               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 27.9.2019
            COM(2019) 438 final
            2019/0205(NLE)
            Предложение за
            РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
            относно позицията, която да се заеме от името на Европейския съюз, в рамките на Съвместния комитет на ЕИП във връзка с изменение на Протокол 31 към Споразумението за ЕИП относно сътрудничеството в специфични области извън четирите свободи[Разширено сътрудничество по въпросите на климата между ЕС — Исландия — Норвегия]
            (текст от значение за ЕИП)

               ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ

               1.КОНТЕКСТ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО

               •Основания и цели на предложението

                  За да осигури необходимата правна сигурност и хомогенност на вътрешния пазар, Съвместният комитет на ЕИП следва да включва всички релевантни законодателни актове на ЕС в Споразумението за ЕИП във възможно най-кратък срок след тяхното приемане, както и да дава възможност за участие на членуващите в ЕИП държави от ЕАСТ в дейностите и програмите на ЕС от значение за ЕИП.

                  С проекта на решение на Съвместния комитет на ЕИП (приложен към предложението за решение на Съвета) се цели да се измени Протокол 31 към Споразумението за ЕИП относно „сътрудничеството в специфични области извън четирите свободи“, за да се позволи на членуващите в ЕИП държави от ЕАСТ (в този случай Норвегия и Исландия) да си сътрудничат с ЕС с цел да изпълнят съответните си цели за намаляване на емисиите на парникови газове за 2030 г. и да го направят в рамката на ЕИП.

               •Съгласуваност с действащите разпоредби в тази област на политиката

                  Приложеният проект на решение на Съвместния комитет е в пълно съответствие с целта на Споразумението за ЕИП да подпомага постоянното и балансирано укрепване на търговските и икономическите отношения между договарящите се страни при еднакви условия на конкуренция и при спазване на същите правила с цел създаване на хомогенно Европейско икономическо пространство.

               •Съгласуваност с други политики на Съюза

                  Решението на Съвместния комитет е също така в съответствие с други политики на Съюза, по-специално с оглед на целта да се защити хомогенността на вътрешния пазар на ЕС.

               2.ПРАВНО ОСНОВАНИЕ, СУБСИДИАРНОСТ И ПРОПОРЦИОНАЛНОСТ

               •Правно основание

               Законодателството, което следва да бъде включено в Споразумението за ЕИП, се основава на член 191 от Договора за функционирането на Европейския съюз, във връзка с член 218, параграф 9 от него.

                  Съгласно член 1, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 2894/94
                     1
                   на Съвета относно условията за прилагане на Споразумението за Европейското икономическо пространство Съветът определя въз основа на предложение на Комисията позицията, която трябва да се заеме от името на Съюза по отношение на подобни решения.

               •Субсидиарност (при неизключителна компетентност)

                  Предложението е в съответствие с принципа на субсидиарност по следната причина.

                  Целта на настоящото предложение, а именно да се гарантира хомогенността на вътрешния пазар, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите членки и следователно може, с оглед на въздействието, да бъде постигната по-добре на равнището на Съюза.

               •Пропорционалност

                  В съответствие с принципа на пропорционалност настоящото предложение не надхвърля необходимото за постигането на своята цел.

               •Избор на инструмент

                  В съответствие с член 98 от Споразумението за ЕИП избраният инструмент е решение на Съвместния комитет на ЕИП. Съвместният комитет на ЕИП осигурява ефективното изпълнение и функциониране на Споразумението за ЕИП. За тази цел той взема решения в случаите, предвидени в Споразумението за ЕИП.

               3.РЕЗУЛТАТИ ОТ ПОСЛЕДВАЩИТЕ ОЦЕНКИ, КОНСУЛТАЦИИТЕ СЪС ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ И ОЦЕНКИТЕ НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО

                  Не се прилага.

               4.ОТРАЖЕНИЕ ВЪРХУ БЮДЖЕТА

                  Предлага се Протокол 31 към Споразумението за ЕИП да бъде изменен, за да се даде възможност на членуващите в ЕИП държави от ЕАСТ да участват в рамката на ЕС. Не е предвидено отражение върху бюджета.

               5.ДРУГИ ЕЛЕМЕНТИ

               Подробно разяснение на специфичните разпоредби на предложението

               5.1.Включване в Протокол 31

               Директива 2003/87/ЕО е включена в приложение XX към Споразумението за ЕИП, а Директива 2018/410/ЕС за изменение ще бъде включена в приложението към отделно решение на Съвместния комитет.

               С регламенти (ЕС) 2018/841 и 2018/842 се определят допустимите нива на емисиите на всяка държава. С тях също така се регулира и достъпът на държавите до механизми за гъвкавост във връзка със спазването на съществените им задължения и се определя начинът за отчитане на емисиите на парникови газове, както и поглъщанията на парникови газове от земеползването, промените в земеползването и горското стопанство. В тях не са предвидени средства за постигане на определените в тях цели, нито са създадени права или задължения за икономически участници.

               Исландия и Норвегия планират да изпълнят съответните си цели за намаляване на емисиите на парникови газове за 2030 г., като прилагат и ефективно изпълняват в рамките на Споразумението за ЕИП регламенти (ЕС) 2018/841 и 2018/842, както и Директива 2003/87. В съответствие с част VI от Споразумението за ЕИП, включително член 78 от Споразумението за ЕИП, в Протокол 31 към Споразумението за ЕИП е предвиден подходящият контекст за такова сътрудничество между Съюза и държавите ЕИП извън четирите свободи.

               С включването на регламенти (ЕС) 2018/841 и 2018/842 в правото на ЕИП чрез изменение на Протокол 31 към Споразумението за ЕИП се създават същият тип правни задължения, както с включването в приложение към Споразумението за ЕИП. Спазването на актовете и разпоредбите, включени в Протокол 31, може да се наблюдава и привежда в изпълнение от Надзорния орган на ЕАСТ и от Съда на ЕАСТ в същата степен, както ако те са включени в приложение, стига договарящите се страни да се съгласят на това. Следователно се предлага да се приложи част VII от Споразумението за ЕИП, т.е. обикновените процедури за надзор и уреждане на спорове от Споразумението за ЕИП.

               Не се създава обаче задължение за включване на последващи актове. Това разграничение е важно за Исландия и Норвегия, понеже настоящото решение за сътрудничество попада извън областите, които договарящите се страни по Споразумението за ЕИП имат задължението да включват в достиженията на правото на ЕИП.

               Включените актове и разпоредби не се прилагат по отношение на Лихтенщайн.

               5.2.Обосновки и предложени решения — Регламент 2018/841

               Член 6, параграф 2 — период на преобразуване:

               Обосновка:

               За Исландия системно се използва 50-годишен период на преобразуване за отчитане във връзка със залесени площи съгласно Рамковата конвенция на Организацията на обединените нации по изменение на климата (РКООНИК), който е надлежно обоснован и се преразглежда въз основа на ръководствата на Междуправителствения комитет по изменение на климата (МКИК).

               Член 8, параграф 7 — процедура и срокове за националните отчетни планове за горите:

               Обосновка:

               Като следствие от включването на член 8, параграфи 7 и 8 от Регламента за земеползването, промените в земеползването и горското стопанство (ЗПЗГС) и общите адаптации на прилагането на част VII и Протокол 1 към Споразумението за ЕИП, държавите от ЕАСТ представят предложените референтни нива и номинират експерти в Надзорния орган на ЕАСТ, но едва след влизане в сила на решението на Съвместния комитет. От това и от предложената обща адаптация относно консултациите с експерти следва, че Европейската комисия и Надзорният орган на ЕАСТ се консултират с номинираните експерти по същия начин, по който Комисията се консултира с експерти от държавите — членки на Европейския съюз.

               Надзорният орган на ЕАСТ и Европейската комисия си сътрудничат, обменят информация и се консултират помежду си в съответствие с член 109 и Протокол 1 към Споразумението за ЕИП. Ако е необходимо, въз основа на техническите оценки и всякакви технически препоръки, произтичащи от тази процедура, държавите от ЕАСТ съобщават своите преразгледани предложени референтни нива за горите на Надзорния орган на ЕАСТ. Референтните нива за горите на държавите от ЕАСТ, произтичащи от тази процедура, ще бъдат определени от Надзорния орган на ЕАСТ и включени в Протокол 31 към Споразумението за ЕИП чрез решение на Съвместния комитет като адаптации на делегираните актове на Комисията съгласно член 8, параграф 8 от Регламента за ЗПЗГС. Тъй като до влизане в сила на това решение на Съвместния комитет тази процедура няма да започне официално и понеже процедурата съгласно член 8, параграфи 6—7 отнема няколко месеца, срокът по член 8, параграф 7 за преразгледаните предложени референтни нива трябва да се адаптира, за да се гарантира достатъчно време и за държавите от ЕАСТ, и за Надзорния орган на ЕАСТ да завършат, в сътрудничество с Европейската комисия, тази процедура също и във връзка с референтните нива за горите за държавите от ЕАСТ.

               Задължението на Надзорния орган на ЕАСТ да публикува предложените референтни нива за горите, съобщени от държавите от ЕАСТ, не произтича изрично от задълженията съгласно член 109 и Протокол 1 към Споразумението за ЕИП и следователно е изрично посочено в предложената адаптация.

               Член 13, параграф 2, буква а) — позоваване на Регламент (ЕС) № 525/2013:

               Обосновка:

               Съгласно член 13, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕС) № 2018/841 държавите — членки на ЕС, са задължени да включват в своите стратегии, подадени в съответствие с член 4 от Регламент (ЕС) № 525/2013, текущи или планирани специфични мерки за гарантиране на съхранението или, ако е целесъобразно, увеличаването на поглътителите и резервоарите от гори, за да участват във възможността за гъвкавост по отношение на управлявани горски площи съгласно същия член. Тъй като решението на Съвместния комитет е свързано само с целите за намаляване на емисиите за 2030 г., член 4 от Регламент (ЕС) № 525/2013 няма да се прилага за държавите от ЕАСТ. За да се гарантира, че държавите от ЕАСТ участват във възможността за гъвкавост за управлявани горски площи при равни условия с тези за държавите членки, с предложената адаптация се въвежда изискването държавите от ЕАСТ да представят конкретни стратегии за своето земеползване, промяна в земеползването и горско стопанство.

               Член 15, параграф 2 — Информация за Надзорния орган на ЕАСТ от централния администратор:

               Обосновка:

               С предложената адаптация се изяснява ролята на Надзорния орган на ЕАСТ във връзка с Централния администратор в съответствие с Регламента за регистъра на Съюза (Регламент (ЕС) № 389/2013 на Комисията), както е включен и адаптиран за целите на ЕИП в точка 21ана от приложение XX към Споразумението за ЕИП. От тези адаптации следва, че що се отнася до отчетите от компетентността на държава от ЕАСТ, Надзорният орган на ЕАСТ взема участие. Предложената адаптация е и в съответствие с ролята на Надзорния орган на ЕАСТ съгласно общите адаптации в настоящото решение на Съвместния комитет относно прилагането на част VII и протокол 1 към Споразумението за ЕИП.

               Приложения II, III, IV и VII — таблици:

               Обосновка:

               В приложения II, III и VII следва да се включи съответната информация относно Исландия и Норвегия.

               Съгласно раздел А, буква ж) към приложение IV трябва да има съгласуваност между референтните нива за горите и прогнозите, докладвани по Регламент (ЕС) № 525/2013. Тъй като Регламент (ЕС) № 525/2013 не е включен в Споразумението за ЕИП, Исландия и Норвегия не са били задължени да отчитат прогнози в съответствие с Регламент (ЕС) № 525/2013. Прогнози обаче са докладвани на Европейската агенция за околната среда на доброволни начала и, що се отнася до Исландия, също и в съответствие с двустранното споразумение между Исландия и Европейския съюз и неговите държави членки относно участието на Исландия в съвместното изпълнение на ангажиментите на Европейския съюз, неговите държави членки и Исландия за втория период на поети задължения от Протокола от Киото към Рамковата конвенция на Организацията на обединените нации по изменение на климата
                  2
               . Това се пояснява в предложената адаптация на приложението.

               За периода 2026—2030г. не е необходима сходна адаптация, понеже Норвегия и Исландия ще докладват прогнози съгласно член 18 от Регламент (ЕС) 2018/1999.

               5.3.Обосновки и предложени решения — Регламент 2018/842

               Член 4, параграф 3 — определяне на базовата 2005 година с цел изчисляване на крайната точка за 2030 г. от траекторията по Регламента за разпределяне на усилията (РРУ) в разпределени количества на емисиите в абсолютно изражение:

               Обосновка:

               Намалението на емисиите на парникови газове към 2030 г. следва да се определи спрямо равнището на преразгледаните емисии на парникови газове за 2005 г., обхванати от Регламент 2018/842, с изключение на парниковите газове от дейностите, изброени в приложение I към Директива 2003/87/ЕО (схемата за търговия с емисии на Европейския съюз, СТЕ) и на проверените емисии от инсталации, които са били в експлоатация през 2005 г. и са били включени в СТЕ на ЕС едва след 2005 г. Съгласно съображение (18) от РРУ възприетият в Решение № 406/2009/ЕО подход следва да бъде запазен, за което ще бъдат необходими като принос годишно разпределените количества емисии за 2020 г. Норвегия и Исландия не разполагат с такъв подход и следователно техните годишно разпределени количества емисии за 2030 г. не могат да се изчислят по същата методика, както тази за държавите — членки на ЕС. Следователно член 4, параграф 3 следва да се адаптира, за се изясни методиката, която ще се използва за определяне на емисиите от базовата 2005 година за Норвегия и Исландия, като се вземат предвид стойностите на СТЕ, които вече са включени в Споразумението. По този начин също ще се опрости включването на актовете за изпълнение, с които се изчисляват и определят годишно разпределени количества емисии за 2021—2030 г.

               Решение №152/2012 на Съвместният комитет на ЕИП относно СТЕ на ЕС съдържа стойностите на държавите от ЕАСТ за стационарните емисии по СТЕ за 2005 г. в обхвата на СТЕ, считано към 2013 г. Тези числа могат да се използват за изчисляване на емисиите за 2005 г. от секторите, обхванати от Директивата за СТЕ, доколкото са от значение за Регламента за разпределяне на усилията.

               По отношение на държавите от ЕАСТ числата на СТЕ за 2005 г., които трябва да се вземат под внимание с цел определяне на годишно разпределените количества емисии за 2030 година съгласно член 4, параграф 3, са посочени в допълнение, което ще бъде добавено след приложение IV.

               Член 6, параграф 1 — брой квоти, които ще бъдат отменени с цел постигане на съответствие с РРУ:

               Обосновка:

               В член 6, параграф 1 е определена максимална отмяна на най-много 100 милиона квоти по СТЕ на ЕС, които се вземат предвид като съвкупност за целите на съответствието съгласно РРУ. Следва да се добавят максималните числа за Исландия и Норвегия, вж. предложена адаптация vi).

               Член 12, параграф 2 — Информация за Надзорния орган на ЕАСТ от централния администратор:

               Обосновка:

               С предложената адаптация се изяснява ролята на Надзорния орган на ЕАСТ във връзка с Централния администратор в съответствие с Регламента за регистъра на Съюза (Регламент (ЕС) № 389/2013 на Комисията), както е включен и адаптиран за целите на ЕИП в точка 21ана от приложение XX към Споразумението за ЕИП. От тези адаптации следва, че що се отнася до отчетите от компетентността на държава от ЕАСТ, Надзорният орган на ЕАСТ взема участие. Предложената адаптация е и в съответствие с ролята на Надзорния орган на ЕАСТ съгласно общите адаптации в настоящото решение на Съвместния комитет относно прилагането на част VII и протокол 1 към Споразумението за ЕИП.

               Приложения I, II и III:

               Обосновка:

               В приложения I, II и III следва да бъде включена съответната информация относно Исландия и Норвегия. Това е въз основа на принципа на равно третиране с държавите — членки на ЕС, и е в съответствие с обосновката на Комисията, изложена в предложението за РРУ (COM(2016) 482 final, стр. 3), и със стоящата в основата оценка на въздействието.

               5.4.Обосновки и предложени решения — Регламент (ЕС) 2018/1999

               Адаптации i)—ii) — Съответни членове и тяхното прилагане:

               Обосновка:

               С Регламент (ЕС) 2018/1999 е въведен механизъм за управление, с който се гарантира постигането на целите за 2030 г. и на дългосрочните общи цели и конкретни цели на Енергийния съюз в съответствие с Парижкото споразумение относно изменението на климата. Регламент (ЕС) 2018/1999 е част от пакета „Чиста енергия за всички европейци“. Значението за ЕИП на Регламент (ЕС) 2018/1999 ще се оцени в съответствие със стандартните процедури на ЕИП. Това ще се извърши като част от оценката на целия пакет „Чиста енергия за всички европейци“.

               Регламент (ЕС) 2018/1999 включва изискванията за планиране и докладване, които обхващат ангажиментите по Регламент (ЕС) 2018/841 и Регламент (ЕС) 2018/842. Тези изисквания заменят, наред с другото, Регламент (ЕС) № 525/2013, който не е включен в Споразумението за ЕИП.

               Обхватът на решението на Съвместния комитет е ограничен до законодателството от значение за прилагането на съответните цели за 2030 г. за намаляване на емисиите на Исландия и Норвегия. Регламент (ЕС) 2018/1999 включва разпоредби, свързани с интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата и интегрираните доклади за напредъка в областта на енергетиката и климата. Тези разпоредби надхвърлят обхвата на решението на Съвместния комитет, понеже включват също и планиране и докладване на конкретните цели по отношение на енергетиката и други общи цели в петте измерения на Европейския съюз. Следователно тези разпоредби не са включени в решението на Съвместния комитет.

               Исландия и Норвегия обаче доброволно поемат задължението да разработят национални планове за определяне на политиките и мерките с цел изпълнение на задълженията, определени в Регламент (ЕС) 2018/841 и Регламент (ЕС) 2018/842, и включени в Протокол 31 чрез решението на Съвместния комитет. Плановете ще бъдат споделени до 31.12.2019 г. с държавите — членки на ЕС, с Комисията и с Надзорния орган на ЕАСТ. Това се посочва от Исландия и Норвегия в декларацията относно националните планове, свързани с Решение относно Съвместния комитет на ЕИП № [настоящото решение].

               За да се въведе система за прозрачно и постоянно наблюдение, докладване и спазване на задълженията, поети чрез решението на Съвместния комитет, се предлага да се включат разпоредбите от Регламент (ЕС) 2018/1999, които са от съществено значение за прилагането на регламенти (ЕС) 2018/841 и 2018/842. Това включване не засяга оценката относно значението за ЕИП на Регламент (ЕС) 2018/1999. Основните разпоредби от Регламент (ЕС) 2018/1999 трябва да бъдат включени по разбираем и правилен от правна гледна точка начин. Предложено е това да стане по начин, сходен на този, използван за включване в Протокол 47 към Споразумението за разпоредби относно търговията с вино от актове на ЕС относно обща организация на пазарите на селскостопански продукти. Това означава да се изброят приложимите членове от Регламент (ЕС) 2018/1999. За някои разпоредби ще са необходими известни адаптации, за да попаднат в обхвата на решението на Съвместния комитет, докато други ще бъдат включени без адаптации.

               С включените членове ще се гарантира пълно докладване относно инвентаризациите на парниковите газове, политиките и мерките относно парниковите газове и относно прогнозите.

               Освен това, за да се гарантира спазване на изискванията, са включени важни членове за извършване на цялостни прегледи в съответствие с регламенти (ЕС) 2018/841 и 2018/842.

               Член 2 включва списък с определенията, които се прилагат за Регламент (ЕС) 2018/1999. Включените определения са тези, които са от значение за прилагането на регламенти (ЕС) 2018/841 и 2018/842. Някои от включените определения също се отнасят до въпроси, които попадат извън обхвата на решението. С адаптацията се ограничава прилагането на определенията до обхвата на настоящото решение на Съвместния комитет.

               Член 26, параграф 4 — данни от инвентаризациите на парниковите газове:

               Обосновка:

               В член 26, параграф 4 е въведено задължението държавите членки да представят на РКООНИК национален доклад за инвентаризация. Представянето на такива доклади е задължение по линия на РКООНИК. Исландия и Норвегия са независими страни по РКООНИК. Съгласно съответните си ангажименти по линия на РКООНИК те ще представят национални доклади за инвентаризация.

               Тъй като окончателните данни от инвентаризациите на парниковите газове, докладвани на РКООНИК до 15 април всяка година, са от съществено значение за спазването на регламенти (ЕС) 2018/841 и 2018/842, с адаптацията се гарантира, че Исландия и Норвегия ще представят на Надзорния орган на ЕАСТ копие от докладваните данни на същата дата, както и държавите членки.

               Член 41 — сътрудничество между държавите членки и Европейския съюз:

               Обосновка:

               С член 41 се регулира сътрудничеството между държавите членки и Съюза във връзка с пълния обхват на задълженията, обхванати от Регламент (ЕС) 2018/1999. С адаптацията се гарантира, че това сътрудничество е ограничено до обхвата на решението на Съвместния комитет.

               Член 42 — подпомагане от Европейската агенция за околната среда:

               Обосновка:

               В член 42 е предвидено, че Европейската агенция за околната среда подпомага Комисията в нейната работа във връзка с членове 15—21, 26, 28—29, 37—39 и 41. С адаптацията се гарантира, че това подпомагане е ограничено до обхвата на решението на Съвместния комитет.

               5.5.Обосновки и предложени решения — Регламент (ЕС) № 525/2013

               Член 7 и член 19, параграфи 1 и 3 — данни от инвентаризацията и цялостен преглед:

               Обосновка:

               За извършването на цялостния преглед съгласно член 4, параграф 3 от Регламент (ЕС) 2018/842 през 2020 г. е необходимо да се включат части от двата члена от Регламент (ЕС) № 525/2013. Считано от 1 януари 2021 г., Регламент (ЕС) 2018/1999 ще отмени Регламент (ЕС) № 525/2013, затова и задълженията за докладване съгласно Регламент (ЕО) 2018/1999 няма да се прилагат за Исландия и Норвегия преди 2021 г. Следователно е необходимо части от двата члена от Регламент (ЕС) № 525/2013 да се включат, за да се създаде задължение за предоставяне на необходимите данни от инвентаризацията и да се извърши цялостният преглед през 2020 г.

               Необходимите членове са включени в решението на Съвместния комитет чрез списък, в който са посочени приложимите членове. Приложими са само тези части от членовете, които са свързани с прилагането на Регламент (ЕС) 2018/842. Исландия и Норвегия ще имат задължението да предоставят съответните данни за цялостния преглед, посочен в член 4, параграф 3 от Регламент (ЕС) 2018/842 за 2020 г. В допълнение към това с включването на член 19, параграфи 1 и 3 ще се гарантира, че цялостният преглед ще се извърши в съответствие с процедурите, посочени в тези параграфи.

               Разпоредбите се прилагат само доколкото са свързани с прилагането на Регламент (ЕС) 2018/842.

               5.6.Обосновки и предложени решения — Регламент за изпълнение № 749/2014

               Членове 3—5, 7—10, 12—14, 16, 29, 32—34, 36—37 и приложения I—VIII, таблица 2 от приложение XVI:

               Обосновка:

               Понеже член 7 и член 19, параграфи 1 и 3 от Регламент (ЕС) № 525/2013 са включени с цел извършване на цялостния преглед в съответствие с член 4, параграф 3 от Регламент (ЕС) 2018/842, е необходимо също да се включат членовете за изпълнение от Регламент за изпълнение № 749/2014 относно структурата, формата, процедурите за предоставяне и прегледа на информация, докладвана от държавите членки съгласно разпоредбите на Регламент (ЕС) № 525/2013.

               Разпоредбите се прилагат само доколкото са свързани с прилагането на Регламент (ЕС) 2018/842.

               5.7.Обосновка и предложени решения — Общи адаптации (прилагане на част VII и Протокол 1 към Споразумението за ЕИП, позовавания на актове на ЕС, участие на Комитета, консултация с експерти, подпомагане от Европейската агенция за околната среда и неприложимост за Лихтенщайн)

               Обосновка:

               Както следва от член 79, параграф 3, че част VII Институционални разпоредби от Споразумението за ЕИП се прилага единствено към част VI и Протокол 31 към Споразумението за ЕИП, когато това е специално предвидено, и тъй като специфично е предвидено единствено прилагането на разпоредбите относно вземането на решения (срв. член 98), се предлага адаптация б), за да се гарантира прилагането на част VII и по този начин се гарантира наблюдението и привеждането в изпълнение от Надзорния орган на ЕАСТ и Съда на ЕАСТ, както е обяснено по-горе във връзка с включването в Протокол 31.

               Понеже Протокол 1 относно хоризонталните адаптации към Споразумението на ЕИП отначало се прилага единствено към разпоредбите на актовете, посочени в приложенията към Споразумението за ЕИП, се предлага адаптация в), с която той да стане приложим и към разпоредбите на актовете, посочени в Протокол 31, чрез включването им чрез решението на Съвместния комитет.

               Разпоредбите на актовете, включени в Протокол 31 чрез решението на Съвместния комитет, се отнасят и до европейското законодателство, актовете, правилата, политиките и мерките или тези на Съюза, които не са част от Споразумението за ЕИП. Предлага се адаптация г), за да се поясни, че те се прилагат единствено в такава степен и форма, в каквито са включени в Споразумението.

               За да бъде успешно сътрудничеството, предвидено в решението на Съвместния комитет, са необходими участие на държавите от ЕАСТ в Комитета по изменението на климата и консултиране с експерти от държавите от ЕАСТ на същата основа, на която се консултират експерти от държавите — членки на ЕС.. Например, както е обяснено по-горе във връзка с предложената адаптация на член 8, параграф 7 от Регламент (ЕС) 2018/841 (ЗПЗГС), що се отнася до въвеждането на национални отчетни планове за горите и референтни нива за горите, е необходимо консултиране с експерти от държавите от ЕАСТ, за да се гарантират необходимите принос, консултации и сътрудничество и по този начин единно изпълнение и прилагане на разпоредбите на актовете, включени в Протокол 31 чрез настоящото решение на Съвместния комитет. С предложените адаптации д) и е) се гарантират посочените участие и консултиране също и в тази връзка.

               Тъй като ще бъдат приложими разпоредбите на част VII от Споразумението за ЕИП, Надзорният орган на ЕАСТ ще наблюдава изпълнението на задълженията на Исландия и Норвегия съгласно решението на Съвместния комитет. С предложената адаптация ж) се гарантира, че Европейската агенция за околната среда подпомага Надзорния орган на ЕАСТ в работата му с цел спазване на задълженията съгласно решението, като например провеждане на цялостен преглед и осигуряване на качеството на информацията, докладвана от Исландия и Норвегия.

               Тъй като единствено Исландия и Норвегия ще участват в разширеното сътрудничество, предвидено в решението на Съвместния комитет, с предложената адаптация з) се предвижда то да не се прилага за Лихтенщайн.

               2019/0205 (NLE)

               Предложение за

               РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА

               относно позицията, която да се заеме от името на Европейския съюз,
                  в рамките на Съвместния комитет на ЕИП във връзка с изменение на Протокол 31 към Споразумението за ЕИП относно сътрудничеството в специфични области извън четирите свободи

                  [Разширено сътрудничество по въпросите на климата между ЕС — Исландия — Норвегия]

               (текст от значение за ЕИП)

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 191 във връзка с член 218, параграф 9 от него,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 2894/94 на Съвета от 28 ноември 1994 г. относно условията за прилагане на Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 1, параграф 3 от него,

               като взе предвид предложението на Европейската комисия,

               като има предвид, че:

               (1)Споразумението за Европейското икономическо пространство
                  3
                („Споразумението за ЕИП“) влезе в сила на 1 януари 1994 г.

               (2)Съгласно член 98 от Споразумението за ЕИП Съвместният комитет на ЕИП може да реши да измени, inter alia, Протокол 31 към Споразумението за ЕИП.

               (3)Протокол 31 към Споразумението за ЕИП съдържа специфични разпоредби относно сътрудничеството в специфични области извън четирите свободи.

               (4)Целесъобразно е да се разшири сътрудничеството между договарящите се страни по Споразумението за ЕАП в действията на Съюза, така че да се включат Регламент (ЕС) 2018/841 и Регламент (ЕС) 2018/842 и свързаните разпоредби на Регламент (ЕС) 2018/1999, Регламент (ЕС) № 525/2013 и Регламент за изпълнение (ЕС) № 794/2014.

               (5)Поради това Протокол 31 към Споразумението за ЕИП следва бъде изменен, за да се даде възможност за това разширено сътрудничество.

               (6)С оглед на това позицията на Съюза в рамките на Съвместния комитет на ЕИП следва да се основава на приложения проект на решение,

               ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

               Член 1

               Позицията, която трябва да се заеме от името на Съюза в рамките на Съвместния комитет на ЕИП във връзка с предложеното изменение на Протокол 31 към Споразумението за ЕИП относно сътрудничеството в специфични области извън четирите свободи, се основава на проекта на решение на Съвместния комитет на ЕИП, приложен към настоящото решение.

               Член 2

               Настоящото решение влиза в сила на датата на приемането му.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        ОВ L 305, 30.11.1994 г., стр. 6—8.

                     (2)

                        OB L 207, 4.8.2015 г., стр. 1.

                     (3)

                        ОВ L 1, 3.1.1994 г., стр. 3.

    ---documentbreak---

               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 27.9.2019
            COM(2019) 438 final
            ПРИЛОЖЕНИЕ
            към
            Предложение заРЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
            относно позицията, която трябва да се заеме от името на Европейския съюз в рамките на Съвместния комитет на ЕИП във връзка сизменение на Протокол 31 към Споразумението за ЕИП относно сътрудничеството в специфични области извън четирите свободи[Разширено сътрудничество по въпросите на климата между ЕС — Исландия — Норвегия]

               ПРИЛОЖЕНИЕ

               РЕШЕНИЕ НА СЪВМЕСТНИЯ КОМИТЕТ НА ЕИП

               № […]

               от […] година

               за изменение на Протокол 31 към Споразумението за ЕИП относно сътрудничеството в специфични области извън четирите свободи

               СЪВМЕСТНИЯТ КОМИТЕТ НА ЕИП,

               като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство („Споразумението за ЕИП“), и по-специално членове 86 и 98 от него,

               като има предвид, че:

               (1)Европейският съюз, Исландия и Норвегия са поели ангажимент за намаляване на своите общи емисии на парникови газове с цел задържане на увеличението на средната глобална температура да е значително по-малко от 2°C над равнищата от прединдустриалния период и продължаването на усилията за ограничаване на увеличението на температурата до 1,5°C над равнищата от прединдустриалния период.

               (2)Целесъобразно е да се разшири сътрудничеството на договарящите се страни по Споразумението за ЕИП, така че да включва Регламент (ЕС) 2018/841 на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2018 г. за включването на емисиите и поглъщанията на парникови газове от земеползването, промените в земеползването и горско стопанство в рамката в областта на климата и енергетиката до 2030 г. и за изменение на Регламент (ЕС) № 525/2013 и Решение № 529/2013/ЕС
                  1
               .

               (3)Целесъобразно е да се разшири сътрудничеството на договарящите се страни по Споразумението за ЕИП, така че да включва Регламент (ЕС) 2018/842 на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2018 година за задължителните годишни намаления на емисиите на парникови газове за държавите членки през периода 2021—2030 г., допринасящи за действията в областта на климата в изпълнение на задълженията, поети по Парижкото споразумение, и за изменение на Регламент (ЕС) № 525/2013
                  2
               .

               (4)Целесъобразно е да се разшири сътрудничеството на договарящите се страни по Споразумението за ЕИП, така че да включва определени разпоредби от Регламент (ЕС) 2018/1999 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. относно управлението на Енергийния съюз и на действията в областта на климата, за изменение на регламенти (ЕО) № 663/2009 и (ЕО) № 715/2009 на Европейския парламент и на Съвета, директиви 94/22/ЕО, 98/70/ЕО, 2009/31/ЕО, 2009/73/ЕО, 2010/31/ЕС, 2012/27/ЕС и 2013/30/ЕС на Европейския парламент и на Съвета, директиви 2009/119/ЕО и (ЕС) 2015/652 на Съвета и за отмяна на Регламент (ЕС) № 525/2013 на Европейския парламент и на Съвета
                  3
               , които са от съществено значение за прилагането на регламенти (ЕС) 2018/841 и (ЕС) 2018/842.

               (5)Целесъобразно е да се разшири сътрудничеството на договарящите се страни по Споразумението за ЕИП, така че да включва определени разпоредби от Регламент (ЕС) № 525/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно механизъм за мониторинг и докладване на емисиите на парникови газове и за докладване на друга информация, свързана с изменението на климата, на национално равнище и на равнището на Съюза и отмяна на Решение № 280/2004/ЕО
                  4
               , които са от съществено значение за прилагането на Регламент (ЕС) 2018/842.

               (6)Целесъобразно е да се разшири сътрудничеството на договарящите се страни по Споразумението за ЕИП, така че да включва определени разпоредби от Регламент за изпълнение (ЕС) № 749/2014 на Комисията от 30 юни 2014 г. относно структурата, формата, процедурите за предоставяне и прегледа на информация, докладвана от държавите членки съгласно разпоредбите на Регламент (ЕС) № 525/2013 на Европейския парламент и на Съвета
                  5
               , които са от съществено значение за прилагането на Регламент (ЕС) 2018/842.

               (7)С настоящото решение Исландия и Норвегия предприемат действие за изпълнение на своите цели за намаляване на емисиите с най-малко 40 % намаление на емисиите на парникови газове до 2030 г. в сравнение с нивата от 1990 г.

               (8)Настоящото решение не засяга начина, по който ЕС, Исландия и Норвегия прилагат Парижкото споразумение.

               (9)Бюджетните въпроси не са част от Споразумението за ЕИП. Следователно прилагането на член 5, параграф 6 от Регламент (ЕС) 2018/842 не засяга обхвата на Споразумението за ЕИП.

               (10)Надзорният орган на ЕАСТ следва да сътрудничи тясно с Комисията, когато е призован да се заеме със задачи, отнасящи се до Исландия и Норвегия, съгласно настоящото решение.

               (11)Компетентностите на Надзорния орган на ЕАСТ и на Съда на ЕАСТ съгласно настоящото решение са ограничени до поетите с решението задължения.

               (12)Поради това протокол 31 към Споразумението за ЕИП следва бъде изменен, за да може това разширено сътрудничество да се осъществява,

               ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

               Член 1

               В член 3 (Околна среда) от Протокол 31 към Споразумението за ЕИП след параграф 7 се вмъква следният параграф:

               „8. а) Исландия и Норвегия изпълняват съответните си цели за намаляване на емисиите на парникови газове за периода от 1 януари 2021 г. до 31 декември 2030 г. в съответствие със следните актове:

               —32018 R 0841: Регламент (ЕС) 2018/841 на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2018 г. за включването на емисиите и поглъщанията на парникови газове от земеползването, промените в земеползването и горско стопанство в рамката в областта на климата и енергетиката до 2030 г. и за изменение на Регламент (ЕС) № 525/2013 и Решение № 529/2013/ЕС (ОВ L 156, 19.6.2018 г., стр. 1).

               За целите на настоящото Споразумение разпоредбите на регламента се четат със следните адаптации:

               i)в член 6, параграф 2 думите „30 години“ по отношение на Исландия се четат като „50 години“;

               ii)към член 8, параграф 7 се добавя следното:

               „Държавите от ЕАСТ съобщават своите преразгледани предложения за референтни нива за горите на Надзорния орган на ЕАСТ не по-късно от девет месеца след влизане в сила на Решение на Съвместният комитет на ЕАСТ № xx от xx/xxxx [настоящото решение] за периода от 2021—2025 г. Надзорният орган на ЕАСТ публикува предложенията за референтни нива за горите, които са му съобщени от държавите от ЕАСТ.“;

               iii)по отношение на държавите от ЕАСТ член 13, параграф 2, буква а) се чете, както следва:

               „Държавата от ЕАСТ е представила посочената по-долу стратегия за земеползването, промените в земеползването и горско стопанство с перспектива от най-малко 30 години, включително също и текущи или планирани специфични мерки за гарантиране на съхранението или, ако е целесъобразно, увеличаването на поглътителите и резервоарите от гори.

               1. До 1 януари 2020 г. всяка държава от ЕАСТ изготвя и представя на Надзорния орган на ЕАСТ своята стратегия за земеползването, промените в земеползването и горското стопанство с перспектива от най-малко 30 години. Ако е необходимо, държавите от ЕАСТ следва да актуализират тези стратегии до 1 януари 2025 г.

               2. Стратегиите на държавите от ЕАСТ допринасят за:

               а) изпълнението на ангажиментите на държавите от ЕАСТ съгласно РКООНИК и Парижкото споразумение относно изменението на климата за ограничаване на антропогенните емисии на парникови газове и подобряване на поглъщанията от поглътители, и за насърчаване на повишеното улавяне на въглерод;

               б) изпълнението на целта на Парижкото споразумение за задържане на увеличението на средната глобална температура да е значително по-малко от 2 °C над равнищата от прединдустриалния период и продължаването на усилията за ограничаване на увеличението на температурата до 1,5 °C над равнищата от прединдустриалния период;

               в) постигането на дългосрочно намаляване на емисиите и засилване на поглъщанията на парникови газове по поглътители, доколкото е целесъобразно за сектора на ЗПЗГС, в съответствие с целта, в контекста на необходимите намаления според Междуправителствения комитет по изменение на климата (МКИК) за намаляване по разходоефективен начин на емисиите на парникови газове на държавите от ЕАСТ и за насърчаване на поглъщанията по поглътители с оглед постигане на целите по отношение на температурата в Парижкото споразумение, така че през втората половина на нашия век да се постигне баланс между антропогенните емисии от източници на парникови газове и отстраняването на такива газове от поглътители въз основа на равенството и в контекста на устойчивото развитие и на усилията за премахване на бедността.

               3. Стратегиите на държавите от ЕАСТ обхващат:

               а) намаляване на емисиите и засилване на поглъщанията в земеползването, промените в земеползването и горското стопанство (ЗПЗГС); отчитане на биоенергията и биоматериалите от този сектор;

               б) доколкото е от значение за земеползването, промените в земеползването и горското стопанство, връзки с други национални дългосрочни стратегии, планиране и други политики и мерки.

               4. Държавите от ЕАСТ информират и предоставят на обществеността достъп до своите стратегии и всички техни актуализации.

               5. Надзорният орган на ЕАСТ оценява дали стратегиите на държавите от ЕАСТ са адекватни за документиране на изпълнението съгласно настоящия член.

               6. Стратегиите на държавите от ЕАСТ за земеползването, промените в земеползването и горско стопанство следва да съдържат посочените по-долу елементи:

               А. ПРЕГЛЕД И ПРОЦЕС НА ОПРЕДЕЛЯНЕ НА СТРАТЕГИИТЕ

               A.1. Резюме

               A.2. Правен и политически контекст, включително, ако е целесъобразно, индикативни етапни цели за 2040 г. и 2050 г.

               Б. СЪДЪРЖАНИЕ

               Б.1. ЗЕМЕПОЛЗВАНЕ, ПРОМЕНИ В ЗЕМЕПОЛЗВАНЕТО И ГОРСКО СТОПАНСТВО (ЗПЗГС)

               Б.1.1. Прогнозно намаляване на емисиите и засилване на поглъщанията до 2050 г.

               Б.1.2 Доколкото е възможно, очаквани емисии по източници и отделни парникови газове.

               Б.1.3. Предвидени варианти за намаляване на емисиите и варианти за засилване на поглътителите.

               Б.1.4. Доколкото е от значение за съхранението или увеличаването, ако е целесъобразно, на поглътителите и резервоарите от гори; политики и мерки за адаптиране

               Б.1.5 Аспекти, свързани с пазарното търсене на горска биомаса и въздействието върху дърводобива.

               Б.1.6. Ако е необходимо, подробности за моделирането (включително предположения) и/или анализ, показатели и други.“;

               iv)към член 15, параграф 2 се добавя следното:

               „Централният администратор е компетентен да извършва посочени в настоящия член задачи, що се отнася до държавите от ЕАСТ. Надзорният орган на ЕАСТ се уведомява, ако централният администратор блокира трансакция, засягаща държавите от ЕАСТ или извършена от тях.“;

               v)в таблицата в приложение II се добавя следното:

               „Исландия 0,5102

               Норвегия 0,110 5“;

               vi)в таблицата в приложение III се добавя следното:

               „Исландия1990 г.

               Норвегия1990“;

               vii) в приложение IV, раздел А, буква ж) се добавя следното:

                     6
                  „За държавите от ЕАСТ референтното ниво за периода 2021—2025 г. е в съответствие с прогнозите, докладвани на Европейската агенция за околната среда на доброволни начала в съответствие с Регламент (ЕС) № 525/2013 и, що се отнася до Исландия, също и в съответствие с двустранното споразумение между Исландия и Европейския съюз и неговите държави членки относно участието на Исландия в съвместното изпълнение на ангажиментите на Европейския съюз, неговите държави членки и Исландия за втория период на поети задължения от Протокола от Киото към Рамковата конвенция на Организацията на обединените нации по изменение на климата.“;

               viii)в таблицата в приложение VII се добавя следното:

               „Исландия-0,0224 -0,0045

               Норвегия-29,6-35,5“;

               —32018 R 0842: Регламент (ЕС) 2018/842 на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2018 г. за задължителните годишни намаления на емисиите на парникови газове за държавите членки през периода 2021—2030 г., допринасящи за действията в областта на климата в изпълнение на задълженията, поети по Парижкото споразумение, и за изменение на Регламент (ЕС) № 525/2013 (ОВ L 156, 19.6.2018 г., стр. 26).

               За целите на настоящото Споразумение разпоредбите на регламента се четат със следните адаптации:

               i)в член 4, параграф 3 за държавите от ЕАСТ се добавя следното:

               „Що се отнася до държавите от ЕАСТ, за целите на определянето на годишно разпределените количества емисии за годините в периода 2021—2030 г. в тонове еквивалент на CO2, както е посочено в параграфи 1 и 2 от настоящия член, базовата година 2005 за разпределението на емисии до 2030 г. ще се основава на разликата между общите емисии на парникови газове през 2005 г., получени от цялостния преглед, където емисиите на CO2 от въздухоплаването се разглеждат като нула, и стационарните емисии по СТЕ на ЕС за 2005 г. в обхвата на СТЕ за 2013 г., както са посочени в част Б от допълнението към решението на Съвместния комитет на ЕАСТ № 152/2012 от 26 юли 2012 г.
                  7
               , адаптирани със стойностите на потенциала за глобално затопляне, приети с делегиран акт, посочен в член 26, параграф 6, буква б) от Регламент (ЕС) 2018/1999, или определените в четвъртия доклад от оценката (АR4) на Междуправителствения комитет по изменение на климата до влизане в сила на делегирания акт. Стойностите на стационарните емисии по СТЕ на ЕС за 2005 г., както са докладвани в решението на Съвместния комитет на ЕАСТ № 152/2012 (AR2), и същите числа с актуализирани стойности на потенциалите за глобално затопляне (AR4), които трябва да се вземат предвид за целите на определянето на годишно разпределените количества емисии в периода 2021—2030 г. съгласно настоящия член, са посочени в допълнението.“;

               ii)след приложение VІ се добавя следното:

               „Допълнение

               Стойностите на стационарните емисии по СТЕ на ЕС за 2005 г. на държавите от ЕАСТ, както са докладвани в решението на Съвместният комитет на ЕАСТ № 152/2012 (AR2), и същите числа с актуализирани стойности на потенциалите за глобално затопляне (AR4), които трябва да се вземат предвид за целите на определянето на годишно разпределените количества емисии в периода 2021—2030 г. съгласно член 4, параграф 3.

               Таблица 1: Емисии по СТЕ за 2005 г. за Норвегия:

                         Парникови газове (тонове)

                        CO2-eq (AR2)

                        CO2-eq (AR4)

                        N2O/PFC

                        CO2

                        23 090 000

                        23 090 000

                        N2O

                        1 955 000

                        1 880 000

                        6 308

                        PFC

                        829 000

                        955 000

                        CF4

                        116,698

                        C2F6

                        7,616

                        Общо

                        25 874 000

                        25 925 000

               Таблица 2: Емисии по СТЕ за 2005 г. за Исландия:

                        Парникови газове (тонове)

                        CO2-eq (AR2)

                        CO2-eq (AR4)

                        N2O/PFC

                        CO2

                        909 132

                        909 132

                        PFC

                        26 709

                        31 105

                        CF4

                        3,508

                        C2F6

                        0,424

                        Общо

                        935 841

                        940 237

               iii)в член 6, параграф 1 думите „100 милиона квоти по СТЕ на ЕС“ се четат „107 милиона квоти по СТЕ на ЕС“;

               iv)към член 12, параграф 2 се добавя следното:

               „Централният администратор е компетентен да извършва посочени в настоящия член задачи, що се отнася до държавите от ЕАСТ. Надзорният орган на ЕАСТ се уведомява, ако централният администратор блокира трансакция, засягаща държавите от ЕАСТ или извършена от тях.“;

               v)в таблицата в приложение I се добавя следното:

               „Исландия
                     - 29 %

               Норвегия
                     - 40 %”

               vi)в таблицата в приложение II се добавя следното:

               „Исландия

                     4 %

               Норвегия

                     2 %“;

               vii)таблицата в приложение III се изменя, както следва:

               а)в таблицата се добавя следното:

               „Исландия

                     0,2

               Норвегия

                     1,6“;

               б)числото „280“ за общото максимално количество се чете „281,8“.

               —32018 R 1999: Регламент (ЕС) 2018/1999 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. относно управлението на Енергийния съюз и на действията в областта на климата, за изменение на регламенти (ЕО) № 663/2009 и (ЕО) № 715/2009 на Европейския парламент и на Съвета, директиви 94/22/ЕО, 98/70/ЕО, 2009/31/ЕО, 2009/73/ЕО, 2010/31/ЕС, 2012/27/ЕС и 2013/30/ЕС на Европейския парламент и на Съвета, директиви 2009/119/ЕО и (ЕС) 2015/652 на Съвета и за отмяна на Регламент (ЕС) № 525/2013 на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 1).“

               За целите на настоящото Споразумение по-долу са изброени приложимите разпоредби от настоящия регламент и те се четат със следните адаптации:

               i)прилагат се само следните разпоредби на регламента:

               член 2, параграфи 1—10, 12—13, 15—17, член 18, член 26, параграфи 2—7, член 29, параграф 5, буква б), членове 37—42, член 44, параграф 1, буква а), параграфи 2—3 и 6, членове 57—58 и приложения V—VII и XII—XIII;

               ii)за целите на настоящия параграф член 2, параграфи 1—10, 12—13, и 15—17 се прилагат към държавите от ЕАСТ само доколкото се отнасят до прилагането на регламенти (ЕС) 2018/841 и (ЕС) 2018/842;

               iii)по отношение на държавите от ЕАСТ член 26, параграф 4 се чете, както следва:

               „До 15 април всяка година Исландия и Норвегия представят на Надзорния орган на ЕАСТ копие от окончателните данни от инвентаризацията на парниковите газове, докладвани на РКООНИК в съответствие с параграф 3.“;

               iv)по отношение на държавите от ЕАСТ член 41 се прилага само доколкото разпоредбите или частите от него, посочени в настоящия член, са посочени или изложени в [настоящото решение].

               v)по отношение на държавите от ЕАСТ следното изречение се добавя след първото изречение на член 42:

               „Европейската агенция за околната среда подпомага Надзорния орган на ЕАСТ единствено в работата му по отношение на член 18, член 26, параграфи 2—7, член 29, параграф 5, буква б), членове 37—39 и член 41.“.

               —32013 R 0525: Регламент (ЕС) № 525/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно механизъм за мониторинг и докладване на емисиите на парникови газове и за докладване на друга информация, свързана с изменението на климата, на национално равнище и на равнището на Съюза и отмяна на Решение № 280/2004/ЕО (ОВ L 165, 18.6.2013 г., стр. 13).

               Приложимите разпоредби от настоящия регламент са изброени по-долу и за целите на настоящото Споразумение се четат със следните корекции:

               i)прилагат се само следните разпоредби на регламента:

               член 7, член 19, параграфи 1 и 3.

               ii)за целите на настоящия параграф член 7, член 19, параграфи 1 и 3 се прилагат към държавите от ЕАСТ само доколкото се отнасят до прилагането на Регламент 2018/842.

               —32014 R 0749: Регламент за изпълнение (ЕС) № 749/2014 на Комисията от 30 юни 2014 г. относно структурата, формата, процедурите за предоставяне и прегледа на информация, докладвана от държавите членки съгласно разпоредбите на Регламент (ЕС) № 525/2013 на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 203, 11.7.2014 г., стр. 23).

               Приложимите разпоредби от настоящия регламент са изброени по-долу и за целите на настоящото Споразумение се четат със следните корекции:

               i)прилагат се само следните разпоредби на регламента:

               членове 3—5, 7—10, 12—14, 16, 29, 32—34, 36—37, приложения I—VIII и таблица 2 от приложение XVI;

               ii)за целите на настоящия параграф членове 3—5, 7—10, 12—14, 16, 29, 32—34, 36—37, приложения I—VIII и таблица 2 от приложение XVI се прилагат към държавите от ЕАСТ само доколкото се отнасят до прилагането на Регламент 2018/842;

               б)по силата на член 79, параграф 3 от Споразумението за ЕАСТ спрямо настоящия параграф се прилага част VII (Институционални разпоредби) на Споразумението;

               в)Протокол 1 към Споразумението за ЕАСТ (Хоризонтални адаптации) се прилага mutatis mutandis към настоящия параграф;

               г)позоваванията на законодателство, актове, правила, политики и мерки на Съюза в актовете и разпоредбите, посочени или съдържащи се в настоящия параграф, се прилагат до степента и във вида, в които съответното законодателство, актове, правила, политики и мерки са включени в Споразумението;

               д)Исландия и Норвегия участват изцяло в работата на Комитета по изменението на климата съгласно актовете и разпоредбите, посочени или съдържащи се в настоящия параграф, но нямат право на глас;

               е) когато Комисията се консултира с експерти, определени от държавите членки съгласно актовете и разпоредбите, посочени или съдържащи се в настоящия параграф, тя се консултира с експерти, определени от държавите от ЕАСТ, на същата основа;

               ж)Европейската агенция за околната среда подпомага надзорния орган на ЕАСТ в работата му съгласно регламенти (ЕС) 2018/841 и (ЕС) 2018/842;

               з)настоящият параграф не се прилага за Лихтенщайн.“.

               Член 2

               Настоящото решение влиза в сила на […] г., при условие че са внесени всички нотификации, предвидени в член 103, параграф 1 от Споразумението за ЕИП
                  8*.

               Член 3

               Настоящото решение се публикува в раздела за ЕИП и в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз.

               Съставено в Брюксел […].

                  За Съвместния комитет на ЕИП

                  Председател

                  […]

                  Секретари

                  на Съвместния комитет на ЕИП

                  […]

               Декларация от Исландия и Норвегия

               относно националните планове, свързани с Решение на Съвместният комитет на ЕИП № [настоящото решение]

               Исландия и Норвегия ще разработват на доброволна основа национални планове, с които се описва по какъв начин Исландия и Норвегия възнамеряват да изпълняват задълженията, които са поели чрез включване на следните актове в Протокол 31 към Споразумението за ЕИП:

               —Регламент (ЕС) 2018/841 на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2018 г. за включването на емисиите и поглъщанията на парникови газове от земеползването, промените в земеползването и горско стопанство в рамката в областта на климата и енергетиката до 2030 г. и за изменение на Регламент (ЕС) № 525/2013 и Решение № 529/2013/ЕС (Регламента за ЗПЗГС); и

               —Регламент (ЕС) 2018/842 на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2018 г. за задължителните годишни намаления на емисиите на парникови газове за държавите членки през периода 2021—2030 г., допринасящи за действията в областта на климата в изпълнение на задълженията, поети по Парижкото споразумение, и за изменение на Регламент (ЕС) № 525/2013 (Регламента за разпределяне на усилията — РРУ).

               Исландия и Норвегия ще разработят съответните си национални планове и ще ги представят на държавите — членки на ЕС, Европейската комисия, Надзорния орган на ЕАСТ и на обществеността до 31 декември 2019 г.

               Плановете ще съдържат следните основни елементи:

               · резюме на плана;

               ·преглед на настоящите национални политики в областта на климата;

               ·описание на националната цел относно разпределянето на усилията и на ангажимента по ЗПЗГС;

               ·описание на основните съществуващи и планирани политики и мерки, предвидени за постигане на целта относно разпределянето на усилията и на ангажимента по ЗПЗГС;

               ·описание на настоящите национални емисии и поглъщания на парникови газове, както и прогнози за целта относно разпределянето на усилията и на ангажимента по ЗПЗГС въз основа на вече съществуващи политики и мерки;

               ·оценка на въздействията на планираните национални политики и мерки за постигане на целта относно разпределянето на усилията и на ангажимента по ЗПЗГС в сравнение с прогнозите въз основа на съществуващи политики и мерки и описание на взаимодействията между съществуващите и планираните политики и мерки.

                     (1)

                        OB L 156, 19.6.2018 г., стр. 1.

                     (2)

                        OB L 156, 19.6.2018 г., стр. 26.

                     (3)

                        OB L 328, 21.12.2018 г., стр. 1.

                     (4)

                        OB L 165, 18.6.2013 г., стр. 13.

                     (5)

                        OB L 203, 11.7.2014 г., стр. 23.

                     (6)

                        OB L 207, 4.8.2015 г., стр. 1.

                     (7)

                        OB L 309, 8.11.2012 г., стр. 38.

                     (8)
                  *
                        [Без отбелязани конституционни изисквания.] [С отбелязани конституционни изисквания.]


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 1.2.2019
            COM(2019) 56 final
            2019/0028(NLE)
            Предложение за
            РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
            относно позицията, която трябва да се заеме от името на Европейския съюз на 14-ата сесия на Общото събрание на Междуправителствената организация за международни железопътни превози (OTIF) по отношение на избора на Генерален секретар на OTIF за периода от 8 април 2019 г. до 31 декември 2021 г.

               ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ

               1.Предмет на предложението

               Настоящото предложение се отнася до решението за установяване на позицията, която трябва да се заеме от името на Съюза на 14-ата сесия на Общото събрание на Междуправителствената организация за международни железопътни превози (OTIF), предвидена да се проведе на 27 февруари 2019 г., по отношение на избора на Генерален секретар на OTIF за периода от 8 април 2019 г. до 31 декември 2021 г. Документите за сесията са на разположение (необходимо е да се въведат данни за влизане) на уебсайта на OTIF на следния адрес:

                  http://extranet.otif.org/en/?page_id=1083

               2.Контекст на предложението

               2.1.Конвенцията за международни железопътни превози (COTIF)

               Конвенцията COTIF
                  1
                урежда работата на OTIF, нейните цели, правомощия, отношения с държавите — членки на OTIF, и дейностите ѝ като цяло.

               Тя включва самата конвенция и седем притурки, с които се установяват единна правна уредба в областта на железопътния превоз, т.е. технически и функционални изисквания, и образци на договори: Договор за международен железопътен превоз на пътници; Договор за международен железопътен превоз на товари; Международен железопътен превоз на опасни товари; Договор за използване на подвижен състав в международно железопътно съобщение; Договор за използване на инфраструктурата в международно железопътно съобщение; Утвърждаване на технически норми и приемане на единни технически предписания, приложими за железопътните средства, предназначени да бъдат използвани в международно съобщение; Техническо приемане на железопътни средства, използвани в международно съобщение.

               Страни по Конвенцията COTIF са 50 държави, включително 26 държави членки, т.е. всички с изключение на Кипър и Малта. От 2011 г. Съюзът също е договаряща страна по Конвенцията.

               2.2.Споразумението между Съюзът и Междуправителствената организация за международни железопътни превози (OTIF)

               На 16 юни 2011 г. Съветът прие Решение 2013/103/ЕС на Съвета за подписване и сключване на Споразумение между Европейския съюз и Междуправителствената организация за международни железопътни превози за присъединяване на Европейския съюз към Конвенцията за международни железопътни превози (COTIF) от 9 май 1980 г., изменена с Протокола от Вилнюс от 3 юни 1999 г. (ОВ L 51, 23.2.2013 г., стр. 1). Споразумението влезе в сила на 1 юли 2011 г. В Решението на Съвета се уточнява, че Комисията представлява Съюза на заседанията на OTIF. То съдържа също така Декларация на Съюза относно упражняването на компетентността и предвижда вътрешни договорености между Съвета, държавите членки и Комисията относно работните процедури в OTIF.

               2.3.Общото събрание на OTIF

               Общото събрание е върховният орган на OTIF за вземане на решения. То взема решения по предложения за изменения на конвенцията. В зависимост от случая приетите изменения трябва да бъдат одобрени от две трети или половината от държавите — членки на OTIF.

               По силата на член 14, параграф 2, буква c) от Конвенцията COTIF Общото събрание има правомощия да избира Генералния секретар за период от три години, подновяем най-много два пъти (член 21, параграф 2 от COTIF). В Процедурния правилник на Общото събрание (член 21, параграф 2) се посочва, че По принцип решенията на Събранието се вземат с мнозинство от общия брой гласове, които са надлежно представени в заседателната зала по време на гласуването.

               Събранието провежда редовна сесия на всеки три години и може да провежда извънредни сесии. Последната сесия на Общото събрание се състоя през септември 2018 г.
                  2

               Съюзът и/или неговите държави членки участват в съответствие с разпоредбите на Конвенцията COTIF, на Процедурния правилник на Общото събрание и на Споразумението за присъединяване на Съюза към Конвенцията COTIF.

               2.4.Предвидените актове на Общото събрание на OTIF на 14-ата му сесия

               2.4.1.Контекст

               Мандатът на Генералния секретар приключи на 31 декември 2018 г. Той бе избран за срок от три години на 12-ата сесия на Общото събрание на OTIF през септември 2015 г.

               Генералният секретар за периода от 1 януари 2019 г. до 31 декември 2021 г. трябваше да бъде избран на 13-ата сесия на Общото събрание през септември 2018 г. Единственият кандидат за поста обаче оттегли кандидатурата си, за да поеме друга длъжност от 1 януари 2019 г., и съответно изборът не можа да се състои, както бе предвидено, по време на тази сесия.

               Поради това по време на 13-ото си заседание Общото събрание възложи на Генералния секретар да свика извънредно заседание на Общото събрание (14-та сесия) на 27 февруари 2019 г. с една единствена точка от дневния ред — избор на следващия Генерален секретар. На 13-ото си заседание Общото събрание прие покана за представяне на кандидатури за длъжността Генерален секретар, която бе публикувана на 5 октомври 2018 г. със срок 5 януари 2019 г. за получаване на кандидатури по установения ред и в установената форма.

               Следващият Генерален секретар ще встъпи в длъжност на 8 април 2019 г.

               На 13-ата си сесия Общото събрание също така назначи г-н Bas Leermakers (понастоящем началник на техническия отдел на OTIF) за временно изпълняващ длъжността Генерален секретар, считано от 1 януари 2019 г. до датата, на която новоизбраният Генерален секретар встъпи в длъжност.

               2.4.2.Профил на квалификациите за длъжността Генерален секретар на OTIF

               В профила на квалификациите, представен в приложението към поканата за подаване на кандидатури, е посочено следното:

                        Кандидатите трябва да отговарят на следните изисквания:

                        1. Националност на държава — членка на OTIF, но не непременно тази на предлагащата държава членка.

                        2. Лице с многогодишен професионален опит в различни области на дейност, което е доказало своята способност на високоотговорна длъжност.

                        3. Познания и на трите работни езика на OTIF (английски, френски и немски) със способност лесно и свободно да изготвя документи на един от работните езици. Кандидатите следва да могат да се изразяват достатъчно добре на другите два езика, за да са в състояние да водят преговори и да комуникират ясно в писмена форма.

                        4. Притежател на образователна степен в област от значение за работата на OTIF, за предпочитане право и политология; притежаването на познания по международно публично право и правото в областта на железопътния транспорт, както и за превоза на опасни товари, железопътния транспорт като цяло и транспортната логистика би било предимство.

                        5. Доказана способност да ръководи администрация, като например тази на секретариата на OTIF, чрез използване на съвременни информационни технологии, няколкогодишен опит в управлението на персонал въз основа на общите принципи и конкретните правила на приложимото за персонала право и способност да ръководи финансовата дейност на организацията.

                        6. Познания за начина на работа на международните организации и за дипломатическите преговори, както и професионален опит в сектора на международния транспорт.

                        7. Способност ефективно да представлява OTIF в държавите членки [на OTIF] на международно равнище — по-специално на конференции — и пред обществеността. Способност да говори на международни конференции.

                        8. Задълбочено познаване на икономическите взаимозависимости и процеси (включително в международен контекст) и доказан интерес в транспортния сектор и железниците. Опитът в законодателни дейности е задължителен.

                        9. Най-малко десет години професионален опит, за предпочитане в държавна администрация, международна организация, международна асоциация, предприятие с дейност в сектора на международния транспорт или от преподавателска и научноизследователска дейност. Кандидатите следва да имат най-малко десет години опит на международно равнище, като за този период трябва да могат да докажат, че са предприемали действия, предполагащи големи управленски отговорности.

                        10. Продължителен опит в областта на международните преговори; кандидатите трябва също така да могат да се справят с много високо служебно натоварване и да са готови да предприемат многобройни и уморителни служебни пътувания.

                        Генералният секретар следва също така да бъде динамичен човек с капацитет за работа в екип, ориентиран към бъдещето, достъпен и решителен и с доказан опит в работата с други култури. Кандидатите трябва освен това да имат способността да разработват политически, правни, институционални и финансови концепции.

               Самото Общо събрание ще трябва да прецени дали и до каква кандидатите отговарят на изискванията по поканата за представяне на кандидатури. На 21.1.2019 г. секретариатът на OTIF обяви официалния списък на кандидатите с досиетата на кандидатурите им, получени през периода на кандидатстване.

               Изборът на Генерален секретар на OTIF става с решение на Общото събрание чрез процедура на гласуване, която е описана в раздел 2.3 по-горе. Той поражда действие от датата, на която новоизбраният Генерален секретар встъпва в длъжност — обичайно на 8 април 2019 г. Решението на Общото събрание е с правно действие за страните по Конвенцията COTIF, както е допълнително разяснено в раздел 4 по-долу.

               3.Позиция, която трябва да се заеме от името на Съюза

               3.1.Списък на кандидатите, официално обявен от секретариата на OTIF

               След обявлението на секретариата на OTIF от 21.1.2019 г. списъкът от кандидати за поста Генерален секретар на OTIF за периода от 8 април 2019 г. до 31 декември 2021 г. официално се установява, както следва (представяне в азбучен ред):

               ·г-н Raphaël CRINIER (кандидатура, представена от Франция);

               ·г-н Salvatore D’ALFONSO (кандидатура, представена от Италия);

               ·г-н Stefan EBNER (кандидатура, представена от Австрия);

               ·г-н Hinne GROOT (кандидатура, представена от Нидерландия);

               ·г-н Wolfgang KÜPPER (кандидатура, представена от Германия).

               Следва да се отбележи, че и петте кандидатури бяха представени от държави — членки на Европейския съюз.

               3.2.Предложение за позицията, която трябва да се заеме от името на Съюза

               3.2.1.Задачите на Генералния секретар на OTIF и интересът на Съюза по отношение на избора

               3.2.1.1.Задачите на Генералния секретар на OTIF

               Задачите на Генералния секретар на OTIF надхвърлят тези, свързани с управлението, прилагането и действието на Конвенцията OTIF. По-конкретно Генералният секретар има следните функции:

               –В член 21, параграф 4 от Конвенцията COTIF се предвижда, че Генералният секретар може да представя по своя собствена инициатива предложения, насочени към изменение на Конвенцията.;

               –Генералният секретар представлява OTIF пред трети страни, изготвя програмата за работата, проектобюджета и доклада за управлението и управлява финансите на Организацията (член 21, параграф 3, букви b), h), и i) от Конвенцията COTIF);

               С тези задачи на Генералния секретар се предоставя известна свобода на действие;

               –Важно е да се отбележи също така, че Генералният секретар изпълнява обособена и независима роля в уреждането на спорове между договарящите страни. Той се стреми, предлагайки своето посредничество по искане на една от заинтересованите страни, да урежда споровете между тях, възникнали по тълкуването или прилагането на Конвенцията (член 21, параграф 3, буква j) от Конвенцията COTIF);

               –Генералният секретар също така издава по искане на всички заинтересовани страни становище по споровете, възникнали по тълкуването или прилагането на Конвенцията (член 21, параграф 3, буква k) от Конвенцията COTIF).

               Поради това конкретният избор може да има важни последици за начина на изпълняване на задачите не само по отношение на чисто техническите въпроси.

               Това е отразено също така в профила на квалификациите. Освен другото, от кандидата се очаква да докаже наличието на продължителен опит в областта на международните преговори и способността да разработва политически, правни, институционални и финансови концепции.

               3.2.1.2.Интересът на Съюза по отношение на избора

               Съюзът има значителен интерес по отношение на избора на Генералния секретар на OTIF.

               Дейностите на OTIF попадат в обхвата на компетентността на Съюза, а в много случаи — изключителната външна компетентност на Съюза.

               Поради това приложение I към Решение 2013/103/ЕС на Съвета включва допълнение, съдържащо списък на съществуващите към дадения момент правни инструменти на Съюза, чийто предмет попада в обхвата на Конвенцията COTIF; списъкът включва повече от 20 регламента и директиви на Съюза, отнасящи се до законодателството на Съюза в областта на железопътния транспорт относно икономическия достъп/достъпа до пазара, безопасността, оперативната съвместимост и задължението за извършване на обществена услуга.

               В някои конкретни области (например безопасността и оперативната съвместимост на железопътните системи) обхватът на разработените от OTIF единни правила е пряко свързан с достиженията на правото на Съюза в областта на железопътния транспорт и налага точно хармонизиране, за да се избегна възникването на конфликт или разминаване между двата набора от изисквания.

               Дадените по-горе пояснения
                  3
                показват, че на Генералния секретар се предоставя значителна свобода на действие в няколко области, по-специално по отношение на представянето на предложения и уреждането на спорове.

               Поради това действията на Генералния секретар вероятно ще засегнат работата на OTIF в области, които са пряко свързани с разработването и прилагането на политиката на Съюза в областта на железопътния транспорт. Аналогично на това те вероятно ще засегнат и Съюза в качеството му на член на OTIF.

               Като се има предвид интересът на Съюза по отношение на избора на Генерален секретар на OTIF, Съюзът следва да приеме позиция относно този избор.

               3.2.2.Относно кандидатурите

               От обявените от секретариата на OTIF документи изглежда, че и петимата кандидати отговарят на изискванията, представени в профила на квалификациите, приложен към поканата за представяне на кандидатури.

               Освен това и петимата кандидати са предложени от държави членки и са граждани на ЕС.

               Определящите съображения за избора, който държавите членки трябва да направят, следва да бъдат формулирани предвид следното:

               На първо място, трябва да се поясни, че следва да се гласува само за кандидати, които са граждани на Съюза, предложени са от държава членка и отговарят на всички изисквания от профила на квалификациите. Въпреки че срокът за представяне на кандидатури изтече, този първи набор от критерии следва да предотврати възникването на изненади в последния момент. На второ място, предвид специфичния интерес на Съюза по отношение на избора, следва да се гласува за кандидата, който отговаря в най-голяма степен на определени критерии от значение за този интерес. Някои от тези критерии са вече установени в поканата за представяне на кандидатури. Друг критерий е свързан с изискване от поканата за представяне на кандидатури, но е по-конкретен предвид интереса на Съюза по отношение на избора.

               Като цяло се предлага следният списък с критерии:

                        Възможни критерии за избор

                        Изисквания от поканата за представяне на кандидатури

                        Компетентност по отношение на ЕС

                        Критерият не е изрично посочен в приложението към поканата за представяне на кандидатури: Познания за институционалната рамка на Европейския съюз и за достиженията на правото и политиките на Съюза в областта на железопътния транспорт (свързан с изискване, посочено в точка 4 от приложението към поканата за представяне на кандидатури)

                        Техническа компетентност

                        Критерии, посочени в точки 4, 5 и 6 от приложението към поканата за представяне на кандидатури

                        Обща компетентност

                        Критерии, посочени в точки 8 и 9 от приложението към поканата за представяне на кандидатури и допълващи критериите, посочени в параграфа, с който се завършва списъкът с изисквания в това приложение:

                        Динамичен човек с капацитет за работа в екип, ориентиран към бъдещето, достъпен и решителен и с доказан опит в работата с други култури.

                        Способност да разработва политически, правни, институционални и финансови концепции

               4. Правно основание

               4.1.Процесуалноправно основание

               4.1.1.Принципи

               В член 218, параграф 9 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) се предвижда приемането на решения за установяване на позициите, които трябва да се заемат от името на Съюза в рамките на орган, създаден със споразумение, когато този орган има за задача да приема актове с правно действие, с изключение на актовете за допълнение или изменение на институционалната рамка на споразумението.

               Понятието актове с правно действие включва актове с правно действие по силата на нормите на международното право, които уреждат съответния орган.

               4.1.2.Приложение в конкретния случай

               Общото събрание на OTIF е орган, създаден със споразумение, а именно — Конвенцията COTIF. Изборът на Генерален секретар на OTIF, за който Общото събрание на OTIF има за задача да вземе решение, представлява акт с правно действие. Правното действие възниква поради възложените на Генералния секретар задачи, които надхвърлят обикновеното управление, прилагане и действие на международното споразумение. Подробности са дадени в подраздел 3.2.2.1 по-горе. Както е пояснено в посочения подраздел, конкретният избор може да има важни последици за начина на изпълняване на задачите не само по отношение на чисто техническите въпроси. Благодарение най-вече на тази възможност да представя предложения с цел изменение на Конвенцията и да се намесва в спорове между членовете, Генералният секретар може да придава политическа и правна насока на работата на OTIF.

               По тези причини трябва да се заключи, че изборът на Генерален секретар на OTIF е с правно действие. Той не допълва, нито изменя институционалната рамка на споразумението. Поради това процесуалноправното основание за предложеното решение е член 218, параграф 9 от ДФЕС.

               4.2.Материалноправно основание

               Материалноправното основание за дадено решение съгласно член 218, параграф 9 от ДФЕС зависи преди всичко от целта и съдържанието на предвидения акт, във връзка с който се заема позиция от името на Съюза. Ако предвиденият акт преследва две цели или се състои от две части и ако едната от целите или частите може да се определи като основна, докато другата е само акцесорна, решението съгласно член 218, параграф 9 от ДФЕС трябва да се основава на едно-единствено материалноправно основание, а именно на изискваното от основната или преобладаващата цел или част.

               Основната цел и съдържание на предвидения акт са свързани с железопътния транспорт.

               Поради това материалноправното основание за предложеното решение е член 91 от ДФЕС.

               4.3.Заключение

               Правното основание за предложеното решение следва да бъде член 91 от ДФЕС във връзка с член 218, параграф 9 от ДФЕС.

               2019/0028 (NLE)

               Предложение за

               РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА

               относно позицията, която трябва да се заеме от името на Европейския съюз на 14-ата сесия на Общото събрание на Междуправителствената организация за международни железопътни превози (OTIF) по отношение на избора на Генерален секретар на OTIF за периода от 8 април 2019 г. до 31 декември 2021 г.

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 91 във връзка с член 218, параграф 9 от него,

               като взе предвид предложението на Европейската комисия,

               като има предвид, че:

               (1)Съюзът се присъедини към Конвенцията за международни железопътни превози от 9 май 1980 г., изменена с Протокола от Вилнюс от 3 юни 1999 г. (Конвенцията „COTIF“), по силата на Решение 2013/103/ЕС на Съвета
                  4
               .

               (2)Общото събрание на OTIF бе създадено в съответствие с член 13, параграф 1, буква a) от Конвенцията COTIF („Общото събрание“). Съюзът участва в Общото събрание в съответствие с процедурните договорености в рамките на OTIF, Процедурния правилник на Общото събрание и разпоредбите на Споразумението за присъединяване на Съюза към Конвенцията COTIF.

               (3)Очаква се, че на своята 14-та сесия, предвидена да се проведе на 27 февруари 2019 г., Общото събрание ще вземе решение относно избора на Генерален секретар на OTIF за периода от 8 април 2019 г. до 31 декември 2021 г.

               (4)Съюзът има значителен интерес по отношение на избора на Генералния секретар на OTIF. Дейностите на OTIF попадат в обхвата на компетентността на Съюза, а в много случаи — изключителната външна компетентност на Съюза. Генералният секретар разполага със значителна свобода на действие в няколко области, по-специално по отношение на представянето на предложения за изменение на Конвенцията COTIF и уреждането на спорове. Поради това действията на Генералния секретар вероятно ще засегнат работата на OTIF в области, които са пряко свързани с разработването и прилагането на политиката на Съюза в областта на железопътния транспорт. Аналогично на това те вероятно ще засегнат и Съюза в качеството му на член на OTIF. Като се има предвид интересът на Съюза по отношение на избора на Генерален секретар на OTIF, Съюзът следва да приеме позиция относно този избор.

               (5)Всичките пет кандидатури за длъжността Генерален секретар на OTIF за периода от 8 април 2019 г. до 31 декември 2021 г. са представени от държави членки, а всички кандидати са граждани на държави членки. Бе счетено, че и петте кандидата отговарят на изискванията от профила на квалификациите за длъжността Генерален секретар на OTIF.

               (6)Целесъобразно е да се определи позицията, която трябва да се заеме от името на Съюза на 14-ата сесия на Общото събрание на OTIF, тъй като предвиденото решение засяга въпрос от интерес за Съюза, който попада в обхвата на неговата компетентност и има правнообвързващо действие спрямо него.

               (7)Следва да се гласува за кандидат, който е гражданин на Съюза, предложен е от държава членка, отговаря на всички изисквания, установени в публикуваната от OTIF покана за представяне на кандидатури, и отговаря в най-голяма степен на набор от критерии, свързани със специфичния интерес на Съюза по отношение на избора.

               (8)Поради това позицията на Съюза в рамките на 14-ата сесия на Общото събрание на OTIF следва да е да се гласува в съответствие с всички тези критерии,

               ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

               Член 1

               1)Позицията, която трябва да се заеме от името на Съюза на 14-ата сесия на Общото събрание на OTIF, е да се гласува за кандидата, който:

               а)е гражданин на Съюза, предложен е от държава членка, отговаря на всички изисквания, установени в приложението към поканата за представяне на кандидатури за избор на Генерален секретар на OTIF за периода от 8 април 2019 г. до 31 декември 2021 г. (документ SG-18106 от 5 октомври 2018 г.), и

               б)отговаря в най-голяма степен на следните критерии:

               –познания за институционалната рамка на Европейския съюз и за достиженията на правото и политиките на Съюза в областта на железопътния транспорт,

               –критериите, посочени в точки 4, 5, 6, 8 и 9 от приложението към поканата за представяне на кандидатури,

               –критериите, фигуриращи под изброяването в приложението към поканата за представяне на кандидатури, а именно за динамичен човек с капацитет за работа в екип, ориентиран към бъдещето, достъпен и решителен и с доказан опит в работата с други култури, както и имащ способността да разработва политически, правни, институционални и финансови концепции.

               2)Държавите членки гласуват в съответствие с параграф 1.

               Член 2

               Адресати на настоящото решение са страните членки и Комисията.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        Конвенция за международни железопътни превози (COTIF) от 9 май 1980 г., изменена с Протокола от Вилнюс в сила от 1.7.2006 г.

                     (2)

                        Решение (ЕС) 2018/1296 на Съвета от 18 септември 2018 г. относно позицията, която трябва да се заеме от името на Европейския съюз на 13-ата сесия на Общото събрание на Междуправителствената организация за международни железопътни превози (OTIF) по отношение на някои изменения на Конвенцията за международни железопътни превози (COTIF) и на притурките към нея (ОВ L 243, 27.9.2018 г., стр. 11).

                     (3)

                        Раздел 4.1.

                     (4)

                        Решение 2013/103/ЕС на Съвета от 16 юни 2011 г. за подписване и сключване на Споразумение между Европейския съюз и Междуправителствената организация за международни железопътни превози за присъединяване на Европейския съюз към Конвенцията за международни железопътни превози (COTIF) от 9 май 1980 г., изменена с Протокола от Вилнюс от 3 юни 1999 г. (ОВ L 51, 23.2.2013 г., стр. 1).