				|

		52013PC0708

			Предложение за РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА за предоставяне на превантивна средносрочна финансова помощ от ЕС на Румъния /* COM/2013/0708 final - 2013/0338 (NLE) */

			   	ОБЯСНИТЕЛЕН
МЕМОРАНДУМ
1.
Въведение
След
съвместна
програма на
ЕС и МВФ за
предоставяне
на
средносрочна
финансова
помощ от
страна на ЕС
на Румъния от
пролетта на 2009 г.
до пролетта
на 2011 г., по
време на
която бяха отпуснати
5 млрд. евро от
европейска
страна и 12,9
млрд. евро от
МВФ, на 12 май
2011 г. Съветът
на
Европейския
съюз прие
решение
относно
последваща
програма за
предоставяне
на
превантивна
средносрочна
финансова помощ
от ЕС за
Румъния в
размер до 1,4
млрд. евро[1]. По
време на
втората
програма (също
съвместна
програма на
ЕС и МВФ) не
бяха
отпуснати
средства
нито от ЕС,
нито от МВФ,
предвид
нейния
превантивен
характер.
На 4 юли
2013 г., с оглед на
продължаващите
рискове за
платежния
баланс на
Румъния,
румънските
власти
поискаха
трета
програма за средносрочна
финансова
помощ от ЕС,
отново
съпътствана
от стендбай
споразумение
с МВФ. Очаква
се помощта от
ЕС и МВФ да е
превантивна,
като не се
предвижда
реално
отпускане на
средства. На 9
юли
Икономическият
и финансов
комитет
отговори
положително
на това
искане и
упълномощи
Комисията да
договори
нова
съвместна
превантивна
програма на
ЕС и МВФ.
От 17 до 31
юли 2013 г.
службите на
Комисията и
представители
на МВФ
посетиха
Букурещ на
съвместна
мисия за
водене на
преговори.
Постигнато
бе служебно
споразумение
за условията
и
съдържанието
на една нова програма.
Тази нова
програма ще
продължи да
оказва
подкрепа на
икономическата
програма на
правителството,
някои от
целите на която
са
консолидиране
на
макроикономическата,
фискалната и
финансовата
стабилност,
повишаване
на
устойчивостта
и на
потенциала за
икономически
растеж,
увеличаване
на административния
капацитет,
реформиране
на данъчната
администрация
и
подобряване
на
управлението
и контрола на
публичните финанси.
Предвижда се
новата
програма да е
с продължителност
от 24 месеца и
да се състои
от превантивна
помощ от
Европейския
съюз в размер
на 2 млрд. евро
и от МВФ в
размер на 1,75
млрд. специални
права на
тираж (СПТ)
(около 2 млрд.
евро) в рамките
стендбай
споразумение.
Освен това Световната
банка ще
продължи да
отпуска
по-рано
договореното
финансиране
в размер на 891
млн. евро, от
които 514 млн.
евро все още
предстои да
бъдат
изплатени.
2.
Макроикономическа
обстановка и
перспективи
Румъния
отбелязва
положителен
икономически
растеж от 2011 г.
насам. Според
последните
данни
растежът
през 2013 г. ще
възлиза на
около 2 % —
малко
по-висок в
сравнение с
предвидените
1,6 % в
пролетната
прогноза на
Комисията.
Увеличеният
износ (дължащ
се главно на
автомобилната
промишленост
и на услугите)
и добрата
реколта са
основните
движещи сили
на растежа.
Тези
положителни
тенденции
обаче
прикриват
слабо вътрешно
търсене,
потребление
в застой и
намаляващи
инвестиции
през първата
половина на
2013 г.
В
бъдеще се
очаква
растежът
постепенно
да се засили
благодарение
на
извършените
структурни
реформи,
подобреното
усвояване на средствата
от ЕС и все
така силния
износ, стимулиран
от
възстановяването
на европейската
икономика. В
случай на
средно добра
реколта, се
прогнозира
икономическият
растеж през
2014 г. да бъде
малко над 2 %.
Очаква се
вътрешното
търсене да
бъде
основният
двигател на
растежа,
опиращо се на
инвестициите
и
потреблението
на
домакинствата,
докато
нетният
износ се
предвижда да
има малък отрицателен
принос, тъй
като се
очаква вносът
да нарасне
през 2014 г.
поради
засилващото се
вътрешно
търсене.
Според
Хармонизирания
индекс на
потребителските
цени (ХИПЦ)
инфлацията в
Румъния е останала
висока в
периода 2009—2011 г.,
на стойност
около 6 %, но е
намаляла
през 2012 г. до
средна стойност
от 3,4 %.
Натискът за
покачване на
цените обаче
отново стана
по-осезаем
към края на 2012 г.
и през
първата
половина на
2013 г. Очаква се
инфлацията
да спадне
през втората
половина на
2013 г.,
благодарение
на рязък спад
в цените на
храните и
обръщане на
базовите
ефекти, и да
остане под 3,5 %
до края на 2013 г.,
което е в
рамките на
целевия
диапазон на
централната
банка (2,5 % ± 1
процентен
пункт).
Очаква се
спадът да
продължи и
през 2014 г.
3.
Публични
финанси
Румъния
постигна
успешно
консолидиране
на своите
публични
финанси през
последните
години, като
намали
бюджетния си
дефицит от 9 %
от БВП през
2009 г. до малко
под 3 % през 2012 г.
Благодарение
на това
постижение
на 21 юни 2013 г.
Съветът отмени
процедурата
при
прекомерен
дефицит за
Румъния. Една
нова
програма ще
подпомогне
усилията на
правителството
за
по-нататъшна
фискална
консолидация,
насочени към
постигане на
средносрочната
бюджетна цел
(СБЦ) на
Румъния от
структурен
бюджетен
дефицит в
размер на 1 %
от БВП до 2015 г.
За 2013 г.
властите
продължават
да се стремят
към целта по
предишната
програма за
дефицит от 2,4 %
по ЕСС. През
2014 г. е планирана
по-нататъшната
консолидация
в съответствие
с
изискванията
на Пакта за
стабилност и
растеж (ПСР).
Има изгледи
Румъния да
заложи цел за
дефицит от 2 %
по ЕСС в
съответствие
с
актуализацията
от 2013 г. на
конвергентната
си програма.
Мисията
за водене на
преговори от
юли постигна
съгласие за
корекция на
бюджета в средата
на годината,
която дава
възможност
за някои
промени в
приходите и
разходите,
като в същото
време
поддържа
общия целеви
бюджетен
дефицит за
2013 г. на 2,3 % в
парично
изражение и
на 2,4 % по ЕСС. Ревизираният
бюджет
отчита
наличието на
по-ниски
приходи и
занижени
национални
капиталови
инвестиции,
намалява
възможностите
за корекции,
свързани със
средства на ЕС,
както и
трансферите
към други публични
административни
структури. Що
се отнася до
бюджета за
2014 г., властите
обмислят
начини за
увеличаване
на приходите,
основно чрез
разширяване
на основата.
По отношение
на разходите,
сериозна
трудност
представлява
постепенното
въвеждане на
Закона за
хармонизиране
на заплатите,
договорен в рамките
на първата
програма.
Тъй
като
основната
част от
необходимата
фискална
консолидация
е постигната,
акцентът на
една нова
програма ще
бъде
поставен върху
подобряване
на
фискалното
управление.
Тя ще има за
цел да се
подобри
фискалната
рамка, за да я
приведе в
съответствие
с
изискванията
на Фискалния
пакт, заедно
с редица
други
подобрения
на
съдържанието
на
фискалната
стратегия и
на
прозрачността
на
бюджетните
процедури. Тя
ще наложи
подобрения в
годишното и средносрочното
капиталово
бюджетиране,
финализирането
на системата
за контрол на
поетите
задължения
(за да се
предотвратят
нови просрочени
задължения),
както и
подобрения в
данъчната
администрация,
насочени към по-ефикасно
събиране на
данъците.
4.
Развитие на финансовите
пазари и
банковия
сектор
Условията
на
финансовите
пазари се
подобриха
значително
от лятото на
2012 г. насам на фона
на
повишаването
на
очакванията
за световните
пазари и в
резултат на
стабилизирането
на
политическата
ситуация в
страната към
края на
годината. В
общи линии те
се развиват
подобно на
сравними
икономики от
региона и се
задържат
относително
благоприятни
през първата
половина на
2013 г.
Петгодишните
спредове на
суаповете за
кредитно
неизпълнение
по
облигациите
за Румъния
спаднаха от
близо 500
базисни
пункта през
май 2012 г. до
равнище под 200
базисни
пункта в
началото на
януари 2013 г. и
се движат
малко над 200
базисни
пункта от края
на юни 2013 г.
След
отбелязване
на съществени
загуби през
май 2012 г.,
индексът на
фондовата
борса BET се
възстанови
до края на 2012 г.;
оттогава той
остава
колеблив, но
после се
повиши
отново с около
10 % до
началото на
септември
2013 г.
Независимо
от
възходящата
тенденция на
обезценените
активи (делът
на
необслужваните
заеми
достигна 20,3 %
през юни 2013 г.),
капитализацията
на банковия
сектор остана
на
успокоителни
равнища
(коефициентът
на
капиталова
адекватност
се задържа на
14,7 % през юни).
Рисковете,
свързани с
увеличаването
на
необслужваните
заеми, бяха
смекчени
посредством
разумна
политика за
провизиране
срещу загуби
по заеми,
въпреки че
провизиите
продължиха
да оказват
натиск върху рентабилността
(възвръщаемостта
на собствения
капитал
достигна 6 %
през първата
половина
на 2013 г. след
отбелязване
на загуби в
продължение
на 3 години).
Централната
банка
продължава
да следи
отблизо
банките със собственици
от
периферните
държави на
еврозоната,
които
запазиха
достатъчни
капиталови
буфери.
Разпространението
на ефектите
от кризата в
Кипър бе
смекчено
благодарение
на
споразумението
за
прехвърляне
на местната депозитна
база на
румънския
клон на Bank of Cyprus
към Marfin Bank —
дъщерното
предприятие
на Laiki Group, на
процеса на
намаляване
на
задлъжнялостта
на
чуждестранните
банки и
намаляване на
финансирането
от банките —
майки (-14.6 % от
декември 2012 г.).
Макар и
ефектите да
са в
съответствие
с промените в
ситуацията в
региона и
като цяло да
са
направлявани
методично, те
продължат да
изискват
специално
внимание от
страна на надзорния
орган.
5.
Платежен
баланс и
условия за
предоставяне
на външно
финансиране
Очаква
се Румъния да
запази пълен
достъп до пазарите
на държавни
дългови
инструменти
през
разглеждания
програмен
период (24
месеца),
освен в
случай на
неблагоприятни
промени във
външната
среда.
Спредовете
на суаповете
за кредитно
неизпълнение
достигнаха най-ниските
си нива от 2010 г.
насам. Очаква
се дефицитът
по текущата
сметка да
намалее от
около 4 % от
БВП през 2012 г.
до около 2 %
през 2013 г.,
главно благодарение
на спад на
търговския
дефицит.
Съгласно
основния
сценарий не
би следвало
да се стигне
до недостиг
на държавно
или на външно
финансиране
през
следващите
две години.
Въпреки това Румъния
продължава
да бъде
уязвима по
отношение на
колебанията
на обменните
курсове и
нестабилността
на
международните
движения на
капитали.
Съгласно
неблагоприятния
сценарий
може да се
стигне до
затруднения
при финансирането
на текущата
сметка, а
достъпът до
пазара на
държавни
дългови
инструменти
би могъл да
бъде
възпрепятстван.
В такъв случай
първата
линия на
защита ще
бъде държавният
паричен
резерв (който
покрива нуждите
от
финансиране
за период от
6 месеца) и в
по-малка
степен
международните
резерви на Националната
банка на
Румъния. Ако
Румъния се
натъкне на
продължителни
и остри финансови
затруднения,
превантивната
програма би
могла да бъде
задействана
и наличните средства
(в размер на 2
млрд. евро от
ЕС, изплатими
в два транша
в размер на 1
млрд. евро, и
до 2 млрд. евро
по стендбай
споразумението
с МВФ) ще позволят
да бъдат
посрещнати
държавните
финансови и
бюджетни
задължения.
Една нова програма
ще внесе и
успокоение
на
финансовите
пазари, че
Румъния е
поела ангажимент
за
амбициозна
програма за
икономически
реформи.
6.
Подкрепата
на ЕС чрез
механизма за
подкрепа на
платежния
баланс е част
от международна
инициатива
Предвид
оставащите
слабости и
рискове за платежния
баланс на
Румъния и при
условие, че е
налице ангажимент
на властите
за прилагане
на програма
за фискални,
финансови и
структурни
промени, на
3 октомври
2013 г.
Комисията,
след допитване
до
Икономическия
и финансов
комитет,
препоръчва
на Съвета да
приеме
решение за
предоставяне
на
допълнителна
взаимна помощ
на Румъния,
както е
предвидено в
член 143 от
Договора
(ДФЕС).
Румънското
правителство
ще изпълнява
икономическата
си програма с
оглед
преодоляване
на
оставащите
слабости в
системата и
намаляване
на продължаващите
заплахи пред
устойчивостта
на платежния
баланс на
страната и ще
развива
необходимия
капацитет за
проектиране
и водене на
икономическа
политика без
международна
подкрепа.
Освен
това
Комисията,
след
допитване до
Икономическия
и социален
комитет,
предлага на
Съвета да
приеме
решение за
предоставяне
на Румъния на
превантивна
средносрочна
финансова
помощ от ЕС в
размер до
2 млрд. евро в
подкрепа на
устойчивостта
на платежния
баланс на
страната. До
30 септември
2015 г. може да се
поиска
задействане
на превантивната
финансова
помощ от
Съюза и на
плащанията.
7.
Основно
съдържание
на новата
програма
Новата
превантивна
финансова
помощ оказва
подкрепа на
икономическата
програма на
правителството,
която има за
цел, наред с другото,
да
консолидира
макроикономическата,
фискалната и
финансовата
стабилност,
да повиши
устойчивостта
и потенциала
за икономически
растеж, да
увеличи
административния
капацитет, да
реформира
данъчната администрация
и да подобри
управлението
и контрола на
публичните
финанси.
Конкретните
условия по
отношение на
икономическата
политика ще
бъдат
изложени в
меморандум
за разбирателство,
който ще бъде
сключен
между Комисията
и румънските
власти. Той
ще запази достиженията
от
предишните
две програми
и ще включи
неизпълнените
условия от
втората програма.
А:
Фискална
консолидация
След
коригирането
на
прекомерния
си дефицит,
от Румъния се
очаква да
намали
структурното
салдо на
бюджета си в
съответствие
с изисквания
на ПСР,
докато
достигне
средносрочната
си цел за
структурен
дефицит на консолидирания
държавен
бюджет от 1 %
от БВП до 2015 г. и
го задържи на
това равнище.
Освен това с
програмата
ще продължат
усилията да
се
предотврати
натрупването
на
просрочени
задължения
на сектора на
държавното
управление,
както на централно,
така и на
местно
равнище на
държавното
управление.
Разходите за
заплати в
публичния
сектор ще
трябва да
останат устойчиви,
като се
ограничи
растежът на
заплатите,
както и
нивата на
заетост в
публичния
сектор.
Б:
Фискално
управление и
структурна
фискална
реформа
С цел да
се затвърди
фискалната
консолидация,
програмата
ще включва
по-нататъшно
укрепване на
рамката на фискалното
управление. В
това
отношение от
решаващо
значение е
прилагането
на фискалния
пакт, а
подобренията
в
многогодишното
бюджетно
планиране ще
осигурят
по-устойчива
фискална
политика.
Правителството
ще получи
подкрепа под
формата на
широкомащабна
техническа
помощ, предоставяна
от МВФ и
Световната
банка в областта
на
управлението
и контрола на
публичните
финанси.
Прилагането
на система за
контрол на
поетите
задължения,
която ще бъде
разгърната в
няколко
стъпки, ще
помогне да се
осигури
намаляването
и контрола на
просрочените
задължения. В
сектора на здравеопазването
бюджетните
механизми за
контрол ще
бъдат
засилени
чрез подобряване
на рамките за
докладване и
мониторинг,
по-специално
по отношение
на разходите
за болници и
фармацевтични
продукти,
така че да се избегне
ново
натрупване
на
просрочени
задължения.
Ще бъде
подобрено
степенуването
на
приоритетите
в публичните
инвестиции,
за да се
увеличи
потенциалът
за растеж на
страната.
В:
Управление
на публичния
дълг
Властите
ще
предприемат
необходимите
стъпки за
подобряване
на
управлението
на публичния
дълг с оглед
да се намалят
разходите за
финансиране
и рисковете и
да се увеличи
средният
срок до падеж
на държавния
дълг.
Г:
Регулиране и
надзор на
финансовия
сектор
Във
финансовия
сектор
властите ще
продължат да
усъвършенстват
рамката за
оздравяване
на банките и
законодателството
относно
фонда за
гарантиране
на
депозитите
чрез
изменение на
наредби на
Министерски
съвет GO 39/1996 GEO 99/2006. За
да се ускори
процесът по
изчистване
на баланса,
Националната
банка на
Румъния (НБР)
изясни
разпоредбите,
приложими за
отписване на
заеми от
румънската
асоциация на
банките, и ще
изготви
цялостен
анализ на качеството
на активите в
банковия
сектор. С цел
по-нататъшно
развитие на
капиталовите
пазари и
разнообразяване
на източниците
на
финансиране
на банките,
властите ще изменят
законодателството
относно
обезпечените
облигации.
Запазването
на кредитната
дисциплина и
предотвратяването
на моралния
риск при
длъжниците
съществено
допринася за
укрепването
на
финансовата
стабилност.
Правителството
следователно
ще продължи да
се въздържа
от приемане
на
законодателни
инициативи
(като закона
за личната
неплатежоспособност)
и от
насърчаване
на такива
разпоредби в
закона за
събиране на
вземанията,
които биха
навредили на
кредитната
дисциплина. Властите
ще проведат
обширни
консултации с
всички
заинтересовани
лица, като
вземат предвид
и оценката на
въздействието,
финализирана
от НБР, във
връзка с
новите
разпоредби относно
несправедливите
клаузи в
Закона за
прилагането
на
Гражданския
процесуален
кодекс и ще
гарантират,
че съдебните
дела,
свързани с
такива
несправедливи
клаузи, се
разглеждат
от по-висши
съдебни
инстанции
или от
един-единствен
специализиран
съд и ще предприемат
всички
необходими
мерки да осигурят
последователното
прилагане на
посочените
разпоредби.
За да се
засили
надзорът
върху
небанковия
финансов
пазар и да се увеличи
защитата на
потребителите,
властите ще
осигурят
изменението
на законодателството
относно
интегрирания
финансов
небанков регулатор
— органа за
финансов
надзор — с цел
то да бъде
приведено в
съответствие
с добрите
международни
практики.
Д:
Структурни
реформи
Структурните
реформи са
насочени към
подобряване
на
функционирането
на пазара, към
повишаване
на
устойчивостта
на външни сътресения
и засилване
на
потенциала
за дългосрочен
растеж на
Румъния.
Плановете за
структурните
реформи в
новата
програма са част
от по-общите
действия,
заложени в
националната
програма за
реформи на
Румъния и включени
в
специфичните
за отделните
държави препоръки,
отправени
към Румъния в
контекста на
европейския
семестър.
Преструктурирането
на
държавните
предприятия,
включително
приватизацията,
ще бъде
ускорено, за
да се намалят
рисковете за
дефицита на
консолидирания
държавен
бюджет,
произтичащи
от натрупаните
просрочени
задължения и
оперативните
загуби, като
същевременно
се увеличава финансовата
жизнеспособност
на повечето
дейности на
тези
дружества. Властите
ще
предприемат
мерки за
укрепване на
управлението
на
държавните
предприятия,
включително
на тези от
финансовия
сектор.
В
енергийния
сектор ще
бъдат
изпълнени незавършените
мерки,
договорени в
рамките на
предходните
две програми,
сред които е
и прилагането
на пътните
карти за
либерализация
на пазара на
газ и
електроенергия.
Друг
важен стълб
от дневния
ред на
програмата
за
структурни
реформи е
подобряването
на бизнес
средата и
улесняването
на достъпа до
финансиране
за малките и
средните предприятия.
Програмата
има за цел да
намали
административната
тежест за
малките и
средните предприятия,
да улесни
достъпа им до
банков и собствен
капитал, да
намали
правната
несигурност
чрез
оптимизиране
на
регистрирането
на земята и
собствеността
и подпомагане
на малките и
средните
предприятия,
когато развиват
дейност в
чужбина.
Освен това
програмата
подпомага
нормативната
уредба на
рамката на
правата
върху
интелектуалната
собственост,
по-специално
по отношение
на патентите,
с оглед
привличане
на преки
чуждестранни
инвестиции в
научноизследователските
и иновационните
дейности.
В
областта на
пазарите на
труда
програмата
подкрепя
завършването
на
пенсионната
реформа от
2010 г. чрез
изравняване
на пенсионната
възраст за
мъжете и
жените.
В
допълнение
към
описаните
по-горе широки
области на
мерки за
подобряване
на ефективността
на
публичната
администрация
в области от
ключово
значение за
изпълнението
на
програмата,
румънските
власти ще
бъдат
приканени да
докладват на
всеки шест
месеца пред
Икономическия
и финансов комитет
и Комитета за
икономическа
политика за
постигнатия
напредък в
тази област.
Е:
Парична
политика
Паричната
политика ще
продължи да
бъде насочена
към
поддържане
на ценова
стабилност с
оглед
задържане на
инфлацията в
заложените
от
Националната
банка на
Румъния граници
(2,5 % ± 1
процентен
пункт).
2013/0338 (NLE)
Предложение
за
РЕШЕНИЕ
НА СЪВЕТА
за
предоставяне
на
превантивна
средносрочна
финансова
помощ от ЕС
на Румъния
СЪВЕТЪТ
НА
ЕВРОПЕЙСКИЯ
СЪЮЗ,
като
взе предвид
Договора за
функционирането
на
Европейския
съюз,
като
взе предвид
Регламент
(ЕО) № 332/2002 на
Съвета[2]
от 18 февруари
2002 година за
установяване
на механизъм,
осигуряващ
средносрочна
финансова
подкрепа за
платежния
баланс на държавите
членки, и
по-специално
член 3, параграф 2
от него,
като
взе предвид
предложението
на Комисията,
отправено след
консултация
с
Икономическия
и финансов
комитет,
като
има предвид,
че:
(1)       С
Решение
2013/ХХХ/ЕС[3]Съветът
реши да
предостави
взаимна
помощ на
Румъния.
(2)       Превантивната
средносрочна
финансова помощ
за Румъния в
рамките на
механизма за
финансова
подкрепа на
платежния
баланс на
държавите
членки е целесъобразна
предвид
текущите
обстоятелства,
характеризиращи
се с
нестабилни капиталови
потоци, които
засягат
по-специално
нововъзникващите
пазари,
предвид рисковете
за макроикономическия
сценарий и
оставащите слабости
в банковия
сектор.
Въпреки че
при сегашните
пазарни
условия
Румъния не
възнамерява
да иска
изплащането
на транш от
превантивната
помощ, от
последната
може да се
очаква да
допринесе за
укрепването
на макроикономическата,
бюджетната и
финансовата
стабилност и
чрез реализиране
на
структурните
реформи да
увеличи
устойчивостта
и потенциала
за растеж на
румънската
икономика.
(3)       Ако
неблагоприятните
рискове се
реализират,
може да се
окаже, че
Румъния е
неспособна
да покрива в
пълна степен
нуждите си от
външно
финансиране
с наличните
финансови
ресурси. Тези
рискове са
свързани,
наред с другото,
със
значително
предоговаряне
на външния
дълг и на
падежиращите
задължения
във финансовия
сектор, силно
отрицателната
нетна инвестиционна
позиция,
както и с
разпространението
на ефектите
от
неблагоприятните
промени в
еврозоната.
При такъв
стресов сценарий
може да се
наложи
остатъчните
нужди от
финансиране
да бъдат
покрити чрез
задействането
на
превантивната
финансова помощ
от ЕС.
(4)       Целесъобразно
е на Румъния
да бъде
предоставена
превантивна
помощ от
Съюза в размер
до 2 млрд.
евро в
рамките на
механизма за
осигуряване
на
средносрочна
финансова подкрепа
за платежния
баланс на
държавите членки,
установен с
Регламент
(ЕО) № 332/2002 на
Съвета.
Помощта
следва да
бъде
предоставена
наред с
подкрепа от
МВФ под
формата на стендбай
споразумение
в размер на 1 751,34
млн. специални
права на
тираж (около
2 милиарда евро,
170 % от квотата
на Румъния в
МВФ),
одобрена на
27 септември
2013 г., която
също ще се
разглежда от
властите
като превантивна.
Световната
банка
отпусна 1 млрд.
евро в
рамките на
заем за
развитие с
вариант за
отсрочено
усвояване, на
разположение
до юни 2015 г.
Освен това
Световната
банка ще
продължи да
отпуска
по-рано
договореното
финансиране
в размер на 891
млн. евро, от
които 514 млн.
евро все още
предстои да
бъдат изплатени.
(5)       Помощта
следва да
бъде
управлявана
от Комисията,
която след
консултация
с Икономическия
и финансов
комитет ще
съгласува с
румънските
власти
конкретните
изисквания
по отношение
на
икономическа
политика, с
които е
обвързано
предоставянето
на
превантивната
финансова
помощ. Тези
условия
следва да се
формулират в
меморандум
за
разбирателство.
(6)       Предвид
превантивния
характер на
помощта,
Румъния няма
да иска
изплащането
на транш от
заема от
Съюза, освен
в случай че
възникнат
затруднения
във връзка с
нейния текущ
платежен
баланс или капиталови
потоци. Ако
Румъния
поиска финансиране
от Комисията,
последната
ще вземе решение,
след
допитване до
Икономическия
и финансов
комитет, дали
да задейства
програмата,
както и
периодите и
размера на
плащанията.
Подробните
финансови
условия във
връзка с
евентуални
плащания ще
бъдат изложени
в
превантивно
споразумение
за заем.
(7)       Предоставянето
на
превантивната
финансова
помощ ще бъде
в подкрепа на
успешното
изпълнение
на
правителствената
икономическа
програма и
оттам — на
устойчивостта
на платежния
баланс на
Румъния,
ПРИЕ
НАСТОЯЩОТО
РЕШЕНИЕ:
Член 1
1.           Съюзът
отпуска на
Румъния
превантивна
средносрочна
финансова
помощ на
стойност до
2 млрд. евро.
Ако
механизмът
бъде задействан
и средствата
—
предоставени,
помощта ще
бъде
отпусната
под формата
на заем с максимален
среден
матуритет от
осем години.
2.           До
30 септември
2015 г. може да се
поиска
задействане
на
превантивната
финансова помощ
от Съюза и на
плащанията.
Член 2
1.           Помощта
се управлява
от Комисията
по начин,
съобразен
със
задълженията
на Румъния и препоръките
на Съвета,
по-специално
във връзка с
изпълнението
на
националната
програма за
реформи,
както и с
годишната
актуализация
на
конвергентната
програма на
страната.
2.           След
консултация
с
Икономическия
и финансов
комитет
Комисията
съгласува с
румънските
власти
конкретните
изисквания
по отношение
на
икономическата
политика, с
които е
обвързана
превантивната
финансова помощ,
както е
предвидено в
член 3,
параграф 3.
Тези изисквания
следва да се
формулират в
меморандум
за
разбирателство,
който да е
съобразен със
задълженията
и
препоръките,
посочени в параграф
1. Подробните
финансови
условия се
излагат от
Комисията в
превантивно
споразумение
за заем.
3.           Комисията
проверява на
редовни
интервали, в
сътрудничество
с
Икономическия
и финансов
комитет,
изпълнението
на
обвързаните
с помощта
изисквания
по отношение
икономическата
политика.
Член 3
1.           Задействането
на
превантивната
финансова помощ
от Съюза се
разглежда от
Комисията
след
отправяне на
писмено
искане от
страна на Румъния.
Комисията
взема
решение, след
консултация
с
Икономическия
и финансов
комитет, дали
задействането
на помощта и
искането за
изплащането
на
средствата
по нея е обосновано
и определя
също така
размера и
периодите на
изплащане на
средствата.
Ако финансовата
помощ се
задейства,
средства се
изплащат в
рамките на не
повече от два
транша. Всеки
транш може да
бъде
изплатен
наведнъж или
на няколко
пъти.
2.           При
задействане
на помощта
Комисията
взема
решение за
пълното или
частично
изплащане на
заема от Съюза
след
получаването
на становище
от Икономическия
и финансов
комитет.
3.           Всяко
плащане се
извършва въз
основа на задоволително
изпълнение
на мерките от
икономическата
програма на
румънското
правителство,
включени както
в
конвергентната
програма,
така и в националната
програма за
реформи;
конкретните
изисквания
по отношение
на
икономическата
политика,
формулирани
в меморандум
за
разбирателство,
в частност
включват:
а)      приемането
на бюджети и
провеждането
на политика
съобразно
фискалната
консолидация,
произтичаща
от
задълженията
на Румъния
съгласно
Пакта за
стабилност и
растеж, с цел
Румъния да
достигне
средносрочната
си бюджетна цел
до 2015 г. и да
задържи
постигнатото
равнище след
това;
б)      запазването
на всички
мерки, приети
в рамките на
предходните
две програми,
и изпълняване
на
оставащите
части от още
неизпълнените
условия;
в)      по-нататъшното
укрепване на
рамката на фискалното
управление,
включително
чрез прилагането
на член 3 от
Договора за
стабилност,
координация
и управление
в
Икономическия
и паричен
съюз (Фискалния
пакт), за да се
гарантира, че
устоите на
фискалната
консолидация
са добри. Следва
да се обърне
специално
внимание на подобряването
на
многогодишното
бюджетно
планиране, на
въвеждането
на ефективна
система за
контрол на
поетите
задължения,
на повишаването
на
събираемостта
на данъците,
както и на
подобряването
на процеса на
капиталово
бюджетиране;
г)       своевременното
изпълнение
на плановете за
действие,
приети в
отговор на
констатациите
от
функционалните
прегледи,
извършени от
Световната
банка през 2010—2011 г.,
и
създаването
на централно
звено за привеждане
в действие,
за да се
подобри
приоритизирането
на
политиките в
цялото правителство;
д)      изчистването
на
просрочените
задължения и
засилване на
механизмите
за контрол на
бюджета в
сектора на
здравеопазването
чрез
подобрени
рамки на
докладване и
мониторинг;
е)      прилагането
на
стратегическия
план за действие
в
здравеопазването
за
рационализиране
на
структурата
на болниците
и
увеличаване
на обхвата на
дейностите
по оказване
на първична
медицинска
помощ с цел
подобряване
на здравния
статус на
населението;
ж)     подобряването
на
управлението
на държавния
дълг с оглед
намаляване
на рисковете
и консолидиране
и
разширяване
на кривата на
доходността
за държавни
дългови инструменти;
з)       по-нататъшното
засилване на
рамката за оздравяване
на банките,
плана за
действие в извънредни
ситуации на
централната
банка на
планове и
корпоративното
управление на
фонда за
гарантиране
на
депозитите, както
и
въвеждането
на мерки за
ускоряване на
процеса по
изчистване
на баланса на
банките и
запазването
на
кредитната
дисциплина в
банковия
сектор;
и)      привеждането
на
законодателството
относно
органа за
финансов
надзор в
съответствие
с добрите
международни
практики, за
да се засили
надзорът
върху небанковия
финансов
пазар;
й)      преструктурирането
на
държавните
предприятия,
включително
чрез
продажби на
дялове в
техния
капитал,
както и
укрепване на
корпоративното
управление
на
държавните предприятия;
к)      продължаването
на
изпълнението
на мерките за
подобряване
на бизнес
средата,
включително
чрез
намаляване
на
административната
тежест за
малките и
средните
предприятия
и на мерките
за
улесняване
на достъпа до
финансиране
а малките и
средните
предприятия.
4.           Ако
финансирането
на заема го
изисква, се
позволява
разумното
използване
на лихвени
суапове с
контрагенти
с възможно
най-високо
кредитно
качество.
Комисията
уведомява
Икономическия
и финансов
комитет за
евентуално
рефинансиране
на заетите
средства или
предоговаряне
на
финансовите
условия.
Член 4
Настоящото
решение
влиза в сила
в деня на нотификацията
му.
Член 5
Адресат
на
настоящото
решение е
Румъния.
Съставено
в Брюксел на […]
година.
                                                                       За
Съвета
                                                                       Председател
ОЦЕНКА
НА
ВЪЗДЕЙСТВИЕТО
ВЪРХУ
БЮДЖЕТА
(вж.
член 16 от Вътрешния
правилник)
ОБЛАСТ
НА ПОЛИТИКА:
ДЯЛ 01 —
ИКОНОМИЧЕСКИ
И ФИНАНСОВИ
ВЪПРОСИ
ДЕЙНОСТ:
ФИНАНСОВИ
ОПЕРАЦИИ И
ИНСТРУМЕНТИ
1.           НАИМЕНОВАНИЕ
НА
ПРЕДЛОЖЕНИЕТО,
БЮДЖЕТЕН РЕД
И ДЯЛ
Предложение
за решение на
Съвета за
предоставяне
на Румъния на
превантивна
средносрочна
финансова
помощ от ЕС
във връзка с
препоръката
за решение на
Съвета за
предоставяне
на взаимна
помощ на
Румъния.
01 04 01 01 —
Гаранция на
Европейския
съюз за заеми
от ЕС,
отпуснати в
подкрепа на
платежния
баланс
2.           ПРАВНО
ОСНОВАНИЕ:
Чл. 143 ДФЕС,
чл. 352 ДФЕС,
Регламент
№ 332/2002 на
Съвета.
3.           ОБЩИ
ДАННИ ЗА
ФИНАНСОВАТА
ГОДИНА (В
ЕВРО)
Тази
позиция
представлява
структурата
за
гаранцията,
предоставена
от
Европейския
съюз. Тя ще
позволи на
Комисията да
обслужва
дълга
(главница,
лихви и други
разходи), ако
длъжникът
(Румъния) не
изпълни
задължението
си.
Символичният
запис („p.m.“),
отразяващ
бюджетната
гаранция, ще
бъде
използван
само в случай
на искане за
реално
задействане
на тази гаранция.
При нормални
обстоятелства
не се очаква
искане за
задействане
на
бюджетната
гаранция.
3а —
текуща
година
Не се
прилага
   ||   || CA
 Начални бюджетни кредити за финансовата година (бюджет) ||   ||
 Трансфери ||   ||
 Допълнителни бюджетни кредити ||   ||
 Общо бюджетни кредити ||   ||
 Бюджетни кредити, вече заделени от друга работна програма ||   ||
 Налично салдо ||   ||
 Сума за предложената мярка ||   ||
3б —
преноси
Не се
прилага
   ||   || CA
 Преноси ||   ||
 Бюджетни кредити, вече заделени от друга работна програма ||   ||
 Налично салдо ||   ||
 Сума за предложената мярка ||   ||
3в —
следваща
финансова
година
Не се
прилага
   ||   || CA
 Начални бюджетни кредити за финансовата година (бюджет) ||   || символичен запис (p.m.)
 Трансфери ||   ||
 Допълнителни бюджетни кредити ||   ||
 Общо бюджетни кредити ||   ||
 Бюджетни кредити, вече заделени от друга работна програма ||   ||
 Налично салдо ||   ||
 Сума за предложената мярка ||   || символичен запис (p.m.)
4.           ОПИСАНИЕ
НА МЯРКАТА
Ако бъде
задействана,
превантивната
средносрочна
финансова
помощ от ЕС
за Румъния ще
бъде под
формата на
заем от ЕС
(който ще бъде
финансиран
от заемaни от
ЕС средства
на международните
капиталови
пазари или от
финансови
институции) в
размер до 2 млрд. евро.
Тя ще бъде
предоставена
в контекста
на
международен
финансов
пакет, и по-специално
на заем от
МВФ в размер
на 1,75 млрд. специални
права на
тираж (СПТ)
(около 2 млрд.
евро в
рамките на
стендбай
споразумение).
Световната
банка
предостави
на разположение
1 млрд. евро в
рамките на
заем за развитие
с вариант за
отсрочено
усвояване. Освен
това
Световната
банка ще
продължи да
отпуска
по-рано
договореното
финансиране
в размер на 891
млн. евро, от
които 514 млн.
евро все още
предстои да
бъдат
изплатени. Превантивната
средносрочна
финансова помощ
от ЕС за
Румъния е
предназначена
да отговори
на
оставащите
рискове,
свързани с устойчивостта
на платежния
баланс на
Румъния; дори
и дефицитът
по текущата
сметка да е
безспорно
намалял,
колебливото
движение на капиталите
потоци носи
рискове за
неговото
финансиране.
Превантивната
помощ също продължава
да оказва
подкрепа на
икономическата
програма на
правителството,
някои от
целите на
която са
консолидиране
на макроикономическата,
фискалната и
финансовата
стабилност,
увеличаване
на
административния
капацитет,
реформиране
на данъчната
администрация,
подобряване
на
управлението
и контрола на
публичните
финанси и
повишаване на
устойчивостта
и на
потенциала
за икономически
растеж на
румънската
икономика.
Накрая,
управляваната
от Комисията
съвместно с
Икономическия
и финансов
комитет
помощ е начин
да се насърчи
икономическата
политика на
Румъния да е
в
съответствие
с
инициативите
на страната в
контекста на
ЕС и с
препоръките
на Съвета,
по-специално
по отношение
на изпълнението
на
националната
програма за
реформи и
конвергентната
програма.
Средствата,
които ЕС ще
поиска от
капиталовите
пазари или
финансовите
институции с оглед
удължаване
на заема за
Румъния, ако
страната
поиска това и
ако искането
ѝ получи
положителната
оценка на
Комисията и
Икономическия
и финансов
комитет, са
обезпечени с
гаранция от
ЕС. Заемът се
набира на
капиталовите
пазари или от
финансови
институции.
Максималният
размер на
главницата
на заема,
който ще бъде
предоставен
на Румъния,
възлиза на 2
млрд. евро.
Структурата
на
гаранцията,
предоставена
от
Европейския
съюз, ще
позволи на
Комисията да
обслужва
дълга, ако
Румъния не
изпълни
задължението
си.
За да
изпълни
задълженията
си, Комисията
може да
използва
своите налични
средства за
временно
обслужване на
дълга. В
такъв случай
ще се прилага
член 12 от
Регламент
(ЕО, Евратом)
№ 1150/2000 на
Съвета от 22 май
2000 г. за
прилагане на
Решение 2007/436/ЕО,
Евратом
относно
системата за
собствени
ресурси на
Общностите
(ОВ L 130, 31.5.2000 г.,
стр. 1).
5.           ВЪЗПРИЕТ
МЕТОД НА
ИЗЧИСЛЕНИЕ
Не се
прилага.
6.           ГРАФИК
НА
ПЛАЩАНИЯТА (В
ЕВРО)
Не се
прилага.
 Бюджетен ред || Бюджетни кредити || Плащания
   ||   ||   || Година n || Година n+1 || Година n+2 || Година n+3 || Следващи финансови години
   || Година n ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || Година n+1 ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || Година n ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || Година n+1 ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || Общо ||   ||   ||   ||   ||   ||
[1]               Първата
програма бе
обхваната от
Решение 2009/459/ЕО
на Съвета, а
втората
програма — от
Решение 2011/288/ЕС
на Съвета.
[2]               ОВ L 53, 23.2.2002 г.,
стр. 1.
[3]               Вж.
страница xx от
посочения
Официален
вестник.


				|

		52014PC0622

			Предложение за РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА СЪВЕТА за даване на разрешение на Република Естония да прилага специална мярка за дерогация от член 26, параграф 1, буква а) и членове 168 и 168а от Директива 2006/112/ЕО относно общата система на данъка върху добавената стойност /* COM/2014/0622 final - 2014/0288 (NLE) */

			   	ОБЯСНИТЕЛЕН
МЕМОРАНДУМ
1.           КОНТЕКСТ
НА
ПРЕДЛОЖЕНИЕТО
В
съответствие
с член 395,
параграф 1 от
Директива 2006/112/ЕО
от 28 ноември
2006 г. относно
общата система
на данъка
върху
добавената
стойност
(наричана
по-долу
„Директивата
за ДДС“) Съветът,
произнасяйки
се с
единодушие
по
предложение
на Комисията,
може да
разреши на
всяка
държава членка
да прилага
специални
мерки за
дерогация от
разпоредбите
на
посочената
директива с
цел
опростяване
на
процедурата
за събиране
на ДДС или за
предотвратяване
на определени
форми на
отклонение
от данъчно
облагане.
С писмо,
заведено в
Комисията на
26 май 2014 г., Естония
поиска
разрешение
да приложи
мярка за
дерогация от
общите
принципи,
уреждащи правото
на
приспадане
на данъка
върху получени
доставки във
връзка с леки
автомобили. В
съответствие
с член 395,
параграф 2 от
Директивата
за ДДС, с
писмо от
11 юни 2014 г. Комисията
съобщи на
останалите
държави членки
за
отправеното
от Естония
искане. С писмо
от 12 юни 2014 г.
Комисията
уведоми
Естония, че разполага
с цялата
информация,
която ѝ е
необходима
за
разглеждане
на искането.
Общ
контекст
Съгласно
членове 168 и 168а
от
Директивата
за ДДС
данъчно
задълженото
лице има
правото да приспадне
ДДС, начислен
при покупки,
извършени за
целите на
неговите
облагаеми
сделки. Член 26,
параграф 1,
буква а) от
същата
директива
изисква
използването
за лични цели
на стоки, които
са част от
стопанските
активи, да се
счита за
възмездна
доставка на
услуги, ако
дължимият за
тези стоки
ДДС подлежи
на приспадане.
Тази система
позволява
възстановяването
на
първоначално
приспаднатия
ДДС във
връзка с
използването
за лични
цели.
Тази
система
трудно се
прилага по
отношение на
леките
автомобили,
най-вече
поради факта,
че е трудно
да се
определи
границата между
използването
за лични цели
и използването
за целите на
стопанската
дейност.
Когато се води
специална
документация,
нейното поддържане
и проверка
представляват
допълнителна
тежест за
стопанските
субекти и за
администрацията,
дори и
Естония да се
възползва от
разпоредбите
на член 168а от
Директивата
за ДДС,
предвиждащи
възможност
правото на приспадане
за разходи,
свързани със
служебни
автомобили,
да се
ограничи до
частта от реалната
употреба за
целите на
стопанската
дейност на
данъчно
задълженото
лице.
Поради
това Естония
поиска
разрешение
да ограничи
правото на
приспадане
до определен
процент и на
свой ред да
освободи
стопанските
субекти от
изискванията
за
счетоводна
отчетност за
данъка върху
използването
за лични
цели. Това
води до
опростяване
на системата
за всички
заинтересовани
страни и същевременно
предотвратява
отклонение
от данъчно облагане
поради
неправилно
водене на
документацията.

Въз
основа на
информацията,
предоставена
от Естония,
изглежда, че
средно 50 % от
използването
на служебни
леки
автомобили, е
предназначено
за лични
цели.
Следователно
процентното
ограничение
следва да се определи
на 50 %.
Новата
система ще се
прилага за
всички леки
автомобили,
разполагащи
с най-много
осем места за
сядане без
мястото на
водача, с тегло,
непревишаващо
3500 килограма, и
които не се използват
изключително
за целите на
стопанската
дейност.
Леките
автомобили
обаче, които
се използват
за някои
специфични
дейности:
автомобили,
закупени за
препродажба,
отдаване под
наем или
отдаване на
лизинг;
автомобили,
използвани
за превоз на
пътници (като
таксита);
автомобили,
използвани
за обучение
на водачи на
моторни
превозни
средства, ще
бъдат изключени
от
ограничението
на правото за
приспадане и
ще бъдат
третирани
съгласно
общите правила.

Срокът
на
дерогацията
следва да
бъде ограничен
до 31 декември
2017 г., за да може
да се прецени
дали 50 %-овото
ограничение продължава
да отразява
правилно
дяловете на
използване
на
въпросните
автомобили за
целите на
стопанската
дейност и за
лични цели.
Всяко искане
за
удължаване
на срока следва
да се
придружава
от доклад,
който включва
преглед на
прилагането
на този
процент, и да
бъде
изпратено на
Комисията до
31 март 2017 г.
Съществуващи
разпоредби в
областта на
предложението
Подобни
дерогации
във връзка с
правото на приспадане
са били
предоставяни
на други държави
членки.
Съгласно
член 176 от
Директивата
за ДДС
Съветът определя
разходите, по
отношение на
които ДДС не
подлежи на
приспадане.
Дотогава той
разрешава на
държавите
членки да
продължат да прилагат
изключенията,
които са
съществували
към 1 януари
1979 г.
Следователно
има известен
брой клаузи
за изчакване,
които ограничават
правото на
приспадане
във връзка с
леките
автомобили.
2.           РЕЗУЛТАТИ
ОТ
КОНСУЛТАЦИИТЕ
СЪС ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ
СТРАНИ И ОТ
ОЦЕНКИТЕ НА
ВЪЗДЕЙСТВИЕТО
Консултация
със
заинтересованите
страни
Не се
прилага.
Събиране
и използване
на експертни
становища
Не бяха
необходими
външни
експертни
становища.
Оценка
на
въздействието
Предложението
за решение
има за цел, на
първо място,
да се опрости
събирането
на ДДС във
връзка с леки
автомобили,
които
частично се
използват за
нестопански
цели, и
следователно
има потенциално
положително
въздействие.
В същото
време се
предотвратява
възможността
за отклонение
от данъчно
облагане
чрез неправилно
водене на
документацията.
Въпреки
това
въздействието
при всички случаи
ще бъде
ограничено
поради
тесния
обхват на
дерогацията
и ограничения
период на
прилагане.
3.           ПРАВНИ
ЕЛЕМЕНТИ НА
ПРЕДЛОЖЕНИЕТО
Обобщение
на
предлаганите
мерки
Разрешаване
на Естония да
ограничи
правото на
приспадане
до 50 % за ДДС,
начислен
върху
разходите
във връзка
със служебни
леки
автомобили,
които не се
използват
изключително
за целите на
стопанската
дейност. При
ограничаване
на правото на
приспадане
данъчно
задълженото
лице е освободено
от
изискванията
за
счетоводна отчетност
по отношение
на ДДС върху
използването
на
автомобила
за лични
цели.
Правно
основание
Член 395
от
Директивата
за ДДС.
Принцип
на
субсидиарност
Като се
има предвид
на коя
разпоредба
от Директивата
за ДДС се
основава
предложението,
то попада в
обхвата на
изключителната
компетентност
на Съюза.
Следователно
принципът на
субсидиарност
не се
прилага.
Принцип
на
пропорционалност
Настоящото
предложение
е в
съответствие
с принципа на
пропорционалност
поради следните
причини.
Решението
се отнася до
даването на
разрешение
на държава
членка по
нейно искане и
не
представлява
задължение.
Предвид
ограничения
обхват на
дерогацията
специалната
мярка е
пропорционална
на поставената
цел.
Избор
на
инструменти
По
силата на
член 395 от
Директивата
за ДДС дерогация
от общите
правила за
ДДС е възможна
единствено с
разрешение
на Съвета,
действащ с
единодушие
по предложение
на Комисията.
Решение на
Съвета е
най-подходящият
инструмент,
тъй като то може
да бъде
отправено
към отделни
държави
членки.
4.           ОТРАЖЕНИЕ
ВЪРХУ
БЮДЖЕТА
Предложението
няма
отражение
върху бюджета
на Съюза.
5.           НЕЗАДЪЛЖИТЕЛНИ
ЕЛЕМЕНТИ
Предложението
включва
клауза за
изтичане на
срока на
действие.
2014/0288 (NLE)
Предложение
за
РЕШЕНИЕ
ЗА
ИЗПЪЛНЕНИЕ
НА СЪВЕТА
за
даване на
разрешение
на Република
Естония да
прилага
специална
мярка за
дерогация от
член 26,
параграф 1,
буква а) и
членове 168 и 168а
от Директива
2006/112/ЕО относно
общата
система на
данъка върху
добавената
стойност

СЪВЕТЪТ
НА
ЕВРОПЕЙСКИЯ
СЪЮЗ,
като
взе предвид
Договора за
функционирането
на Европейския
съюз,
като
взе предвид
Директива 2006/112/ЕО
на Съвета от
28 ноември
2006 година
относно
общата система
на данъка
върху
добавената
стойност[1], и
по-специално
член 395,
параграф 1 от
нея,
като
взе предвид
предложението
на Европейската
комисия,
като
има предвид,
че:
(1)       С
писмо,
заведено в
Комисията на
26 май 2014 г., Естония
поиска
разрешение
за дерогация
от разпоредбите
на Директива
2006/112/ЕО,
уреждащи правото
на
приспадане
на данък
върху
доставките
на стоки и
услуги във
връзка с леки
автомобили.
(2)       С
писмо от 11 юни
2014 г.
Комисията
съобщи на
останалите
държави
членки за
отправеното
от Естония
искане. С
писмо от 12 юни
2014 г.
Комисията уведоми
Естония, че
разполага с
цялата информация,
която ѝ е
необходима
за разглеждане
на искането.
(3)       С членове
168 и 168а от
Директива
2006/112/ЕО се
установява
правото на
данъчно
задълженото
лице да приспада
данъка върху
добавената
стойност (ДДС),
начислен
върху
доставките
на стоки и услуги,
предназначени
за неговите
облагаеми
доставки.
Член 26,
параграф 1,
буква а) от
същата
директива
съдържа
изискване
ДДС да се
отчита при
използване
на стопански
актив за
нестопански
цели.
(4)       Често
е трудно да
се определи
точно кога даден
стопански
актив се
използва за
нестопански
цели и дори
когато това е
възможно, процедурата
често е
обременителна.
Съгласно исканото
разрешение
размерът на
ДДС върху разходите,
подлежащи на
приспадане
във връзка с
леките
автомобили,
които не се
използват
изцяло за
целите на
стопанската
дейност,
следва, с
някои
изключения,
да бъде установен
с фиксирана
процентна
ставка. Въз
основа на
наличната в
момента
информация
естонските
власти
смятат, че
има
основание
тази ставка
да бъде 50 %. В
същото време,
с цел да се
избегне
двойното
данъчно
облагане,
изискването
за отчитане
на ДДС при
използването
за
нестопански
цели на
леките
автомобили следва
да отпадне,
когато за тях
се прилага ограничение.
С тази мярка
за
опростяване
се премахва
необходимостта
да се води
документация
на
използването
за лични цели
на служебни
автомобили, а
в същото
време се предотвратява
отклонение
от данъчно
облагане поради
неправилно
водене на
документацията.
(5)       Ограничаването
на правото на
приспадане в
съответствие
с поисканото
разрешение следва
да се прилага
по отношение
на ДДС, платен
при
покупката,
вземането на
лизинг, вътреобщностното
придобиване
и вноса на
определени
категории
леки
автомобили, и
по отношение
на разходите,
свързани с
тях, включително
при
закупуване
на горива.
(6)       Исканото
разрешение
следва да се
прилага само
по отношение
на леките
автомобили с
максимално
разрешено
тегло до 3500
килограма и с
не повече от осем
места без
мястото на
водача, тъй
като използването
за
нестопански
цели на леки
автомобили с
тегло над 3500
килограма
или разполагащи
с повече от
осем места за
сядане без
мястото на
водача е
незначително
поради
естеството
им или поради
вида на стопанската
дейност, за
която се
използват. Следва
да се
предвиди
също така
подробен списък
на
категориите
леки
автомобили,
за които това
разрешение
не се прилага
поради специфичната
им употреба.
(7)       Срокът
на разрешението
следва да
бъде
ограничен до
31 декември 2017 г.,
за да се даде
възможност
да бъде направен
преглед на
необходимостта
от мярката за
дерогация и
на нейната
ефективност,
както и на
процентното
съотношение
между използването
за целите на
стопанската
дейност и
използването
за лични
цели.
(8)       Ако
Естония
прецени, че е
необходимо
удължаване
на срока на
разрешението
след 2017 г., тя следва
не по-късно
от 31 март 2017 г.
да изпрати на
Комисията
доклад, който
включва
преглед на
прилагания
процент,
заедно с искането
за
удължаване
на срока.
(9)       Дерогацията
ще има
незначително
въздействие
върху общия
размер на
данъчните
приходи,
събирани на
етапа на
крайно
потребление,
и няма да има
отрицателно
въздействие
върху
собствените
ресурси на
Съюза, формирани
от данъка върху
добавената
стойност,
ПРИЕ
НАСТОЯЩОТО
РЕШЕНИЕ:
Член 1
Чрез
дерогация от
членове 168 и 168а
от Директива
2006/112/ЕО на
Естония се
дава
разрешение
да ограничи
до 50 % правото
на
приспадане
на данък върху
добавената
стойност
(ДДС) за
разходите за
леки автомобили,
които не се
използват
изцяло за целите
на
стопанската
дейност.
Член 2
Чрез
дерогация от
член 26,
параграф 1,
буква а) от
Директива
2006/112/ЕО Естония
не третира
като възмездна
доставка на
услуги
използването
за
нестопански
цели на лек
автомобил,
който е част
от
стопанските
активи на
данъчно
задължено
лице, когато
за въпросния
автомобил се
прилага
ограничение,
разрешено по
силата на
член 1 от
настоящото
решение.
Член 3
Разходите,
посочени в
член 1,
обхващат
покупката,
вземането на
лизинг,
вътреобщностното
придобиване
и вноса на
леки автомобили,
които не се
използват
изцяло за целите
на
стопанската
дейност,
както и
разходите,
свързани с
поддръжката,
ремонта и
горивото на
такива
автомобили.
Член 4
Решението
следва да се
прилага само
по отношение
на леките
автомобили с
максимално
разрешено тегло
до 3500
килограма и с
не повече от
осем места за
сядане без
мястото на
водача.
Член 5
Членове
1 и 2 не се
прилагат за
следните
категории
леки
автомобили:
а)
автомобили,
закупени за
препродажба,
отдаване под
наем или
отдаване на
лизинг;
б)
автомобили,
използвани
за превоз на
пътници
срещу
възнаграждение,
включително
за таксиметрови
услуги;
в)
автомобили,
използвани
за обучение
на водачи на
моторни
превозни
средства.
Член 6
Срокът
на действие
на
настоящото
решение
изтича на 31
декември 2017 г.
Всяко искане
за удължаване
на срока на
разрешението,
предвиден в
настоящото
решение, се
представя на
Комисията в
срок до 30 март
2017 г. и се
придружава от
доклад, който
включва
преглед на
процента,
посочен в
член 1.
Член 7
Адресат
на
настоящото
решение е
Република Естония.

Съставено
в Брюксел на […]
година.
                                                                       За
Съвета
                                                                       Председател
[1]               ОВ L 347, 11.12.2006 г.,
стр. 1.