               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 29.4.2022
            COM(2022) 191 final
            2022/0136(NLE)

            Предложение за
            РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
            относно позицията, която трябва да се заеме от името на Европейския съюз в рамките на Съвета за асоцииране, създаден с Евро-средиземноморското споразумение за асоцииране между Европейските общности и техните държави членки, от една страна, и Арабска република Египет, от друга страна, във връзка с приемането на приоритетите на партньорството между ЕС и Египет

               ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ

               1.Предмет на предложението

               Настоящото предложение се отнася до решението за определяне на позицията, която трябва да се заеме от името на Съюза в рамките на Съвета за асоцииране ЕС—Египет във връзка с предвиденото приемане на приоритетите на партньорството между ЕС и Египет за периода 2021—2027 г.

               2.Контекст на предложението

               2.1.Евро-средиземноморското споразумение

               Евро-средиземноморското споразумение за асоцииране между Европейските общности и техните държави членки, от една страна, и Арабска република Египет, от друга страна, беше подписано на 25 юни 2001 г. в Люксембург и влезе в сила на 1 юни 2004 г.
                  1
                („Споразумението“). Това Споразумение за асоцииране представлява правното основание за двустранните отношения между ЕС и Египет.

               Споразумението има за цел:

               –да създаде подходяща рамка за политическия диалог с цел да се даде възможност за развитието на тесни политически отношения между страните,

               –да създаде условия за постепенна либерализация на търговията със стоки, услуги и капитали,

               –да насърчава развитието на хармонични икономически и социални отношения между страните чрез диалог и сътрудничество,

               –да допринесе за подобряване на условията на живот и труд и за повишаване на производителността и финансовата стабилност,

               –да насърчава регионалното сътрудничество с цел укрепване на мирното съвместно съществуване, както и икономическата и политическа стабилност,

               –да насърчава сътрудничеството в други области от взаимен интерес.

               2.2.Съветът за асоцииране ЕС—Египет

               Съветът за асоцииране ЕС—Египет бе създаден с член 74 от Евро-средиземноморското споразумение.

               Съветът за асоцииране има правомощието да взема решения за постигане на целите на Споразумението в случаите, предвидени в него, и да отправя подходящи препоръки. Решенията са обвързващи за страните. Съгласно процедурния си правилник Съветът за асоцииране се председателства на ротационен принцип от ЕС и от Египет за периоди от 12 месеца. Предвидено е Съветът за асоцииране да заседава на министерско равнище веднъж годишно.

               2.3.Предвиденият акт на Съвета за асоцииране ЕС—Египет

               По време на своето IX-o заседание Съветът за асоцииране ЕС—Египет трябва да приеме препоръка относно приоритетите на партньорството между ЕС и Египет за периода 2021—2027 г. („предвидения акт“).

               Целта на предвидения акт е да ръководи и определя съдържанието на партньорството между ЕС и Египет през периода 2021—2027 г.

               Преразгледаната европейска политика за съседство
                  2
               , приета през ноември 2015 г., съдържа рамка за определяне на двустранните отношения с партньорите. Тези отношения следва да бъдат отразени в политически документ, определен като „Приоритети на партньорството“, който е основна отправна точка в договарянето с държавите партньори на ограничен набор от целенасочени приоритети за следващите години. ЕС и Египет имат дългогодишно партньорство. За да се укрепят допълнително солидните и многостранни отношения между двамата партньори, бяха определени приоритети на партньорството в подкрепа на изпълнението на Споразумението за асоцииране между ЕС и Египет.

               Приоритетите на партньорството отразяват общите интереси и се съсредоточават върху области, в които сътрудничеството между ЕС и Египет е от взаимна полза. Основните политически приоритети, идентифицирани в отношенията между ЕС и Египет за периода 2021—2027 г., са: i) устойчива модерна икономика и устойчиво социално развитие на Египет; ii) партньори в областта на външната политика; iii) повишаване на стабилността.

               3.Позиция, която трябва да се заеме от името на Съюза

               Позицията, която трябва да се заеме от името на Съюза, следва да бъде да се одобри проектът на приоритетите на партньорството между ЕС и Египет, приложен към настоящото предложение.

               Приоритетите на партньорството между ЕС и Египет въплъщават общите цели на европейската политика за съседство за постигане на общо пространство на мир, просперитет и стабилност. Те имат за цел да бъдат преодолени общите предизвикателства, пред които са изправени ЕС и Египет, да бъдат насърчавани общите интереси и да се гарантират дългосрочната стабилност и устойчивото развитие на двете страни. Освен това те отговарят на стремежа, посочен в заключенията на Европейския съвет от 10—11 декември 2020 г.
                  3
               , към демократично, по-стабилно, по-екологосъобразно и по-проспериращо южно съседство като стратегически приоритет на ЕС.

               С приоритетите на партньорството се обръща специално внимание на засилването на сътрудничеството, ръководено от новата програма на ЕС за Средиземноморието
                  4
                и нейния икономически и инвестиционен план за южните съседи
                  5
               , Европейския зелен пакт и заключенията на Съвета относно подновено партньорство с държавите от южното съседство от 16 април 2021 г.
                  6
               , както и на облекчаването на неблагоприятните социално-икономически последици от пандемията от COVID-19, включително екологосъобразно, цифрово, устойчиво и приобщаващо възстановяване. Споразумението за асоцииране между ЕС и Египет определя общата рамка за сътрудничеството и приоритетите на партньорството. Приоритетите на партньорството се ръководят от програмата до 2030 г. за устойчиво развитие
                  7
               , целите на ООН за устойчиво развитие, Парижкото споразумение за климата и общ ангажимент за зачитане на универсалните ценности демокрация, принципи на правовата държава и зачитане на правата на човека.

               Приоритетите на партньорството следва да допринасят за постигането на стремежите на хората от двете страни на Средиземно море, особено що се отнася до осигуряването на приобщаващо устойчиво развитие, социална справедливост, възможности за достойна работа, икономически просперитет и значително по-добри условия на живот. Основните аспекти на тези цели са приобщаващият растеж, подкрепен от иновации, ефективното и основано на участието управление, ръководещо се от принципите на правовата държава, правата на човека и основните свободи, включително социалните и трудовите права, предоставянето на по-големи възможности на жените с цел постигане на равенство между половете и правата на детето. Приоритетите са съобразени и със съответните роли на ЕС и Египет като участници на международната сцена и имат за цел да засилят тяхното двустранно сътрудничество и тяхното регионално и международно сътрудничество. По-добрата свързаност между ЕС и Египет, при която се обръща особено внимание на интелигентната мобилност, автоматизираната и електронната мобилност, цифровизацията и екологосъобразната икономика, ще бъде важен инструмент, предлагащ нови възможности за сътрудничество в този контекст. Изпълнението на водещите инициативи от икономическия и инвестиционен план на новата програма за Средиземноморието, включително чрез инициативи на „Екип Европа“, ще допринесе за изпълнението на приоритетите на партньорството. Тези водещи инициативи представляват важна част от сътрудничеството на ЕС с Египет и спомагат за защитата на общите ни средиземноморски интереси и стоки.

               Приоритетите на партньорството между ЕС и Египет бяха изготвени след тесни консултации със съответните служби на Комисията и с представители на държавите — членки на ЕС, в работната група „Машрек и Магреб“ на Съвета, както и след преговори с Министерството на външните работи на Египет.

               4.Правно основание

               4.1.Процесуалноправно основание

               4.1.1.Принципи

               В член 218, параграф 9 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) се предвижда приемането на решения за установяване на „позициите, които трябва да се заемат от името на Съюза в рамките на орган, създаден със споразумение, когато този орган има за задача да приема актове с правно действие, с изключение на актовете за допълнение или изменение на институционалната рамка на споразумението“.

               Понятието „актове с правно действие“ включва актове с правно действие по силата на нормите на международното право, които уреждат съответния орган. То включва и инструменти, които нямат обвързващ характер съгласно международното право, но са „годни да окажат съществено въздействие върху съдържанието на приеманата от законодателя на Съюза нормативна уредба“
                  8
               .

               4.1.2.Прилагане в конкретния случай

               Съветът за асоцииране ЕС—Египет е орган, създаден със споразумение, а именно Евро-средиземноморското споразумение за асоцииране между Европейските общности и техните държави членки, от една страна, и Арабска република Египет, от друга страна, което беше подписано на 25 юни 2001 г. и влезе в сила на 1 юни 2004 г.

               Актът, който Съветът за асоцииране ЕС—Египет има за задача да приеме, представлява акт с правно действие. Предвиденият акт може да окаже съществено въздействие върху съдържанието на законодателството на ЕС, а именно: политиката му за сътрудничество за развитие по отношение на Египет. Това е така, защото приоритетите на партньорството между ЕС и Египет ще ръководят и определят съдържанието на бъдещите отношения между ЕС и Египет, включително програмирането на помощта в контекста на сътрудничеството за развитие по линия на новия Инструмент за съседство, сътрудничество за развитие и международно сътрудничество (ИССРМС) през периода 2021—2027 г. Предвиденият акт не допълва, нито изменя институционалната рамка на Споразумението.

               Поради това процесуалноправното основание за предложеното решение е член 218, параграф 9 от ДФЕС.

               4.2.Материалноправно основание

               4.2.1.Принципи

               Материалноправното основание за решение съгласно член 218, параграф 9 от ДФЕС зависи преди всичко от целта и съдържанието на предвидения акт, във връзка с който се заема позиция от името на Съюза. Ако предвиденият акт преследва две цели или се състои от две части и ако едната от целите или частите може да се определи като основна, докато другата е само акцесорна, решението съгласно член 218, параграф 9 от ДФЕС трябва да се основава на едно-единствено материалноправно основание, а именно на това, което се изисква от основната или преобладаващата цел или част.

               4.2.2.Прилагане в конкретния случай

               Основната цел и съдържанието на предвидения акт са свързани със сътрудничеството с трета държава в рамките на споразумение за асоцииране и европейската политика за съседство. Предвидените за приемане мерки като цяло се отнасят до всички области, обхванати от Споразумението за асоцииране, и имат за цел по-нататъшно изпълнение и задълбочаване на асоциирането между страните. Следователно областта, в която попада предложеното решение, трябва да се определи с оглед на Споразумението за асоцииране като цяло. Поради това материалноправното основание за предложеното решение е член 217 от ДФЕС.

               4.3.Заключение

               Правното основание за предложеното решение следва да бъде член 217 във връзка с член 218, параграф 9 от ДФЕС.

               5.Публикуване на предвидения акт

               Тъй като актът на Съвета за асоцииране ЕС—Египет ще измени предишните приоритети на партньорството между ЕС и Египет, приети на заседанието на Съвета за асоцииране ЕС—Египет на 25 юли 2017 г.
                  9
               , е целесъобразно той да бъде публикуван в Официален вестник на Европейския съюз след приемането му.

               2022/0136 (NLE)

               Предложение за

               РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА

               относно позицията, която трябва да се заеме от името на Европейския съюз в рамките на Съвета за асоцииране, създаден с Евро-средиземноморското споразумение за асоцииране между Европейските общности и техните държави членки, от една страна, и Арабска република Египет, от друга страна, във връзка с приемането на приоритетите на партньорството между ЕС и Египет

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 217 във връзка с член 218, параграф 9 от него,

               като взе предвид предложението на Европейската комисия,

               като има предвид, че:

               (1)Евро-средиземноморското споразумение за асоцииране между Европейските общности и техните държави членки, от една страна, и Арабска република Египет, от друга страна („Споразумението“), беше подписано на 25 юни 2001 г. и влезе в сила на 1 юни 2004 г.
                  10

               (2)Член 76 от Евро-средиземноморското споразумение предоставя на Съвета за асоцииране правомощието да взема решения за постигането на целите на Споразумението и да отправя съответни препоръки. По време на своето IX-o заседание Съветът за асоцииране ЕС—Египет трябва да приеме препоръка относно приоритетите на партньорството между ЕС и Египет.

               (3)Целесъобразно е да се определи позицията, която трябва да се заеме от името на Съюза в рамките на Съвета за асоцииране ЕС—Египет, тъй като тези приоритети представляват акт с правно действие.

               (4)Целта на предвидения акт е да ръководи и определя съдържанието на партньорството между ЕС и Египет през периода 2021—2027 г. ЕС и Египет имат дългогодишно партньорство. За да се укрепят допълнително солидните и многостранни отношения между двамата партньори, бяха определени приоритети на партньорството в подкрепа на изпълнението на Споразумението за асоцииране между ЕС и Египет,

               ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

               Член 1

               Позицията, която трябва да се заеме от името на Съюза на IX-ото заседание на Съвета за асоцииране ЕС—Египет, се основава на проекта на препоръка на Съвета за асоцииране ЕС—Египет за приемане на приоритетите на партньорството между ЕС и Египет, приложен към настоящото решение.

               Член 2

               Адресати на настоящото решение са Комисията и върховният представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)

                        Евро-средиземноморско споразумение за асоцииране между Европейските общности и техните държави членки, от една страна, и Арабска република Египет, от друга страна (ОВ L 304, 30.9.2004 г.).

                     (2)

                        Съвместно съобщение до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите „Преглед на европейската политика за съседство“ (SWD(2015) 500).

                     (3)

                        https://www.consilium.europa.eu/media/47296/1011-12-20-euco-conclusions-en.pdf.

                     (4)

                        JOIN(2021) 2 final.

                     (5)

                        SWD(2021) 23 final.

                     (6)

                        https://ec.europa.eu/neighbourhood-enlargement/news_corner/news/new-agenda-mediterranean-council-approves-conclusions-renewed-partnership-southern_en.

                     (7)

                     Резолюция 70/1 на ООН „Да преобразим нашия свят:

                     Програма до 2030 г. за устойчиво развитие“

                  .

                     (8)

                        Решение на Съда на Европейския съюз от 7 октомври 2014 г., Германия/Съвет, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, т. 61—64.

                     (9)

                        Препоръка № 1/2017 на Съвета за асоцииране ЕС—Египет от 25 юли 2017 г. за постигане на съгласие по приоритетите на партньорството между ЕС и Египет (ОВ L 255, 3.10.2017 г., стр. 26).

                     (10)

                        Евро-средиземноморско споразумение за асоцииране между Европейските общности и техните държави членки, от една страна, и Арабска република Египет, от друга страна (ОВ L 304, 30.9.2004 г.).

    ---documentbreak---

               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 29.4.2022
            COM(2022) 191 final

            ПРИЛОЖЕНИЕ
            към
            Предложение за РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
            относно позицията, която трябва да се заеме от името на Европейския съюз в рамките на Съвета за асоцииране, създаден с Евро-средиземноморското споразумение за асоцииране между Европейските общности и техните държави членки, от една страна, и Арабска република Египет, от друга страна, във връзка с приемането на приоритетите на партньорството между ЕС и Египет

               ПРИЛОЖЕНИЕ

               ПРЕПОРЪКА № 1 НА 9-ИЯ СЪВЕТ ЗА АСОЦИИРАНЕ ЕС—ЕГИПЕТ

               от ДД/ММ/2022 г. за договаряне относно приоритетите на партньорството между ЕС и Египет

               СЪВЕТЪТ ЗА АСОЦИИРАНЕ ЕС—ЕГИПЕТ,

               като взе предвид Евро-средиземноморското споразумение за асоцииране между Европейските общности и техните държави членки, от една страна, и Арабска република Египет, от друга страна,

               като има предвид, че:

               (1)Евро-средиземноморското споразумение за асоцииране между Европейските общности и техните държави членки, от една страна, и Арабска република Египет, от друга страна, беше подписано на 25 юни 2001 г. и влезе в сила на 1 юни 2004 г.

               (2)Член 76 от Евро-средиземноморското споразумение предоставя на Съвета за асоцииране правомощието да взема решения за постигането на целите на Споразумението и да отправя съответни препоръки.

               (3)Съгласно член 86 от Евро-средиземноморското споразумение страните предприемат всички общи или специални мерки, необходими за изпълнение на задълженията им по Споразумението, и следят за изпълнението на целите, определени в него.

               (4)Преразглеждането на европейската политика за съседство откри нов етап в отношенията с партньорите, позволяващ по-голяма ангажираност и от двете страни;

               (5)ЕС и Египет се споразумяха да заздравят своето партньорство чрез договаряне на набор от приоритети за периода 2021—2027 г. с цел преодоляване на общите предизвикателства, пред които са изправени ЕС и Египет, и насърчаване на общите интереси.

               (6)Страните по Евро-средиземноморското споразумение постигнаха съгласие относно текста на приоритетите на партньорството между ЕС и Египет, които ще подпомагат изпълнението на Евро-средиземноморското споразумение, като съсредоточат сътрудничеството върху съвместно набелязани области от общ интерес,

               ПРЕПОРЪЧВА:

               Член 1

               Съветът за асоцииране препоръчва страните да изпълняват приоритетите на партньорството между ЕС и Египет, посочени в приложението.

               Член 2

               Приоритетите на партньорството между ЕС и Египет, посочени в член 1, заменят приоритетите на партньорството между ЕС и Египет, чието изпълнение беше препоръчано с Препоръка № 1/2017 на Съвета за асоцииране на 25 юли 2017 г.

               Член 3

               Настоящата препоръка влиза в сила в деня на приемането ѝ.

               Съставено в xx на [ден месец година] година.

               За Съвета за асоцииране

               Председател

               ***

               Приоритети на партньорството между ЕС и Египет за периода 2021—2027 г.

               I. Въведение

               Настоящите приоритети на партньорството имат за цел да отговорят на общите предизвикателства, пред които са изправени ЕС и Египет, да насърчат общите интереси, да гарантират дългосрочната стабилност и устойчивото развитие от двете страни на Средиземно море, да засилят сътрудничеството и да реализират неизползвания потенциал на отношенията между двете страни. С тях се обръща специално внимание на засилването на сътрудничеството, ръководено от Стратегията на Египет за устойчиво развитие — визия до 2030 г. и от преразгледаната европейска политика за съседство, изложена в новата програма на ЕС за Средиземноморието
                  1
                и нейния икономически и инвестиционен план за южните съседи
                  2
               , Европейския зелен пакт и заключенията на Съвета относно подновено партньорство с държавите от южното съседство от 16 април 2021 г.
                  3
               , както и на облекчаването на неблагоприятните социално-икономически последици от пандемията от COVID-19, включително екологосъобразно, цифрово, устойчиво и приобщаващо възстановяване. Споразумението за асоцииране между ЕС и Египет определя общата рамка за сътрудничеството и приоритетите на партньорството. Приоритетите на партньорството се ръководят от програмата до 2030 г. за устойчиво развитие
                  4
               , целите на ООН за устойчиво развитие, Парижкото споразумение за климата и общ ангажимент за зачитане на универсалните ценности демокрация, принципи на правовата държава и зачитане на правата на човека. Освен това те са в съответствие със стремежа, посочен в заключенията на Европейския съвет от 10—11 декември 2020 г.
                  5
               , към демократично, по-стабилно, по-екологосъобразно и по-проспериращо южно съседство като стратегически приоритет на ЕС.

               II. Приоритети

               Приоритетите на партньорството следва да допринасят за постигането на стремежите на хората от двете страни на Средиземно море, особено що се отнася до осигуряването на приобщаващо устойчиво развитие, социална справедливост, възможности за достойна работа, икономически просперитет и значително по-добри условия на живот. Основните аспекти на тези цели са приобщаващият растеж, подкрепен от иновации, ефективното и основано на участието управление, ръководещо се от принципите на правовата държава, правата на човека и основните свободи, включително социалните и трудовите права, предоставянето на по-големи възможности на жените с цел постигане на равенство между половете и правата на детето. Приоритетите са съобразени и със съответните роли на ЕС и Египет като участници на международната сцена и имат за цел да засилят тяхното двустранно сътрудничество и тяхното регионално и международно сътрудничество. По-добрата свързаност между ЕС и Египет, при която се обръща особено внимание на интелигентната мобилност, автоматизираната и електронната мобилност, цифровизацията и екологосъобразната икономика, ще бъде важен инструмент, предлагащ нови възможности за сътрудничество в този контекст. Изпълнението на водещите инициативи от икономическия и инвестиционен план на новата програма за Средиземноморието, включително чрез инициативи на „Екип Европа“, ще допринесе за изпълнението на приоритетите на партньорството. Тези водещи инициативи представляват важна част от сътрудничеството на ЕС с Египет и спомагат за защитата на общите ни средиземноморски интереси и стоки.

               Пандемията от COVID-19 постави под натиск националните здравни системи и породи сериозни последици за икономиката и обществото. ЕС и Египет ще си сътрудничат тясно в областта на дългосрочното социално-икономическо възстановяване и устойчивото развитие. И двете страни се стремят да увеличат максимално ползите за възстановяването на икономиките след COVID-19 и да смекчат потенциалните отрицателни последици.

               По тази причина партньорството ще се ръководи от следните всеобхватни приоритети:

               1. Устойчива модерна икономика и устойчиво социално развитие на Египет

               Като ключови партньори ЕС и Египет ще си сътрудничат за постигането на напредък по отношение на социално-икономическите цели, посочени в Стратегията на Египет за устойчиво развитие — визия до 2030 г., като обръщат особено внимание на нуждите, свързани с устойчивото развитие.

               a)Повишаване на издръжливостта, изграждане на просперитет и подпомагане на прехода към цифрова и екологосъобразна икономика

               Египет е решен да постигне дългосрочна социално-икономическа устойчивост чрез, наред с друго, създаване на по-благоприятна среда за приобщаващ растеж и създаване на достойни и продуктивни работни места, особено за младите хора и жените, включително чрез насърчаване на интегрирането на неформалния сектор във формалната икономика. Що се отнася до дългосрочната икономическа устойчивост, това ще включва мерки, които могат да създадат по-големи фискални възможности за по-добро изпълнение на стратегията му за устойчиво развитие, по-нататъшна реформа на субсидиите и данъците, засилване на ролята на частния сектор и подобряване на бизнес климата с цел привличане на повече чуждестранни преки инвестиции, включително чрез по-открита и устойчива търговска политика, като се подкрепят ключови инфраструктурни проекти, като например разработването на ефикасна, надеждна и устойчива транспортна система. Поради значението на развитието на малките и средните предприятия (МСП) за устойчивия и приобщаващ растеж този сектор ще продължи да играе основна роля в сътрудничеството на ЕС с Египет. Освен това ЕС ще подкрепя усилията на Египет за реформа на публичната администрация и добро управление, включително чрез насърчаване на висококачествени статистически данни и вземане под внимание на цифровата революция и свързаните с нея нови стопански и обществени модели.

               ЕС ще продължи да играе важна роля при подпомагането на бизнес средата и устойчивия икономически растеж, включително чрез конкретни водещи инициативи в приоритетни сектори, като например: разработването на устойчиви видове транспорт, инфраструктурата за обществен транспорт и подпомагането на прехода на Египет към електрическа мобилност. В съответствие с осъществяването от страна на Египет на стратегията му за устойчиво развитие до 2030 г. ЕС ще разшири подкрепата си за прехода на Египет към екологосъобразна икономика, включително устойчивото развитие на селскостопанския и водния сектор. В този контекст ЕС ще подпомогне и подобряването на цифровата инфраструктура, и по-специално всеобщия достъп до подобрени, финансово достъпни и сигурни мрежи, както и повишаването на осведомеността и обмена на информация и знания относно заплахите за киберсигурността.

               Като признават значението на научните изследвания и иновациите за напредъка на своите общества, ЕС и Египет ще продължат да си сътрудничат във всички области на научните изследвания и иновациите и за постигането на напредък в сферата на цифровите технологии, включително изкуствения интелект и киберсигурността, като същевременно защитават правото на неприкосновеност на личния живот. В този контекст Египет и ЕС изтъкнаха своя интерес към засилването на сътрудничеството по отношение на редица значими дейности в сферата на научните изследвания и висшето образование, включително в рамките на „Хоризонт Европа“, „Еразъм+“, партньорството за научни изследвания и иновации в Средиземноморския регион (PRIMA) и регионалната платформа на Съюза за Средиземноморието за научни изследвания и иновации.

               Поради безценното и разнообразно наследство на Египет и значителния принос на сектора на културата и туризма към икономическото развитие на страната и нейния брутен вътрешен продукт (БВП), заетост, валутни резерви и общество в по-широк план ще бъде поставен особен акцент върху връзката между културата, опазването на културното наследство и икономическото развитие. ЕС и Египет ще си сътрудничат, наред с друго, за определяне на начините за защита и опазване на културното наследство — както материалното, така и нематериалното — и ще предложат подходящи съвместни действия за сътрудничество в тази област. За да преодолеят отрицателните последици от пандемията от COVID-19 в туристическия сектор в Египет, ЕС и Египет ще работят заедно за увеличаване на благоприятните възможности в тази област.

               б) Търговия и инвестиции

               ЕС и Египет са важни търговски партньори. Двете страни ще набележат съвместно подходящи подходи за засилване на двустранните търговски и инвестиционни отношения, подобряване на конкурентоспособността и гарантиране на достъпa на стоките и услугите до съответните пазари в съответствие с разпоредбите на Световната търговска организация (СТО) и Споразумението за асоцииране между ЕС и Египет, както и по-нататъшното интегриране на Египет в регионалните и световните вериги за създаване на стойност.

               ЕС и Египет ще работят в тясно сътрудничество, за да изготвят споделени общи практически предложения, за да помогнат на Египет да повиши своята конкурентоспособност и прозрачност на пазара, да укрепи съществуващите отношения в областта на търговията и инвестициите и да гарантира, че разпоредбите относно търговията и конкуренцията на Споразумението за асоцииране между ЕС и Египет се спазват изцяло и Споразумението се прилага по начин, който му позволява да разгърне пълния си потенциал. С цел по-добра защита на здравето и безопасността на потребителите ЕС ще подпомогне трансформацията на устойчивите продоволствени системи, както и разработването на ефективни рамки за безопасност на потребителите, като се вземат под внимание разпоредбите на СТО, международно договорените санитарни и фитосанитарни стандарти и съответните правила и принципи на ЕС. Двете страни ще работят в тясно сътрудничество за привличане и увеличаване на европейските инвестиции, по-специално чрез създаване на благоприятна среда за инвестиции и разглеждане на възможности като икономическата зона на Суецкия канал, по-отворена и устойчива търговска политика и подобряване на регулаторната рамка.

               ЕС ще подкрепи политиките на Египет за насърчаване на електронната търговия, цифровата търговия, регулирането на конкуренцията и за увеличаване на неговия инвестиционен потенциал чрез подобряване на бизнес климата и разработване на египетската стратегия за екологосъобразни информационни и комуникационни технологии (ИКТ).

               в) Социално развитие и социална справедливост

               ЕС подкрепя усилията на Египет за насърчаване и реформиране на социалното развитие и социалната справедливост, както и съдържателния и приобщаващ социален диалог, и за справяне със социалните и демографските предизвикателства, свързани с бързия прираст на населението, включително недостига на вода и уязвимостта от гледна точка на продоволствената сигурност. Това включва подсилване на човешките ресурси на страната, по-специално младите хора, жените и децата. ЕС ще подкрепи усилията на Египет за насърчаване на икономическата и социалната закрила на лицата в уязвимо положение в Египет, особено на тези, които са изложени на потенциалните отрицателни последици от икономическите реформи и на последиците от външни сътресения, като пандемията от COVID-19, чрез всеобхватни мрежи за социална сигурност и целенасочени програми за социална закрила, съобразени с целите на инициативата „Достоен живот“ (Хайа Карима) и програмите „Такафул“ и „Карама“. Специално внимание ще бъде обърнато на насърчаването на предоставянето на по-големи възможности на жените и на ролята на жените и момичетата в обществото и икономиката, както е отразено в Националната стратегия за предоставяне на по-големи възможности на жените до 2030 г. Освен това ЕС и Египет ще продължат да насърчават приобщаващото селско и градско социално-икономическо развитие, да подобряват предоставянето на основни услуги и да подкрепят съвременното качествено образование, включително с цел да се осигури връзка с нуждите на пазара на труда и да се подобрят цифровите умения и грамотност на населението, техническото и професионалното обучение и системите за здравни грижи.

               ЕС и Египет ще си сътрудничат в сектора на здравеопазването, за да се намали натискът, оказван от COVID-19 върху здравните услуги и върху ваксините, включително за да се подпомогнат амбициите на Египет да се превърне в регионален център за производство и износ за Африка и Близкия изток. ЕС ще сподели опита си в областта на въвеждането на приобщаващо здравно осигуряване и подобрени здравни грижи.

               г) Енергетика, околна среда и действия в областта на климата

               ЕС и Египет ще си сътрудничат при диверсифицирането на енергийните източници и прехода към икономика с ниски емисии, като се поставя специален акцент върху възобновяемите енергийни източници, действията за енергийна ефективност и постепенно преминаване към нисковъглеродни и устойчиви видове транспорт на сушата, в морския транспорт и в гражданското въздухоплаване. По искане на египетското правителство ЕС ще подкрепя неговите усилия да актуализира интегрираната си енергийна стратегия, насочена към задоволяването на нуждите на страната в сферата на устойчивото развитие и към намаляването на емисиите на парникови газове. Засилването на диалога в областта на енергетиката и климата между ЕС и Египет ще допринесе за набелязване на ключови области за сътрудничество. Това може да включва подкрепяне на усилията на Египет да се превърне в енергиен център в региона, съсредоточен върху енергията от възобновяеми източници, текущото сътрудничество в рамките на Форума East Med за газа (East Med Gas Forum) и изпълнението на взаимноизгодни енергийни проекти, включително проекти за междусистемни връзки между Египет и ЕС.

               ЕС и Египет ще работят заедно и в областта на съвместните научни изследвания, обмена на опит и най-добри практики, трансфера на технологии и насърчаването на подрегионалното (в рамките на региона на Средиземно море) сътрудничество, като се обръща дължимото внимание на опазването на средиземноморските морски екосистеми.

               ЕС и Египет ще засилят сътрудничеството за насърчаване на концепцията за екотуризъм, включително опазването на биологичното разнообразие в Египет и Средиземно море, по-специално при управлението на природните резервати и възстановяването на увредените природни ресурси.

               ЕС и Египет ще си сътрудничат при насърчаването на действията в областта на климата и околната среда с цел постигане на устойчиво развитие в съответствие с поетите от тях ангажименти съгласно Рамковата конвенция на ООН по изменение на климата (РКООНИК), Парижкото споразумение и решенията по линия на Пакта за климата от Глазгоу. ЕС ще подкрепя изпълнението на национално определените приноси на Египет в областта на смекчаването на изменението на климата и адаптирането към него, включително чрез финансиране на борбата с изменението на климата. Освен това ЕС и Египет ще си сътрудничат за постигането на целите, набелязани, наред с друго, в Програмата до 2030 г. за развитие и в Рамковата програма от Сендай за намаляване на риска от бедствия.

               ЕС ще подкрепя усилията на Египет за стимулиране на екологичния преход, създаване на екологосъобразен растеж и работни места, оптимизиране на потенциала и използването на енергийните му източници, допълнително диверсифициране на енергийния му микс чрез енергия от възобновяеми източници, енергийна ефективност, укрепване на управлението и определяне на екологосъобразни пътища за развитие.

               ЕС ще подкрепя Египет при насърчаването на финансирането за устойчиво развитие, включително „зелените“ облигации, при приемането на стандартите за устойчивост на околната среда в неговия вътрешен инвестиционен портфейл, както и при подобряването на капацитета му за производство и износ на енергия от възобновяеми източници, по-специално под формата на електроенергия и на водород от възобновяеми източници.

               Поради заплахата, която представлява недостигът на вода на национално и регионално равнище, ЕС ще подкрепя Египет при управлението на водните ресурси, както и други области от общ интерес, като опазването на биологичното разнообразие, канализацията, управлението на твърдите отпадъци, включително намаляването на емисиите на индустриални замърсители, управлението на химикалите и на опасните отпадъци, както и борбата с опустиняването и с деградацията на почвите. Египет и ЕС проучват също така възможностите, предвидени в Съюза за Средиземноморието, за сътрудничество в областта на климата, околната среда и синята икономика.

               ЕС и Египет ще засилят сътрудничеството с цел преминаване към устойчиви продоволствени системи, включително устойчиво управление на селското стопанство и рибарството и опазване на природните производствени фактори с цел укрепване на продоволствената сигурност.

               2. Партньори в областта на външната политика

               а) Стабилизиране на общите съседни държави и на други региони

               Конфликтите и кризите в Средиземноморския регион представляват основна пречка пред политическата стабилност и устойчивото развитие. Съвместните усилия на ЕС и Египет за предотвратяване и разрешаване на конфликти, насърчаване на сътрудничеството в областта на сигурността, смекчаване на последиците от конфликтите и преодоляване на първопричините за тях са следователно първостепенни приоритети, за да се защити нашето население и да му се даде възможност да просперира. Партньорството между ЕС и Египет е важно за стабилността и просперитета на Средиземноморието, Близкия изток и Африка и сътрудничеството между ЕС и Египет ще продължи да има за цел да допринася за разрешаването на конфликти, да изгражда мир, да задълбочава регионалната икономическа интеграция и да се бори с политическите и икономическите предизвикателства в тези региони.

               Като се има предвид стратегическата ориентация на партньорството, ЕС и Египет са решени да засилят сътрудничеството в областта на външната политика на равнище двустранни, регионални и международни организации, по-конкретно в рамките на ООН и многостранните форуми, включително Съюза за Средиземноморието, както и с Лигата на арабските държави (ЛАД) и Африканския съюз, на които Египет е член. ЕС и Египет са решени да си сътрудничат и в рамките на ежегодните срещи на министрите между ЕС и южните партньори, както се предлага в заключенията на Съвета относно подновено партньорство с държавите от южното съседство — Нова програма за Средиземноморието. Сред приоритетите са полагане на подновени усилия да се помогне на израелците и палестинците да намерят решение в близкоизточния мирен процес въз основа на ключовата роля на ЕС и Египет в този контекст. В Източното Средиземноморие Египет и ЕС и неговите държави членки, наред с другото, ще засилят регионалното сътрудничество в съответствие с международното право, включително Конвенцията на Организацията на обединените нации по морско право (UNCLOS). Египет и ЕС ще работят съвместно по изпълнението на съответните резолюции на Съвета за сигурност, по-специално относно близкоизточния мирен процес, Либия и Сирия. Освен това в Египет се намират Центърът на Африканския съюз за възстановяване и развитие след конфликти и седалището на ЛАД, с които ЕС ще продължи да задълбочава и разширява сътрудничеството си. Освен това ЕС и Египет ще се стремят към по-голямо сътрудничество в сферата на многостранните отношения и във връзка с големите регионални и международни предизвикателства, които засягат и двете страни, включително действията в областта на климата.

               Като се имат предвид ключовата роля на Египет в развитието в световен план и новите му амбиции в тази област, една от целите на сътрудничеството между ЕС и Египет ще бъде да се разшири партньорството между ЕС и Египет в целия регион, включително в Африка, в сферите от взаимен интерес и чрез инициативи като Форума на Асуан за устойчив мир и развитие. Постигането на международно споразумение във възможно най-кратък срок в съответствие с Декларацията от 2015 г. за принципите и с международното право по въпроса за Етиопския язовир е основен приоритет за ЕС и Египет, за да се защити сигурността на водоснабдяването в Египет и да се насърчат мирът и стабилността в целия регион. Международно споразумение, опиращо се на договорено решение, ще допринесе за превръщането на този спор във възможност за привличане на чуждестранни инвестиции и за повишаване на стабилността за държавите от региона и за милиони хора. ЕС е готов да подкрепи ръководения от Африканския съюз процес в сътрудничество с международните партньори, включително ЕС, и да играе по-активна роля, ако това е полезно и желателно за всички страни, като представи своя опит с управлението на общи водни ресурси в съответствие с международното право. Освен това ЕС и Египет подкрепят предложенията за развиване на междурегионалното сътрудничество, включително тристранното сътрудничество в Африка.

               б) Сътрудничество при управлението и реагирането на кризи

               ЕС и Египет ще засилят сътрудничеството и консултациите и обмена на опит в областта на управлението и предотвратяването на кризи както на двустранно, така и на регионално равнище, включително чрез Международния център в Кайро за разрешаване на конфликти и поддържане и укрепване на мира, за да бъдат преодолени сложните предизвикателства пред мира, стабилността и развитието, породени от конфликти, изменението на климата, природни бедствия и епидемии, включително чрез COVAX, в общите съседни държави и други региони. Ще бъде засилена работата във връзка с устойчивостта спрямо изменението на климата и адаптирането към него, включително инвестиране в превантивни мерки и засилване на сътрудничеството в областта на гражданската защита и управлението на риска от бедствия.

               3. Повишаване на стабилността

               ЕС и Египет имат общата цел да постигнат стабилност в своите общества и в региона като цяло. Правата на човека — гражданските, политическите, икономическите, социалните, трудовите и културните права, посочени в международното право в областта на правата на човека, в Договора за Европейския съюз и в принципите на демокрацията, залегнали в конституцията на Египет — са от съществено значение за стабилността на двете страни и представляват обща ценност и крайъгълен камък за модерната демократична държава. Египет и ЕС отново потвърждават ангажимента си да продължат да насърчават демокрацията, основните свободи и правата на човека, равенството между половете и равните възможности като конституционни права на всички техни граждани, в съответствие с международните си задължения като база за дългосрочна стабилност и сигурност. Египет предприе важни стъпки, като отмени извънредното положение през 2021 г. и публикува националната стратегия на Египет за правата на човека (2021—2026 г.). Националната стратегия, със своите четири приоритетни области, потвърждава националната цел на Египет да реализира всички граждански, политически, икономически, социални и културни права, за да постигне стабилност, напредък и устойчиво развитие в страната. В този контекст ЕС ще помогне на Египет при осъществяването на тези права и цели.

               а)
                     Добро управление и модерна, демократична държава

               Египет и ЕС потвърждават ангажимента си да гарантират отчетност, върховенство на закона, пълно зачитане на правата на човека и основните свободи и съобразяване с исканията на своите граждани. Тези ангажименти направляват по-нататъшната подкрепа от ЕС за усилията на Египет за повишаване на капацитета на държавните институции да проведат ефективна реформа на публичния сектор и за подобряване на капацитета на правоприлагащите институции да гарантират сигурност за всички. В съответствие с международното право и най-добрите практики ЕС и Египет ще засилят сътрудничеството за модернизиране на сектора на правосъдието и изграждане на капацитет, по-специално в областта на прилагането на съвременни технологии, борбата с корупцията, измамите, изпирането на пари и действията за събиране на облаги от престъпления. ЕС и Египет ще обмислят също възможността за развиване на съдебното сътрудничество по наказателноправни и гражданскоправни въпроси и за договаряне на споразумения за сътрудничество между правоприлагащите агенции на Египет и на ЕС. ЕС и Египет ще си сътрудничат и за да осигурят висока степен на защита на личните данни в съответствие с международните стандарти за защита на данните.

               Парламентарното сътрудничество между ЕС и Египет, включително чрез структуриран обмен между парламентарните комисии и групи, ще засили координацията и ще насърчи взаимното разбирателство. ЕС ще подкрепя също усилията на Египет за планиране и предоставяне на обществени услуги на всички равнища, както и за допълнително осигуряване на равенство по отношение на икономическите, социалните и политическите възможности и за насърчаване на социалната интеграция за всички.

               б)
                     Сигурност и тероризъм

               Сигурността е обща цел. Тероризмът и насилническият екстремизъм, водещ до тероризъм, застрашават социалния облик на народите от двете страни на Средиземно море. Те представляват сериозна заплаха за сигурността и благоденствието на нашите граждани. Борбата с тези заплахи представлява обща цел на ЕС и Египет, които могат да си сътрудничат посредством всеобхватен подход. По този начин ще бъдат преодолени първопричините за тероризма при пълно зачитане на правата на човека и основните свободи с цел успешно противодействане и предотвратяване на радикализацията и насърчаване на социално-икономическото развитие. ЕС и Египет са съгласни, че е необходимо да си сътрудничат в подкрепа на диалога между религиите, за да се заздравят принципите на човешкото братство, да се увеличат максимално общите основи на култура на мир, като същевременно се отхвърля насилието сред хората, както и да се насърчава религиозната толерантност и да се защитава свободата на религията или убежденията. ЕС и Египет остават решени да си сътрудничат в борбата с екстремизма и всяка форма на дискриминация, включително ислямофобията, расизма и ксенофобията.

               ЕС и Египет ще засилят оперативното сътрудничество в областите, свързани със сигурността и борбата с тероризма, включително сигурността на въздухоплаването и охраната, както и капацитета за предотвратяване и борба с транснационалната организирана престъпност, като контрабандата на мигранти, трафика на хора, включително трафика на деца, трафика на културни ценности и възстановяването на собствеността върху културни ценности, които са обект на трафик, в съответствие с международното право, незаконната търговия с наркотици, финансирането на тероризма и изпирането на пари.

               Двете страни се договарят да засилят сътрудничеството си в областта на изпълнението на Програмата за действие на ООН за борба с незаконната търговия с малки оръжия и леки въоръжения, включително чрез обмен на опит, обучение и други дейности за изграждане на капацитет.

               в) Миграция и мобилност

               ЕС и Египет подчертават, че е важно да продължат да работят заедно, за да се справят съвместно по ефикасен и ефективен начин с предизвикателствата, които поражда незаконната миграция, както и с всички други аспекти на миграцията и мобилността, включително законната миграция, в съответствие с компетенциите на ЕС и на държавите членки, чрез всеобхватни, съобразени с конкретните нужди и взаимноизгодни партньорства и в духа на политическата декларация от срещата на върха във Валета и съвместния план за действие от Валета, както и като вземат под внимание съобщението на Европейската комисия относно Новия пакт за миграцията и убежището
                  6
               .

               ЕС ще продължи да подкрепя усилията на египетското правителство да подсили рамката си за управление на миграцията и убежището и да мобилизира своевременно финансиране по линия на съответните инструменти. Като приветства и се опира на положителните резултати на Египет в работата с незаконните миграционни потоци, ЕС ще продължи да подкрепя усилията на Египет за предотвратяване и борба с незаконната миграция, за засилване на управлението на границите, както и за борба с трафика и контрабандата на хора, включително идентифициране и подпомагане на жертвите на трафик.

               ЕС и Египет са решени да защитават правата на мигрантите, лицата, търсещи убежище, и бежанците при пълно зачитане на правото в областта на правата на човека и бежанското право. ЕС ще се стреми да подкрепя и засилва капацитета на Египет да защитава тези права, да предоставя закрила, в съответствие с международните стандарти, и да дава достъп до основни услуги, като здравеопазването и образованието, включително за бежанците, мигрантите и лицата, търсещи убежище. ЕС ще се стреми да засили сътрудничеството си с Египет в областта на доброволното презаселване. ЕС и Египет ще насърчават и улесняват сътрудничеството в областта на установяването на самоличността, връщането, включително в областта на подпомагането на доброволното връщане, обратното приемане и трайното реинтегриране на незаконните мигранти в държавата им на произход. ЕС и Египет ще проучат областите на сътрудничество в сферата на управлението на границите.

               Това ще върви ръка за ръка със сътрудничеството за преодоляване и борба с първопричините за незаконната миграция и принудителното разселване от трети държави, по-специално конфликтите и нестабилността, недостатъчното развитие, бедността и безработицата — както и работата за премахване на отрицателните последици от изменението на климата и сушата. Това ще се основава, наред с друго, на създаването на социално-икономически възможности, особено на по-добри перспективи за младите хора, чрез инициативи за създаване на работни места в контекста на възстановяването от COVID-19.

               Организираната, безопасна, законна и отговорна мобилност на лица, включително с образователна цел, като същевременно се избягва изтичането на мозъци, може да допринесе за развиването на умения и знания, което на свой ред може да допринесе за развитието на Египет. Тя може също да изгради устойчиви мостове между висококвалифицираната работна сила в ЕС и Египет в съответствие с компетенциите на ЕС и на държавите членки.

               III. Принципи на сътрудничеството

               Насърчаването на човешкия фактор и на междуличностните контакти ще заздрави връзките, а по този начин и партньорството, между ЕС и Египет. Взаимната отчетност и отговорност по отношение на европейското население и египетския народ са съществен аспект на приоритетите на партньорството.

               Въпросите от общ интерес следва също така да бъдат разглеждани посредством засилено регионално и подрегионално (юг—юг) сътрудничество. В това отношение ЕС и Египет ще работят заедно в рамките на Съюза за Средиземноморието и чрез фондацията „Анна Линд“, по-специално по междукултурния диалог.

               Културата на диалога се оказа ценно средство за изграждането на взаимно уважение. Задълбочаването на диалога по въпроси като демокрацията, правата на човека, социално-икономическото развитие, търговията, инвестициите и регионалните и международните въпроси от общ интерес ще бъде от съществено значение. Диалогът ще послужи също за обосноваване на партньорството и за преглед на неговата дълбочина и на постигнатото чрез него.

               В съответствие с приоритетите на правителството на Египет поставянето на акцент върху младите хора — от които зависи дългосрочната стабилност на нашите общества — и върху жените е хоризонтален въпрос във всички аспекти на приоритетите на партньорството. Една от основните цели е да им се предоставят възможности и правни и практически средства, чрез които те да започнат да изпълняват полагащата им се роля в обществото чрез активно участие в икономиката и управлението на своята държава. ЕС и Египет ще продължат да обменят опит в борбата срещу дискриминацията на жените и насилието срещу тях и насърчаването на равенството между половете, както и в насърчаването на приобщаването и осигуряването на възможности за младите хора.

               ЕС и Египет споделят мнението, че гражданското общество е важен и мощен фактор, допринасящ за изпълнението на приоритетите на партньорството и за постигането на прозрачно, основано на участието управление на една модерна, демократична държава, и може да подпомага процеса на устойчиво развитие в Египет. Те ще работят с гражданското общество за оказване на ефективен принос към процеса на икономическо, политическо и социално развитие съгласно конституцията на Египет и съответното национално законодателство.

               IV. Заключение

               В дух на съвместна отговорност ЕС и Египет определиха съвместно настоящите приоритети на партньорството. Във връзка с прегледа на програмата за Средиземноморието и на заключенията на Съвета се предвижда през 2024 г. да бъде направен междинен преглед, за да бъде оценено въздействието на приоритетите на партньорството и когато е необходимо, те да бъдат адаптирани. Комитетът за асоцииране и Съветът за асоцииране ще останат основните органи, които ще правят цялостна оценка на изпълнението на приоритетите на партньорството на годишна база.

                     (1)

                        JOIN(2021) 2 final.

                     (2)

                        SWD(2021) 23 final.

                     (3)

                        https://ec.europa.eu/neighbourhood-enlargement/news_corner/news/new-agenda-mediterranean-council-approves-conclusions-renewed-partnership-southern_en.

                     (4)

                     Резолюция 70/1 на ООН „Да преобразим нашия свят:

                     Програма до 2030 г. за устойчиво развитие“

                     (5)

                     https://www.consilium.europa.eu/media/47296/1011-12-20-euco-conclusions-en.pdf

                  .

                     (6)

                        COM(2020) 609 final.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 17.2.2021
            COM(2021) 63 final
            2021/0033(NLE)
            Предложение за
            РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
            за позицията, която трябва да се заеме от името на Европейския съюз на четвъртото заседание на Конференцията на страните по Конвенцията Минамата относно живака във връзка с приемането на решения за изменение на приложения А и Б към посочената конвенция по отношение на продукти с добавен живак и производствени процеси, в които се използват живак или живачни съединения, в съответствие с член 4, параграф 8 и член 5, параграф 10 от същата конвенция

               ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ

               1.Предмет на предложението

               Настоящото предложение се отнася до решение за установяване на позицията, която трябва да се заеме от името на Съюза на четвъртото заседание на Конференцията на страните по Конвенцията Минамата относно живака („Споразумението“) във връзка с предвиденото приемане на решения за изменение на приложения А и Б към същата конвенция. С тези приложения се определят списъци на продукти с добавен живак и на производствени процеси, включващи употребата на живак или живачни съединения („живачни процеси“), които подлежат на постепенно прекратяване или са предмет на разпоредби, регулиращи употребата на живак
                  1
               .

               2.Контекст на предложението

               2.1.Конвенцията Минамата относно живака („Споразумението“)

               Споразумението е основната международна правна рамка, която има за цел да защити здравето на човека и околната среда от антропогенни емисии и изпускания на живак и живачни съединения във въздуха, водата и почвата. То обхваща целия жизнен цикъл на използване на живака – от първичния му добив до обезвреждането му.

               То влезе в сила на 16 август 2017 г.

               Страни по Споразумението
                  2
                са както Европейският съюз, така и повечето държави членки
                  3
               .

               Съгласно член 4, параграф 1 от Споразумението продуктите с добавен живак, изброени в част I към приложение А (напр. някои компактни луминесцентни лампи), вече не могат да бъдат произвеждани, внасяни и изнасяни след посочените определени дати за постепенно прекратяване.

               В съответствие с член 4, параграф 3 страните предприемат мерки за регулиране на употребата на живак по отношение на продуктите с добавен живак, изброени в част II към приложение А.

               В съответствие с член 5, параграф 2 в живачните процеси, изброени в част I от приложение Б (напр. производството на хлоралкални продукти), трябва да се прекрати използването на живак или живачни съединения след посочените определени дати за постепенно прекратяване.

               По силата на член 5, параграф 3 страните предприемат мерки за регулиране на употребата на живак в живачните процеси, изброени в част II от приложение Б, включително по отношение на превръщането им в безживачни производствени процеси, когато това е икономически и технически осъществимо.

               По силата на член 4, параграфи 4, 7 и 8 и член 5, параграфи 5, 9 и 10 до 16 август 2022 г. ще бъдат преразгледани приложения А и Б, като се вземат предвид предложенията за изменения на страните
                  4
                и информацията, предавана за продуктите с добавен живак и наличните технически и икономически несъдържащи живак алтернативи, като същевременно се вземат предвид рисковете и ползите за околната среда и човешкото здраве.

               С членове 26 и 27 се определят основните правила относно, наред с другото, представянето от страните на предложения за изменение на приложенията към Споразумението, както и за приемането и влизането в сила на изменените приложения. Предложенията за изменение на приложенията трябва да бъдат оповестени на всички страни от Секретариата на Споразумението най-малко шест месеца преди провеждането на Конференцията на страните по споразумението („COP“), на която се предлагат за приемане, т.е. в този случай най-късно на 1 май 2021 г. Предложените изменени приложения се приемат в съответствие с правилата за гласуване, определени в член 26, параграф 3 и в Решение MC-1/1 относно правилника за дейността, прието от Конференцията на страните на първото ѝ заседание (24—29 септември 2017 г.)
                  5
               .

               Изменението на приложението влиза в сила за всички страни една година след като депозитарят на Споразумението съобщи за приемането му, с изключение на тези страни, които са направили съответна декларация в съответствие с член 30, параграф 5. Тъй като Съюзът не е направил такава декларация, за него се прилага общото правило за влизане в сила на изменени или нови приложения.

               2.2.Конференцията на Страните („COP“)

               COP изпълнява функциите, които са ѝ възложени чрез Споразумението. За тази цел на нея се разглежда и предприема между другото всяко действие, което може да е необходимо за постигане на целите на Споразумението, включително приемането на съответните насоки.

               Съгласно член 28 от Споразумението и гореспоменатото Решение MC-1/1, всяка страна има право на един глас. Независимо от това когато Съюзът – като организация за регионална икономическа интеграция – упражнява правото си на глас по въпроси от своята компетентност, броят на гласовете му е равен на броя на неговите държави членки, които са страни по Споразумението. Съюзът не може да упражнява правото си на глас, ако някоя от неговите държави членки упражни своето право на глас и обратно.

               2.3.Предвидени актове на Конференцията на страните

               На третото си заседание на 25—29 ноември 2019 г. Конференцията на страните прие Решение MC-3/1
                  6
                относно създаване на ad hoc група от технически експерти, която да продължи обсъжданията относно продуктите с добавен живак и живачните процеси в периода между третото и четвъртото ѝ заседание („Четвъртата Конференция на страните“). Правомощията на тази група се състоят по-конкретно в подобряване и организиране на информацията, предоставена от страните в съответствие с член 4, параграфи 4 и 7 и член 5, параграфи 4 и 9 от Споразумението, относно наличността, техническата и икономическата осъществимост, рисковете за околната среда и здравето и ползите от несъдържащи живак алтернативи на такъв тип продукти и процеси.

               Въз основа на резултата от работата на експертите, Конференцията на страните се очаква на четвъртото си заседание да приеме едно или повече решения по този въпрос („предвидените актове“).

               Предвидените актове ще изменят приложение А към Споразумението, като го допълнят с още продукти с добавен живак, за които са налични икономически и технически осъществими несъдържащи живак алтернативи в полза на човешкото здраве и околната среда, и които ще подлежат на забрана за производство, внос и износ от определени дати за постепенно прекратяване или са предмет на мерки, регулиращи употребата на живак.

               Предвидените актове също така ще изменят приложение Б към Споразумението, като допълнят неговата част I с още живачни процеси, за които са налични икономически и технически осъществими несъдържащи живак алтернативи в полза на човешкото здраве и околната среда, и които следователно ще спрат да използват живак след определените дати за постепенно прекратяване.

               Предвидените актове ще изменят част II от приложение Б към Споразумението чрез подобряване на неговите разпоредби, регулиращи употребата на живак за винилхлориден мономер (VCM), натриев и калиев метилат или етилат (алкохолати) и производство на полиуретан и/или чрез добавяне на други живачни процеси към съответните изисквания за употребата на живак.

               3.Позиция, която трябва да се заеме от името на Съюза

               Целта на Съюза е постепенното прекратяване на употребата на живак в Съюза и на глобално равнище, възможно най-бързо и цялостно, ако съществуват други жизнеспособни алтернативи
                  7
               . Постигането на тази цел изисква по-специално постепенното премахване на продуктите с добавен живак и превръщането на живачните процеси в несъдържащи живак такива, когато това е жизнеспособно, технически осъществимо и полезно за човешкото здраве и околната среда.

               Напредъкът на глобално равнище към постигането на тази цел би допринесъл за амбицията за нулево замърсяване и безтоксична среда, посочена в Европейския зелен пакт
                  8
               . Това също би допринесло за прилагането на стратегията на ЕС за устойчиво развитие в областта на химикалите за 2020 г.
                  9
               , в която Европейската комисия се ангажира да запази водеща роля на международно ниво по отношение на доброто управление на химикалите, включително чрез насърчаване на стандартите на ЕС в световен мащаб.

               Преглед на приложение А към Споразумението, определящо списъка на продукти с добавен живак, които подлежат на забрана за производство, внос и износ или са предмет на изисквания за употребата на живак.

               Позицията, която трябва да се заеме от името на Съюза, се основава на следните елементи:

               Приложение II към Регламент (ЕС) 2017/852 относно живака („Регламент относно живака“)
                  10
               , което транспонира приложение А (част I) към Споразумението, има по-широк обхват от Споразумението, тъй като включва повече продукти с добавен живак (напр. клетъчните батерии).

               Предложението на Съюза (март 2020 г.), представено в съответствие с Решение MC-3/1
                  11
               , определя редица други продукти с добавен живак, за които са налични възможни и полезни несъдържащи живак алтернативи, включително продукти, които вече са забранени за пускане на вътрешния пазар и внос
                  12
               /
                  13
               , напр. в съответствие с Директива 2011/65/ЕС (ДООВ)
                  14
                и Регламент (ЕО) № 1907/2006 (REACH)
                  15
               , но които все още не подлежат на забрана за производство и износ.

               Съответно прегледът на приложение А на глобално равнище предоставя няколко възможности за подобряване на равнопоставеността в световен мащаб и за намаляване на по-нататъшното използване на живак и свързаното с него замърсяване:

               (1)Да се намали разликата между съществуващото, по-усъвършенствано право на Съюза и разпоредбите на Споразумението, като към част I от неговото приложение А се добавят продукти, които са вече изброени в приложение II към Регламента на Съюза относно живака.

               (2)Към част I от приложение А към Споразумението да се добавят продукти, които все още не подлежат на забрана за производство и износ съгласно Регламента на Съюза относно живака, но въпреки това вече са забранени за пускане на пазара на Съюза или са предмет на текущи законодателни промени, насочени към създаването на подобна забрана в рамките на Съюза. Ако страните изберат да добавят един или повече продукти в част II от приложение А към Споразумението, т.е. без посочени дати за постепенното им прекратяване, Съюзът ще продължи да разглежда подобен вариант на политика като възможност за намаляване на разликата между Споразумението и правото на Съюза, при условие че за такива продукти са определени ясни мерки за регулиране на живака.

               Ако такива допълнения бъдат договорени от страните на четвъртото заседание на Конференцията на страните и подкрепени от Съюза, Комисията, в съответствие с член 20 от Регламента относно живака, ще приеме Делегиран акт, целящ да приведе приложение II към регламента в съответствие с измененото приложение А към Споразумението.

               Следователно позицията, която трябва да се заеме от името на Съюза по време на четвъртото заседание на Конференцията на страните, се състои в подпомагане на приемането на актове, целящи разширяване на обхвата на приложение А към Споразумението във връзка с продукти с добавен живак, които вече са предмет на забрана за производство и търговия в съответствие с приложение II към Регламента на Съюза относно живака или вече са забранени за пускане на пазара в рамките на Съюза, или са предмет на текущи законодателни промени, насочени към създаването на подобна забрана в рамките на Съюза, и които могат да бъдат заменени с несъдържащи живак алтернативи, които са доказано икономически и технически осъществими, както и полезни от гледна точка на околната среда и човешкото здраве.

               Преглед на приложение Б към Споразумението, определящо списъка на живачните процеси, които подлежат на „постепенно прекратяване“ или са предмет на изисквания за употребата на живак.

               Позицията, която трябва да се заеме от името на Съюза, се основава на следните елементи:

               Правото на Съюза, по-специално член 7, параграфи 1 и 3 и приложение III към Регламента относно живака транспонира по-строго член 5, параграфи 2 и 3 и приложение Б към Споразумението.

               Първо, докато приложение Б към Споразумението обхваща пет специфични живачни производствени процеса (производство на хлоралкални продукти, ацеталдехид, винилхлорид, алкохолати и полиуретан), приложение III към Регламента относно живака съдържа обща разпоредба, която забранява използването на живак или живачни съединения във всички производствени процеси в Съюза след настъпване на определените дати за постепенно прекратяване, т.е. употребата на живака като катализатор (1 януари 2018 г.) или като електрод (1 януари 2022 г.). По този начин, съгласно правото на Съюза, приложното поле на тази забрана е неограничено.

               На второ място, въпреки че приложение III към Регламента относно живака определя няколко дерогационни дати за постепенно прекратяване на производството на винилхлорид, алкохолати и полиуретан, тези разпоредби са по-строги в сравнение с приложение Б към Споразумението: Регламентът относно живака забранява използването на живак като електрод за производство на хлоралкални продукти от 11 декември 2017 г., докато Споразумението определя 2025 г. за дата за постепенно прекратяване. Освен това, докато Регламентът относно живака забранява използването на живак като катализатор за производството на полиуретан от 1 януари 2018 г., за производството на винилхлорид от 1 януари 2022 г. и като електрод за производството на алкохолат, считано от 1 януари 2028 г., Споразумението поставя само ограничение за употребата на живак и уточнява, че страните или „се стремят“ постепенно да премахнат тази употреба до 16 август 2027 г. (полиуретан) или премахват постепенно употребата пет години след като Конференцията на страните установи, че несъдържащите живак алтернативи са станали технически и икономически осъществими (винилхлорид и алкохолати). Регламентът относно живака определя, че съществуващите производствени мощности за алкохолати с живак, използван като електроди, не трябва да се увеличават преди датата на постепенно прекратяване (1 януари 2028 г.), докато Споразумението не предвижда нито задължение за замразяване на производствените мощности за нито един от трите живачни процеса (винилхлорид, полиуретан и алкохолати), нито задължителна дата за постепенното им прекратяване.

               Подобно на прегледа на приложение А към споразумението, прегледът на приложение Б предоставя няколко възможности за подобряване на равнопоставеността в световен мащаб и намаляване на индустриалната употреба на живак:

               (1)Да се намали разликата между съществуващото, по-усъвършенствано право на Съюза и разпоредбите на Споразумението, като се добавят към приложение Б към споразумението дати за постепенно прекратяване на производството на винилхлорид, алкохолати и полиуретан с използване на живак, в съответствие с достиженията на правото на Съюза и като се вземат предвид съществуващите технически и икономически осъществими несъдържащи живак алтернативни производствени процеси, както е докладвано в представянето на Съюза от март 2020 г. относно Решение MC-3/1.

               (2)Да се въведе в приложение Б към Споразумението обща разпоредба, която да обхване всички съществуващи живачни процеси, заедно с дати за постепенното им прекратяване.

               (3)Да се въведе в приложение Б към Споразумението разпоредба, забраняваща всяко увеличаване на производствения капацитет на всички живачни процеси до датите за постепенното им прекратяване, които се определят от страните.

               Следователно позицията, която трябва да се заеме от името на Съюза по време на четвъртото заседание на Конференцията на страните, ще се състои в подпомагане на приемането на актове, целящи въвеждането на дата за постепенно прекратяване на всички живачни процеси и подобряване на разпоредбите, регулиращи употребата на живак, като се добави, по-специално, задължение за неувеличаване на производствения капацитет до съответната дата за постепенно прекратяване.

               4.Правно основание

               4.1.Процесуалноправно основание

               4.1.1.Принципи

               С член 218, параграф 9 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) се урежда приемането на решения за установяване на „позициите, които трябва да се заемат от името на Съюза в рамките на орган, създаден със споразумение, когато този орган има за задача да приема актове с правно действие, с изключение на актовете за допълнение или изменение на институционалната рамка на Споразумението“.

               Понятието „актове с правно действие“ включва актове с правно действие по силата на нормите на международното право, които уреждат дейността на съответния орган. То включва и инструменти, които нямат обвързващ характер съгласно международното право, но са „годни да окажат съществено въздействие върху съдържанието на приеманата от законодателя на Съюза нормативна уредба“
                  16
               .

               4.1.2.Приложение в конкретния случай

               Конференцията на страните е орган, създаден по силата на споразумение, а именно — Конвенцията Минамата относно живака.

               Актовете, които Конференцията на страните трябва да приеме, представляват актове с правно действие, тъй като страните по Споразумението ще трябва да вземат мерки, за да гарантират, че те се прилагат и спазват.

               Предвидените актове не допълват, нито изменят институционалната рамка на споразумението.

               Поради това процесуалноправното основание за предложеното решение е член 218, параграф 9 от ДФЕС.

               4.2.Материалноправно основание

               4.2.1.Принципи

               Материалноправното основание за дадено решение съгласно член 218, параграф 9 от ДФЕС зависи преди всичко от целта и съдържанието на предвидения акт, във връзка с който се заема позиция от името на Съюза. Ако предвиденият акт преследва две цели или се състои от две части и ако едната от целите или частите може да се определи като основна, докато другата е само акцесорна, решението съгласно член 218, параграф 9 от ДФЕС трябва да се основава на едно-единствено материалноправно основание, а именно на изискваното от основната или преобладаващата цел или част.

               4.2.2.Приложение в конкретния случай

               Основната цел и съдържание на предвидените актове са свързани със защитата на околната среда и човешкото здраве.

               Поради това материалноправното основание за предложеното решение е член 192, параграф 1 от ДФЕС.

               4.3.Заключение

               Правното основание за предложеното решение следва да бъде член 192, параграф 1 от ДФЕС във връзка с член 218, параграф 9 от ДФЕС.

               2021/0033 (NLE)

               Предложение за

               РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА

               за позицията, която трябва да се заеме от името на Европейския съюз на четвъртото заседание на Конференцията на страните по Конвенцията Минамата относно живака във връзка с приемането на решения за изменение на приложения А и Б към посочената конвенция по отношение на продукти с добавен живак и производствени процеси, в които се използват живак или живачни съединения, в съответствие с член 4, параграф 8 и член 5, параграф 10 от същата конвенция

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 192, параграф 1 във връзка с член 218, параграф 9 от него,

               като взе предвид предложението на Европейската комисия,

               като има предвид, че:

               (1)Конвенцията Минамата относно живака
                  17
                („Споразумението“) беше сключена от Съюза с Решение (ЕС) 2017/939
                  18
                на Съвета и влезе в сила на 16 август 2017 г.

               (2)В съответствие с Решение MC-1/1 относно процедурния правилник, прието от Конференцията на страните на нейното първо заседание, страните трябва да полагат всички усилия за постигане на споразумение с консенсус по всички важни въпроси.

               (3)По време на четвъртото си заседание на 1—5 ноември 2021 г. Конференцията на страните по споразумението се очаква да приеме едно или повече решения („предложените решения“) за изменение на приложение А към Споразумението, съдържащо списък на продукти с добавен живак, които подлежат на забрана за производство, внос и износ след определена дата или са предмет на мерки за регулиране на живака, и/или приложение Б към Споразумението, съдържащо списък на производствени процеси, използващи живак или живачни съединения („живачни процеси“), които са предмет на задължение за прекратяване на употребата на живак на определена дата или на изискванията за регулиране на живака.

               (4)Предложените решения ще разширят обхвата на приложение А към Споразумението, така че да се включат и продукти с добавен живак със съответни дати за постепенно прекратяване или мерки за регулиране на живака.

               (5) Приложение II към Регламент (ЕС) 2017/852
                  19
                за транспониране на приложение А към Споразумението в правото на Съюза вече обхваща повече продукти с добавен живак, а други продукти с добавен живак подлежат или на забрана за пускане на вътрешния пазар, съгласно законодателството на Съюза, или са предмет на текущи законодателни промени на равнището на Съюза с цел такава забрана.

               (6)Предложените решения биха разширили обхвата на приложение Б към Споразумението чрез въвеждане на дати за постепенно прекратяване на живачните процеси, включени в него, и/или чрез добавяне на допълнителни живачни производствени процеси с дати за постепенно прекратяване и/или чрез укрепване на изискванията за регулиране на живака за съответните процеси.

               (7) Приложение III към Регламент (ЕС) 2017/852 за транспониране на приложение Б към Споразумението в правото на Съюза обхваща повече живачни процеси и определя дати за постепенно прекратяване на всички засегнати процеси.

               (8)Целесъобразно е да се определи позицията, която трябва да се заеме от името на Съюза на Конференцията на страните по Споразумението, тъй като предложените решения, ако бъдат одобрени, ще имат правни последици, тъй като страните по Споразумението ще трябва да предприемат действия, за да ги приложат на национално и/или регионално равнище.

               (9)Европейският съюз допринесе значително за разработване на разпоредби на Споразумението относно продуктите с добавен живак и живачните процеси, както и за довелата до предложените решения работа на експертите в периода между заседанията, стартирала с Решение MC-3/1
                  20
               , което Конференцията на страните по Споразумението прие на третото си заседание.

               (10)Съюзът следва да подкрепи приемането на решения от Конференцията на страните по Споразумението, които позволяват да се намали разликата между правото на Съюза и разпоредбите на Споразумението и имат за цел да разширят обхвата на Споразумението върху продукти с добавен живак, които подлежат на забрана за пускане на пазара на Съюза или са предмет на текущи законодателни промени, насочени към установяването на подобна забрана на равнището на Съюза, в съответствие с целта на Съюза за постепенно премахване на употребата на живак и живачни съединения, когато е приложимо;

               (11)Съюзът следва също да подкрепи приемането на решения от страна на Конференцията на страните по Споразумението, които позволяват да се намали разликата между правото на Съюза и разпоредбите на Споразумението, гарантирайки, че живачните процеси, които вече са разгледани съгласно Регламент (ЕС) 2017/852, са предмет на постепенно премахване до определени дати или на по-строги изисквания, регулиращи употребата на живак.

               ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

               Член 1

               Позицията, която трябва да се заеме от името на Съюза на четвъртото заседание на Конференцията на страните по Споразумението, е да подкрепи (i) приемането на решения за изменение на приложения А и Б към Споразумението, които биха намалили разликата между правото на Съюза и разпоредбите на Споразумението и (ii) да приеме решения за изменение на приложение А, налагайки глобална забрана за производство и търговия с продукти с добавен живак, които вече са или скоро ще бъдат забранени за пускане на пазара на Съюза, чрез определяне на дати за постепенно прекратяване или въвеждане на по-строги изисквания, регулиращи живачните процеси.

               Член 2

               Представителите на Съюза, като се консултират с държавите членки и в рамките на координационни срещи на място, могат, в зависимост от хода на четвъртото заседание на Конференцията на страните по Споразумението, да договорят уточнения на позицията, посочена в член 1, без да е необходимо допълнително решение на Съвета.

               Член 3

               Адресат на настоящото решение е Комисията.

               Съставено в Брюксел на […] година.

                        За Съвета Председател

                     Председател

                     (1)

                        За целите на настоящия документ изразът „регулиращ употребата на живак“ обхваща общо изисквания като тези, които са установени в части II от приложения А и Б към Конвенцията Минамата относно живака.

                     (2)

                        Решение (ЕС) 2017/939 на Съвета от 11 май 2017 г. за сключване от името на Европейския съюз на Конвенцията Минамата относно живака (ОВ L 142, 2.6.2017 г., стр. 4).

                     (3)

                        Към 16 ноември 2020 г. Конвенцията Минамата относно живака е ратифицирана от 24 държави членки: Австрия, Белгия, България, Хърватия, Кипър, Чешка република, Дания, Естония, Финландия, Франция, Германия, Гърция, Унгария, Ирландия, Латвия, Литва, Люксембург, Малта, Нидерландия, Португалия, Румъния, Словакия, Словения и Швеция.

                     (4)

                        За целите на настоящия документ „Страни“ означава страните по Конвенцията относно живака.

                     (5)

                        Решение MC-1/1 Правилник за дейността, UNEP/MC/COP1/1 декември, на разположение на адрес:
                  http://www.mercuryconvention.org/Meetings/COP1/Decisions/tabid/8648/language/en-US/Default.aspx

                     (6)

                        Решение MC-3/1 Преглед на приложения А и Б, UNEP/MC/COP3/1 декември, на разположение на адрес:
                  http://www.mercuryconvention.org/Meetings/COP3/Decisions/tabid/8654/language/en-US/Default.aspx

                     (7)

                        Виж
                     Заключенията на Съвета „Преглед на стратегията на Общността относно живака“, 14 март 2011 г.

                     (8)

                        Съобщение от Комисията до Европейския парламент и Съвета от 11 декември 2019 г., Европейският зелен пакт, COM(2019) 640 final.

                     (9)

                        Съобщение на Комисията „Стратегия за устойчивост в областта на химикалите — Към нетоксична околна среда“ (COM (2020) 667 final, от 14.10.2020 г.

                     (10)

                        Регламент (ЕС) 2017/852 на Европейския парламент и на Съвета от 17 май 2017 г. относно живака и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1102/2008 (ОВ L 137, 24.5.2017 г., стр. 1).

                     (11)

                        Представяне от ЕС относно продукти с добавен живак и производствени процеси, използващи живак или живачни съединения (март 2020 г.), достъпно на:
                     http://www.mercuryconvention.org/Portals/11/documents/meetings/COP4/submissions/EU_AnnexAB.pdf

                     (12)

                        Понятието „пускане на вътрешния пазар“ включва понятието „внос“, както е определено от законодателството на ЕС, регулиращо пускането на пазара на продукти с добавен живак.

                     (13)

                        Пълният списък на съответното законодателство на ЕС е наличен в работния документ на службите на Комисията обобщена оценка на въздействието „Ратификация и изпълнение от страна на ЕС на Конвенцията Минамата относно живака, придружаващ предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно живака и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1102/2008““ (SWD/2016/017 final, от 2.2.2016 г.).

                     (14)

                        Директива 2011/65/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 8 юни 2011 г. относно ограничението за употребата на определени опасни вещества в електрическото и електронното оборудване (ОВ L 174, 1.7.2011 г., стр. 88).

                     (15)

                        Регламент (ЕО) № 1907/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2006 г. относно регистрацията, оценката, разрешаването и ограничаването на химикали (REACH), за създаване на Европейска агенция по химикали, за изменение на Директива 1999/45/ЕО и за отмяна на Регламент (ЕИО) № 793/93 на Съвета и Регламент (ЕО) № 1488/94 на Комисията, както и на Директива 76/769/ЕИО на Съвета и Директиви 91/155/ЕИО, 93/67/ЕИО, 93/105/ЕО и 2000/21/ЕО на Комисията, ОВ L 396  от 30.12.2006 г., стр. 1).

                     (16)

                        Решение на Съда от 7 октомври 2014 г., Германия/Съвет, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, т. 61—64.

                     (17)

                        Заверено копие на Конвенцията от Минамата относно живака е на разположение на адрес:
                  https://treaties.un.org/doc/Treaties/2013/10/20131010%2011-16%20AM/CTC-XXVII-17.pdf

                     (18)

                        Решение (ЕС) 2017/939 на Съвета от 11 май 2017 г. за сключване от името на Европейския съюз на Конвенцията Минамата относно живака (ОВ L 142, 2.6.2017 г., стр. 4).

                     (19)

                        Регламент (ЕС) 2017/852 на Европейския парламент и на Съвета от 17 май 2017 г. относно живака и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1102/2008 (ОВ L 137, 24.5.2017 г., стр. 1).

                     (20)

                        Решение MC-3/1 Преглед на приложения А и Б, UNEP/MC/COP3/1 декември, на разположение на адрес:
                  http://www.mercuryconvention.org/Meetings/COP3/Decisions/tabid/8654/language/en-US/Default.aspx
                  £