				|

		52014PC0538

			Предложение за РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА СЪВЕТА за предоставяне на разрешение на Германия да прилага намалена ставка за данъчно облагане на електроенергията, която се доставя пряко на плавателни съдове при престоя им на котвена стоянка в пристанища, в съответствие с член 19 от Директива 2003/96/ЕО /* COM/2014/0538 final - 2014/0247 (NLE) */

			   	ОБЯСНИТЕЛЕН
МЕМОРАНДУМ
1.           КОНТЕКСТ
НА
ПРЕДЛОЖЕНИЕТО
Данъчното
облагане на
енергийните
продукти и
електроенергията
в Съюза се
урежда с Директива 2003/96/ЕО
на Съвета[1]
(наричана
по-долу
„Директивата
за данъчното
облагане на
енергийните
продукти и
електроенергията“
или
„Директивата“).
Съгласно
член 19,
параграф 1 от
Директивата
в допълнение
към
разпоредбите,
предвидени по-специално
в членове 5, 15 и 17
от нея,
Съветът, като
действа
единодушно
по
предложение
на Комисията,
може да даде
разрешение
на всяка държава
членка да
въведе
допълнително
освобождаване
или
намаление на
нивото на
данъчно
облагане
поради
специфични
съображения.
Целта
на
настоящото
предложение
е да се разреши
на Германия
да прилага
намалена ставка
за данъчно
облагане на
електроенергията,
която се
доставя
пряко на
плавателни
съдове при
престоя им на
котвена
стоянка в
пристанища
(наричана
по-долу
„наземно
електроснабдяване“).
С
освобождаването
се цели да се
предостави
икономически
стимул за
използването
на наземно
електроснабдяване
с оглед намаляването
на
замърсяването
на въздуха в
пристанищните
градове.
Предмет
на искането и
общ контекст
На 12 юли 2011 г.
Съветът прие
Решение за
изпълнение
2011/445/ЕС на
Съвета за
предоставяне
на
разрешение на
Германия да
прилага
намалена
ставка за данъчно
облагане на
електроенергията,
която се
доставя пряко
на
плавателни
съдове при
престоя им на
котвена
стоянка в
пристанища
(„наземно електроснабдяване“),
в
съответствие
с член 19 от
Директива 2003/96/ЕО[2].
Срокът на
действие на
посоченото
решение изтича
на 16 юли 2014 г.
С писмо
от 26 февруари
2014 г.
германските
органи
отправиха
искане за
ново решение,
с което на
Германия да
се
предостави
разрешение да
продължи
прилагането
на
намалената
ставка.
Германия
поиска
намалената
ставка да бъде
предоставена
за срок от
шест години.
Чрез
поисканата
мярка
Германия
желае да продължи
да стимулира
използването
на наземно
електроснабдяване,
което се
счита за по-малко
замърсяваща
алтернатива
в сравнение с
генерирането
на
електроенергия
на борда на
плавателните
съдове при
престоя им на
котвена
стоянка в
пристанища.
Ако срокът на
мярката не
бъде удължен,
наземното
електроснабдяване
ще трябва да
се облага с
общата
национална
ставка за
данъчно
облагане на
електроенергията,
която е 20,50
евро/MWh.
От
друга страна,
съгласно
разпоредбите
на член 14,
параграф 1,
буква в) от
Директивата
за данъчното
облагане на
енергийните
продукти и
електроенергията
държавите
членки са
задължени да
освобождават
от данъчно
облагане
енергийните
продукти,
използвани
като гориво
от корабите
за корабоплаването
във водите на
ЕС. Това
освобождаване
се отнася и
за
енергийните
продукти,
използвани за
електропроизводство
на борда на
корабите при
престоя им на
котвена
стоянка в
пристанища.
Държавите
членки могат
също да освобождават
от данъчно
облагане
енергийните
продукти,
използвани
от корабите
за корабоплаването
по
вътрешните
водни пътища
в съответствие
с член 15,
параграф 1,
буква е) от
нея, така че
да обхваща и
производството
на електроенергия
на борда. По
този начин в
повечето
случаи
системата на
данъчно
облагане,
която се
основава на
Директивата
за данъчното
облагане на
енергийните
продукти и електроенергията,
не засяга
разходите за
генериране
на
електроенергия
на борда на кораби
на котвена
стоянка в
пристанище,
въпреки че
подобно
производство
би могло да има
отрицателни
последици за
здравето и
околната среда,
тъй като води
до влошаване
на качеството
на въздуха и
увеличаване
на нивата на шум
в
пристанищата.
Германия
би искала да
продължи
прилагането
на намалена
ставка от 0,50
евро/MWh за
наземното
електроснабдяване,
като по този
начин спазва
минималната
ставка за
данъчно
облагане на
електроенергията,
предвидена в
Директива
2003/96/ЕО.
Намалената
ставка за
данъчно
облагане на
електроенергията
се прилага за
всички
доставки на наземно
електроснабдяване
както във
водите на ЕС,
така и по
вътрешните
водни пътища
за плавателни
съдове,
различни от
плавателни
съдове за
частно
плаване за
развлечение. Според
изчисленията
на
германските
органи за
тригодишния
период на
прилагане на
мярката,
средните
годишни
данъчни
разходи са
възлизали на
около 2,2 млн.
евро. Според
оценката на
Федералното
правителството,
през следващите
шест години
тези
хипотетични
бюджетните
разходи може
да се очаква
постепенно
да нараснат
до 3—4 млн. евро
годишно.
С
намалението
на данъчната
ставка
Германия
иска да
продължи да
предоставя
на
операторите на
плавателни
съдове
стимул да
използват наземното
електроснабдяване
с цел да се намалят
вредните
емисиите във
въздуха и шумът
от
плавателни
съдове при
престой на котвена
стоянка,
както и
емисиите на CO2.
Прилагането
на намалена
данъчна
ставка ще
подобри конкурентоспособността
на наземното
електроснабдяване
в сравнение с
изгарянето на
котелно
гориво на
борда, което
е напълно освободено
от данъчно
облагане.
Германските
органи са
информирали
Комисията, че
понастоящем от
всички
германски
морски
пристанища
само
пристанището
в Любек
разполага с
инфраструктура
за
предоставяне
на наземно
електроснабдяване
с по-висок
електрически
заряд. Освен
съоръженията,
разположени
на брега,
пристанището
предоставя
също така „електрически
баржи“, т.е.
плаващи
инсталации
за комбинирано
генериране
на топло- и
електроенергия,
работещи с
втечнен
природен газ.
Изграждането
на фиксирани
съоръжения
за наземно електроснабдяване
в пристанище
Хамбург е планирано
за май 2014 г. и
включва
оборудването
на два
терминала за
круизни
кораби със
съоръжения
за наземно
електроснабдяване
на терминала
Алтона.
Планира се и
осигуряването
на
„електрически
баржи“ на
терминал HafenCity.
Във
вътрешните
пристанища
съоръженията
за наземно
електроснабдяване
са по-широко разпространени
и се планира
по-нататъшното
им развитие.
Германия
счита, че
мярката е
съобразена с
Препоръка
2006/339/ЕО на
Комисията[3]
относно
насърчаването
на
електрическо
захранване
на корабите
от сушата при
престоя им на
котвена
стоянка в
пристанища
на Общността,
както и със
Съобщението
на Комисията
„Стратегически
цели и
препоръки за
политиката
на ЕС в
областта на
морския
транспорт до
2018 г.“[4].
В това
отношение се
отбелязва, че
считано от
юни 2011 г.
държавите
членки ще
бъдат безусловно
задължени да
постигнат
стандартите
за качество
на въздуха за
съответните
замърсители
като праховите
частици[5].
Това
задължение
ще ги застави
да намерят решения
на проблеми
като
емисиите от
корабите по
време на
престоя им на
котвена
стоянка в
пристанища,
когато това е
целесъобразно,
и се
предполага,
че в
пристанищата
с такива
проблеми ще
бъде
насърчавано
използването
на наземно
електроснабдяване
като част от
цялостната
стратегия за
качество на
въздуха.
Аргументи
на
германските
органи по
отношение на
въздействието
на мярката върху
вътрешния
пазар
Германските
органи
твърдят, че
мярката не би
засегнала
правилното
функциониране
на вътрешния
пазар и не би
довела до
нарушение на
конкуренцията.
Германия
позволява данъчното
облекчение
да се
предоставя
както под
формата на
намалена данъчна
ставка върху
доставката,
така и под формата
на
възстановяване
на платен
данък. В случаите
на прилагане
на намалена
данъчна
ставка върху
доставката,
доставчикът
на електроенергия
може да не
прехвърли
или да
прехвърли
частично
данъчното
облекчение
върху
крайния
потребител,
т.е. корабния
оператор. Пак
според
германските
органи
данъчното облекчение
обикновено
се предава по
веригата. Но
дори и в
случаите, в
които
данъчното
облекчение е
прехвърлено
изцяло върху
корабните
оператори,
които
получават
наземно електроснабдяване,
облагано с
минималното ниво,
предвидено в
Директива
2003/96/ЕО, те в действителност
не получават
икономическо
предимство
пред
оператори,
които
генерират собствена
електроенергия
на борда на
корабите, тъй
като тя е
освободена
от данъчно облагане.
Според
германските
органи
замяната на
генерирането
на собствена
електроенергия
на борда с
наземно
електроснабдяване,
облагано с
приложимото
минимално
ниво на
данъчно
облагане,
няма да
доведе като
цяло до
предимство
по отношение
на разходите.
Германските
органи
информираха
Комисията, че
в този момент
те не
разполагат с
данни за броя
на корабните
оператори,
които
използват съоръжения
за наземно
електроснабдяване
и не могат да
предоставят
пълна оценка
на темповете
на
използване
на наземното
електроснабдяване
поради
краткия
период на
прилагане на
мярката. Въз
основа на
наличната
информация
те считат, че
е налице
значително
увеличение в
използването
на наземно
електроснабдяване,
по-специално
за
плавателни
съдове при
престоя им на
котвена
стоянка в пристанища,
разположени
по
вътрешните
водни пътища.
Действащи
разпоредби в
областта на
предложението
Директива
2003/96/ЕО на
Съвета от
27 октомври 2003 г.
относно
преструктурирането
на правната рамка
на Общността
за данъчно
облагане на енергийните
продукти и
електроенергията,
по-специално
член 14,
параграф 1, буква
в) и член 15,
параграф 1,
буква е).
Оценка
на мярката
съгласно
член 19 от
Директива
2003/96/ЕО
Специфични
съображения
Член 19,
параграф 1,
първа алинея
от директивата
гласи, както
следва:
„В
допълнение към
разпоредбите
от
предишните
членове, и по-специално
тези от
членове 5, 15 и 17,
Съветът, като
действа
единодушно
по
предложение
на Комисията,
може да даде
разрешение
на всяка държава
членка да
въведе
допълнително
освобождаване
или
редуциране
на нивата на
данъчно
облагане
поради
специфични
съображения.“
Посредством
въпросното
данъчно
намаление
германските
органи целят
да продължат да
стимулират
по-безвреден
за околната
среда начин
за
задоволяване
на нуждите на
корабите от
електроенергия
по време на
престоя им на
котвена
стоянка в
пристанища,
чрез което да
се постигне
подобряване
на качеството
на въздуха в
района. Както
Германия отбеляза,
всъщност
Комисията
вече е
препоръчала
използването
на наземно
електроснабдяване
като
алтернатива
на
генерирането
на електроенергия
на борда на
плавателните
съдове при
престоя им в
пристанища,
като по такъв
начин е
признала
неговите
екологични
предимства[6]. Ако
тази мярка не
се прилага,
електроенергията,
доставяна на
плавателни
съдове при престоя
им на котвена
стоянка ще
трябва да се
облага с
данък в
размер на
20,50 евро/MWh в Германия.
Така
исканото
намаление ще
създаде
допълнителен
стимул за
използването
на тази
технология,
съответстващ
на 20 евро/MWh, и следователно
ще допринесе
за постигане
на
поставената
цел на
политиката.
Комисията
също
отбелязва, че
една от главните
пречки за
по-широко
използване
на наземното
електроснабдяване
към момента е
почти
пълната
липса на
необходимата
инфраструктура
на сушата в
пристанищата
и че следователно
вероятно ще
бъдат
необходими допълнителни
инициативи
по-специално
за
изграждане на
такава
инфраструктура,
така че да
бъдат постигнати
целите на
политиката
на въпросното
освобождаване
от данъчно
облагане. Според
информацията,
предоставена
от германските
органи, за
морските
плавателни съдове
са необходими
съоръжения,
способни да
поддържат
високи
електрически
товари, а
понастоящем
само
пристанището
в Любек
предоставя
такива
съоръжения.
Налице са
планове за изграждане
на
съоръжения в
пристанището
на Хамбург.
Съоръженията
за наземно
електроснабдяване
се срещат
по-често в
пристанищата
по вътрешните
водни пътища,
където
корабите
обикновено
имат по-малки
изисквания
по отношение
на
електрическия
товар.
Що се
отнася до
естеството
на
преследваната
цел на
политиката,
Комисията
изтъква, че поощряването
на наземното
електроснабдяване
всъщност е
обща цел на
политиката,
която следва
да се изпълнява
от Съюза като
цяло. Това е
ясно изложено
в
съобщението
на Комисията
„Интегрирана
морска
политика за
Европейския
съюз“[7]
и
придружаващия
работен
документ на
Комисията[8]. Мярката
е в
съответствие
с
предложението
на Комисията
за Директива
за
разгръщане на
инфраструктура
за
алтернативни
горива, в
което се
разглежда
въпросът за
инсталиране
на
съоръжения
за наземно
електроснабдяване
в пристанища,
когато това е
икономически
изгодно и от
полза за
околната
среда[9].
Комисията
предложи
наземното
електроснабдяване
на кораби на
котвена
стоянка в пристанища
да бъде
освободено
от данъчно облагане
на
енергийните
продукти и
електроенергията
в
предложението
си за
преразглеждане
на
Директивата
за данъчно
облагане на
енергийните
продукти и
електроенергията
[10].
Предложението
на Комисията
обаче все още
не е прието
от Съвета.
Междувременно
на икономическите
оператори в
Германия и на
германските
органи
следва да
бъде
предоставена
правна
сигурност по
отношение на
данъчните
мерки,
прилагани за
целите на
насърчаването
на
използването
на наземно
електроснабдяване.
Понастоящем
единствената
възможност
за въвеждане
на
благоприятно
данъчно
третиране на
наземното
електроснабдяване
е предвидена в
член 19. Предназначението
на посочения
член обаче е
в отделните
държави
членки да се
реагира при специфични
обстоятелства,
които не са
отразени в
самата
директива.
Следователно
дерогация
въз основа на
член 19, която е
насочена към
постигане на
целта на
политиката
за насърчаване
на наземното
електроснабдяване,
може да се
предостави
само като
преходна
мярка, преди
тази цел да
бъде
разгледана от
Съвета в
контекста на
преразглеждането
на Директива
2003/96/ЕО.
Съгласуваност
с други
политики и
цели на Съюза
Исканата
мярка засяга
главно
политиката
на ЕС в
областта на околната
среда. Тъй
като ще
спомогне да
се намали
изгарянето
на котелно
гориво на
борда на
плавателните
съдове в
пристанищата,
мярката
всъщност ще
допринесе за
постигане на
целта за
подобряване
на
качеството
на въздуха в
района.
Мярката би
могла също да
доведе в
известна
степен до
намаляване
на емисиите
на CO2,
въпреки че
степента на
това
въздействие
ще зависи от
източника на
електроенергията,
която ще бъде
доставяна на
плавателните
съдове[11].
За да
демонстрира
мащаба на
проблема по
отношение на
околната
среда,
Германия
дава пример с
пристанището
Lübeck-Travemünde, в което
корабите
причиняват
90 % от
емисиите на
серен
диоксид и
около 80 % от
емисиите на азотен
оксид.
Германските
органи
предоставят
следното
сравнение, въз
основа на
годишно
потребление
на електроенергия
от 5584 MWh, между
прогнозните
годишни
емисии,
произтичащи
от
използването
на наземно
електроснабдяване
в
пристанището
на град
Любек, и на
тези от
употребата
на леко
корабно
дизелово
гориво, което
е съобразено
с
ограниченията
на
съдържанието
на сяра,
предвидени в
Директивата
на ЕС за съдържанието
на сяра[12],
използвано
за
генериране
на
електроенергия
на борда на
кораба:
   || NOx || SO2 || CO2
 Зелена електроенергия от водноелектрически централи || 0,078 t || 0,056 t || 0 t
 Леко корабно дизелово гориво || 3,571 t || 6,026 t || 4251,9 t
Оценките,
предоставени
от органите
на пристанище
Хамбург,
показват, че
в сравнение с
използването
на леко
корабно
дизелово гориво
планираните
съоръжения
за наземно електроснабдяване
ще доведат в
терминала
Алтона до
годишно
намаление на
емисиите  с около
39 t , или със 74 % за
NOx, около 1,1 t или
62 % за SO2 и
около 0,5 t или 5 %
за фини
прахови
частици. Захранването
на тези
съоръжения с
нормалния германски
електроенергиен
микс следва да
доведе до
намаляване
на емисиите
на CO2 с около
1050 t или 19 %
годишно.
Планираната
доставка на
електроенергия
от
възобновяеми
източници би
могла да
доведе до
много по-голямо
намаляване
на емисиите
на CO2 — с 3354 t годишно, в
зависимост
от работата
на съоръженията
за генериране
на
електроенергия.
Намаляването
на емисиите
на
замърсителите
на въздуха чрез
използване
на
„електрически
баржи“, работещи
с втечнен
природен газ,
доставящи
електроенергия
за круизните
кораби в
терминала HafenCity,
следва да
доведе до
намаляване
на емисиите
на NOx с 51 t или 73 % .
След
приспадането
на 5 t от
годишните
емисии на NOx от
баржите,
крайният
резултат е
намаляване
на емисиите в
размер на 46 t
годишно.
Емисиите ще
намалеят с 1,5 t или
58 % за SOx и 0,7 t или 48 %
годишно за
фини прахови
частици без
допълнителни
емисии от
енергийните
баржи.
Емисиите на CO2
ще намалеят с
1824 t или 26 %
годишно, ако
вместо леко
корабно
дизелово
гориво се
използва втечнен
природен газ.
В
изчисленията
бяха взети
предвид и
остатъчните
емисии от
допълнителния
котел (за
бордова
топлоенергия).
Тук е
мястото да се
напомни, че
една важна причина
за
неблагоприятната
конкурентна позиция
на наземното
електроснабдяване
е фактът, че
алтернативата,
тоест
електроенергията,
генерирана
на борда на
корабите в
морските
пристанища,
понастоящем
е напълно
освободена
от данъчно
облагане.
Това се
отнася не
само за  котелното
гориво,
изгаряно за
генерирането
на
електроенергия,
което
съответства
на нормалното
положение
съгласно
член 14, параграф
1, буква а) от
Директива
2003/96/ЕО, освободена
е и самата
електроенергия,
произведена
на борда на
плавателните
съдове (вж.
член 14,
параграф 1,
буква в) от
Директива
2003/96/ЕО). Въпреки
че
последното
освобождаване
като такова
може да се
счита за
трудно
съвместимо с
екологичните
цели на
Съюза, то отразява
съображения
за
практичност.
Всъщност при
данъчното
облагане на
електроенергията,
произведена
на борда, от
собственика
на кораба —
който често е
установен в трета
държава — или
от оператора
на кораба се
изисква да
декларират
количеството
на потребената
електроенергия.
Освен това в
декларацията
трябва да се
определи
делът на
електроенергията,
потребена в
териториалните
води на
държавите
членки, в
които се
дължи данъкът.
Това, че се
налага да
подават
такива декларации
за всяка
държава
членка, чиито
териториални
води са
засегнати, би
породило огромна
административна
тежест за
собствениците
на кораби.
При тези
обстоятелства
може да бъде
оправдано да
не се наказва
по-малко
замърсяващата
алтернатива
на наземното
електроснабдяване,
като се
позволи на
Германия да
прилага
намалена
ставка за
данъчно облагане.
По
отношение на
електроенергията,
потребявана
от
плавателните
съдове при
престоя им на
котвена
стоянка в
пристанища
по вътрешни
водни пътища,
и противно на
положението,
възникващо в
морските
пристанища,
освобождаването
на
електроенергията,
произвеждана
на борда на
плавателните
съдове, се
прилага от
държавите
членки по
избор (член 15,
параграф 1,
буква е).
Следователно
няма правно
ограничение,
което да
попречи на
държавите
членки да
третират
еднакво
наземното
електроснабдяване
и
производството
на борда на
плавателните
съдове в
пристанища по
вътрешни
водни пътища.
При все това
предлаганата
с член 15,
параграф 1,
буква е) от
директивата
възможност
да не се
облага с
данък електроенергията,
генерирана
на борда на плавателния
съд, трябва
отново да се
обясни със
съображения
за
практичност
от страна на
законодателя
и
същевременно
да се обвърже
тясно с
незадължителните
предимства
за данъчно
облагане за
целите на
корабоплаването
по вътрешни
водни пътища.
По-голямата
част от
държавите
членки, сред
които и
Германия, са
решили да не
облагат с
данък
горивата, използвани
за тези цели.
Що се отнася
до р. Рейн и
нейните
притоци, това
освобождаване
от данъчно
облагане е
регламентирано
и с международно
споразумение[13],
ратифицирано
от Германия.
Също така се
счита за
непрактично
да се облага
отделно
влаганото
гориво, използвано
за
генериране
на
електроенергия
на борда на
плавателния
съд[14],
тъй като това
ще означава
най-малко, че
се прави
разграничение
между
горивото,
използвано
за генериране
на
електроенергия,
и горивото за
корабоплаване.
В крайна
сметка, при
вземането на
решение дали
приложимото
при морските
превози
освобождаване
от данъци да
обхване и
горивата,
използвани
за
корабоплаване
по вътрешни
водни пътища,
държавите членки
ще вземат под
внимание
редица
аспекти,
включително
по-общите
цели на
националната
транспортна
политика
като
екологичните
съображения,
които могат
да ги накарат
да не облагат
с данък
горивата,
използвани
за тези цели.
Поради
това на
настоящия
етап се счита
за
обосновано
на Германия
да се
предостави възможността
за
освобождаване
на наземното
електроснабдяване
за
пристанища
по вътрешни
водни пътища.
Вътрешен
пазар и
лоялна
конкуренция
От
гледна точка
на вътрешния
пазар и лоялната
конкуренция
исканата
мярка ще намали
съществуващото
неравновесие
между двата
конкуриращи
се източника
на електроенергия
за кораби на
котвена
стоянка в пристанища,
т.е. между
генерирането
на борда на
плавателния
съд и
наземното
електроснабдяване,
причинено от
освобождаването
от данъчно облагане
на котелното
гориво.
Що се
отнася до
конкуренцията
между операторите
на
плавателни
съдове, на
първо място
трябва
отново да се
отбележи, че
съгласно информацията,
с която
разполага
Комисията,
понастоящем
има твърде
малко
плавателни
съдове, които
използват
наземно
електроснабдяване
на търговска
основа. На
второ място,
дори и мярката
да даде
предимство
на
корабоплавателните
дружества що
се отнася до
възможността
да закупуват
електроенергия
на по-ниска цена
в сравнение с
дружествата
от други сектори,
не се очаква
разглежданата
мярка да
промени осезаемо
конкурентната
среда в
сектора на
морския
транспорт.
Въпреки че
точните прогнози
за разходите
зависят в
решаваща степен
от
развитието
на цената на
нефта и поради
това е много
трудно да
бъдат
направени, наличната
информация[15] и
предоставените
от Германия
данни сочат, че
като цяло
дори пълното
освобождаване
от данъчно
облагане в
повечето
случаи не би намалило
експлоатационните
разходи за наземно
електроснабдяване
така, че да
станат
по-ниски от
тези за
генериране
на борда на
плавателния
съд и
следователно
в никакъв
случай не би
представлявало
значително
конкурентно
предимство
за операторите
на
плавателни
съдове, които
използват
наземно
електроснабдяване,
в сравнение с
тези, които
използват
генериране
на борда на плавателния
съд. В
настоящия
случай значително
нарушение,
подобно на
горепосоченото,
може да се
очаква в още
по-малка
степен, тъй
като
Германия ще
спазва
минималното
ниво за
данъчно
облагане,
предвидено в
Директива
2003/96/ЕО.
Що се
отнася до
конкуренцията
между
пристанищата,
при
положение че,
както бе
посочено
по-горе,
въпреки
намалението на
данъка няма
вероятност
използването
на наземно
електроснабдяване
— поне в краткосрочен
план — да
стане
по-икономично
от генерирането
на борда, не
съществува и
вероятност
данъчното
намаление за
наземното
електроснабдяване
да наруши
значително
конкуренцията
между
пристанищата,
като стимулира
плавателните
съдове да
променят маршрута
си с оглед
наличието на
тази възможност.
Германските
органи
подчертават,
че използването
на наземно
електроснабдяване
е ограничено не
само поради
липсата на
пристанищни
съоръжения
или поради
по-високи
разходи, но
също така
поради
липсата на
международно
признати
технически
стандарти за
плавателни
съдове за
свързване
към
електропреносната
мрежа.
И
накрая, може
да се добави,
че срокът, за
който се
предлага да
се разреши
прилагането
на намалена
данъчна
ставка,
отразява до
голяма
степен срока
в
предложението
на Комисията
от осем
години за
освобождаване
от данъци за
използване
на наземно
електроснабдяване.

Срок
на прилагане
на мярката и
развитие на правната
рамка на ЕС
за данъчно
облагане на
енергийните
продукти и
електроенергията
По
принцип
срокът на
прилагане на
дерогацията
следва да
бъде
достатъчно
дълъг, така че
операторите
на
пристанища
да не се
разколебаят
да направят
необходимите
инвестиции. В
този
конкретен
случай
срокът на
прилагане на
мярката ще се
продължи и
мащабът на
намаляването
на данъка ще
се увеличи от
предложението
на Комисията
за преразглеждане
на
Директивата
за данъчно
облагане на енергийните
продукти и
електроенергията,
която
предвижда
задължително
освобождаване
на наземното
електроснабдяване
за период от
осем години
след
влизането ѝ в
сила. При все
това
дерогацията
следва да не
компрометира
бъдещото
развитие на
действащата
правна рамка
и следва да
вземе
предвид
евентуалното
приемане от
Съвета на
законодателен
акт въз
основа на
предложението
на Комисията
за изменение
на
Директивата
за данъчно облагане
на
енергийните
продукти и
електроенергията.
При тези
обстоятелства
изглежда
целесъобразно
исканото
разрешение
да се предостави
за
максималния
период от
шест години, разрешен
от
Директивата,
при условие
обаче че
преди да е
изтекъл
предвиденият
срок не
влязат в сила
общи
разпоредби в
тази област.
Този период
от време ще
предостави
правна сигурност
на корабните
и на
пристанищните
оператори,
които трябва
да планират
своите
инвестиции в
съоръжения
за наземно
електроснабдяване
или бордово
оборудване. То
също така ще
осигури
възможност
на органите
на Германия
да събират
повече данни
за бъдещо преразглеждане
на мярката.
Правила
за държавна
помощ
Данъчната
ставка в
размер на 0,50
евро/MWh, предвидена
от органите
на Германия,
спазва минималното
ниво на
данъчно
облагане в
съответствие
с член 10 от
Директива
2003/96/ЕО.
Следователно
мярката
отговаря на
едно от
условията,
предвидени в
член 44 от
Регламент
(ЕС) № 651/2014 на
Комисията[16],
който
предвижда
условията,
при които
такава мярка
е освободена
от
изискванията
за уведомление
за държавна
помощ. При
все това на
този етап не
може да се
определи
дали всички
условия,
посочени в
регламента,
са изпълнени,
и
предложението
за решение за
изпълнение
на Съвета не
е пречка за
Комисията да
изисква от
Германия да
са съобрази с
правилата за
държавната
помощ.
2.           РЕЗУЛТАТИ
ОТ
КОНСУЛТАЦИИТЕ
СЪС ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ
СТРАНИ И ОТ
ОЦЕНКИТЕ НА
ВЪЗДЕЙСТВИЕТО
Консултация
със
заинтересованите
страни
Настоящото
предложение
се основава
на искане,
отправено от
Германия, и
засяга само тази
държава
членка.
Набиране
и използване
на експертни
становища
Не бяха
необходими
външни
експертни становища.
Оценка
на
въздействието
Настоящото
предложение
се отнася до
предоставяне
на
разрешение
за отделна
държава
членка по
нейно искане.
3.           ПРАВНИ
ЕЛЕМЕНТИ НА
ПРЕДЛОЖЕНИЕТО
Принцип
на
субсидиарност
Областта
на косвеното
данъчно
облагане, включена
в обхвата на
член 113 от
Договора за
функционирането
на
Европейския
съюз (ДФЕС),
сама по себе си
не попада в
изключителната
компетентност
на
Европейския
съюз по
смисъла на
член 3 от ДФЕС.
Упражняването
от страна на
държавите
членки на
техните
правомощия в
тази област
обаче е
строго
определено и
ограничено
от
действащото
право на ЕС.
Съгласно член
19 от
Директива
2003/96/ЕО
единствено
Съветът разполага
с
правомощията
да
предоставя разрешение
на държава
членка да
въведе допълнително
освобождаване
или
намаление по смисъла
на
посочената
разпоредба.
Самите държави
членки не
могат да
заместят
Съвета.
Поради
това
предложението
е в
съответствие
с принципа на
субсидиарност.
Принцип
на
пропорционалност
Предложението
е в
съответствие
с принципа на
пропорционалност.
Данъчното
намаление не
надхвърля
това, което е
необходимо
за постигане
на
въпросната
цел (вж. съображенията
относно
вътрешния
пазар и лоялната
конкуренция
по-горе).
Избор
на
инструменти
Предлаган
инструмент:
решение на
Съвета.
Член 19 от
Директива
2003/96/ЕО предвижда
единствено
този вид
мярка.
4.           ОТРАЖЕНИЕ
ВЪРХУ
БЮДЖЕТА
Предложението
не създава
финансова
или административна
тежест за
Съюза.
Следователно
предложението
няма
отражение
върху бюджета
на Съюза.
2014/0247 (NLE)
Предложение
за
РЕШЕНИЕ
ЗА
ИЗПЪЛНЕНИЕ
НА СЪВЕТА
за
предоставяне
на
разрешение
на Германия
да прилага
намалена
ставка за
данъчно облагане
на
електроенергията,
която се доставя
пряко на
плавателни
съдове при
престоя им на
котвена
стоянка в
пристанища, в
съответствие
с член 19 от
Директива
2003/96/ЕО
СЪВЕТЪТ
НА
ЕВРОПЕЙСКИЯ
СЪЮЗ,
като
взе предвид
Договора за
функционирането
на
Европейския
съюз,
като
взе предвид
Директива
2003/96/ЕО на
Съвета от
27 октомври 2003 г.
относно
преструктурирането
на правната
рамка на
Общността за
данъчно
облагане на
енергийните
продукти и
електроенергията[17], и
по-специално
член 19 от нея,
като
взе предвид
предложението
на Европейската
комисия,
като
има предвид,
че:
(1)       Решение
за
изпълнение
на Съвета
2011/445/ЕС за предоставяне
на
разрешение
на Германия
да прилага
намалена ставка
за данъчно
облагане на
електроенергията,
която се
доставя
пряко на
плавателни съдове
при престоя
им на котвена
стоянка в пристанища
( „наземно
електроснабдяване“),
в съответствие
с член 19 от
Директива
2003/96/ЕО, до 16 юли 2014 г.
(2)       С
писмо от 26 февруари
2014 г. Германия
поиска да ѝ
бъде разрешено
да продължи
да прилага
намалена
ставка за
данъчно
облагане на
електроенергията
при наземно
електроснабдяване
съгласно
член 19 от
Директива
2003/96/ЕО.
(3)       С
намалението
на данъка,
което
възнамерява
да приложи,
Германия
цели да
продължи да
стимулира
по-широкото
използване
на наземното
електроснабдяване
като
по-безвреден
за околната
среда начин
за
задоволяване
на нуждите на
корабите от
електроенергия
при престоя
им на котвена
стоянка в
пристанища в
сравнение с
изгарянето
на котелно
гориво на
борда на плавателните
съдове.
(4)       Доколкото
чрез
използването
му се избягват
замърсяващи
въздуха
емисии,
свързани с изгарянето
на котелни
горива на
борда на плавателните
съдове при
престоя им на
котвена
стоянка в
пристанища,
наземното
електроснабдяване
допринася за
подобряването
на
качеството
на въздуха в
района на
пристанищните
градове. Поради
това се
очаква
мярката да
допринесе за
целите на
политиките
на Съюза в
областта на околната
среда,
здравеопазването
и климата.
(5)       Предоставянето
на
разрешение
на Германия
да прилага
намалена
ставка за
данъчно облагане
на
електроенергията
при наземно електроснабдяване
не надхвърля
необходимото
за
повишаването
на
използването
на наземното
електроснабдяване,
тъй като в повечето
случаи генерирането
на
електроенергия
на борда ще
продължи да
бъде
по-конкурентната
алтернатива.
По същата
причина,
както и
поради настоящата
сравнително
ниска степен
на навлизане
на
технологията
на пазара,
няма вероятност
мярката да
доведе до
значително нарушаване
на
конкуренцията
през периода
на действието
си и
следователно
няма да се
отрази неблагоприятно
върху
правилното
функциониране
на вътрешния
пазар.
(6)       От
член 19,
параграф 2 от
Директива
2003/96/ЕО следва, че
всяко
разрешение,
предоставено
съгласно
посочената
разпоредба,
трябва да
бъде строго
ограничено
във времето.
Предвид
необходимостта
от
достатъчно
дълъг период,
който да позволи
цялостна
оценка на
мярката,
както и необходимостта
да не се
компрометира
бъдещото
развитие на
действащата
правна рамка,
е целесъобразно
исканото
разрешение
да се предостави
за период от
шест години,
при условие
обаче че
преди да е
изтекъл
предвиденият
срок не
влязат в сила
общи
разпоредби в
тази област.
(7)       С цел
да се
предостави
правна
сигурност за пристанищните
и корабните
оператори и
да се избегне
потенциалното
увеличаване
на
административната
тежест за разпределителите
и
преразпределителите
на
електроенергия,
до което
могат да
доведат
промените в
ставката на
акциза върху
наземното
електроснабдяване,
на Германия следва
да се гарантира
възможността
да прилага
без прекъсване
съществуващото
специфично
данъчно
облекчение,
за което се
отнася
настоящото
решение. Следователно
исканото
разрешение
следва да се
предостави,
считано от 17
юли 2014 г., без да
се прекъсва
действието
на предходните
разпоредби,
съдържащи се
в предишната
уредба
съгласно
Решение за
изпълнение № 2011/445/ЕС на
Съвета.
(8)       Настоящото
решение не
засяга
прилагането
на правилата
на Съюза
относно
държавните
помощи,
ПРИЕ
НАСТОЯЩОТО
РЕШЕНИЕ:
Член 1
На
Германия се
дава
разрешение
да прилага
намалена
ставка за данъчно
облагане на
електроенергията,
която се
доставя
пряко на
плавателни
съдове, различни
от
плавателни
съдове за
частно плаване
за
развлечение,
при престоя
им на котвена
стоянка в
пристанища
(„наземно
електроснабдяване“),
при условие
че се спазват
минималните
нива за
данъчно
облагане
съгласно член
10 от
Директива
2003/96/ЕО.
Член 2
Настоящото
решение
поражда
действие в деня
на
нотифицирането
му.
То се
прилага от 17
юли 2014 г.
Срокът
му на
действие
изтича на 16 юли
2020 г.
Ако
обаче
Съветът, като
действа въз
основа на
член 113 от ДФЕС,
предвиди
общи правила
за данъчни
облекчения
за наземното
електроснабдяване,
прилагането
на
настоящото
решение се
преустановява
в деня, в
който станат
приложими
тези общи
правила.
Член 3
Адресат
на
настоящото
решение е
Федерална
република
Германия.
Съставено
в Брюксел на […]
година.
                                                                       За
Съвета
                                                                       Председател
[1]               Директива
2003/96/ЕО на
Съвета от 27
октомври 2003 г.
относно
преструктурирането
на правната
рамката на
Общността за
данъчно облагане
на
енергийните
продукти и
електроенергията
(ОВ L 283, 31.10.2003 г., стр. 51).
[2]               ОВ L 191, 22.7.2011 г.,
стр. 22.
[3]               Препоръка
2006/339/ЕО на
Комисията от
8 май 2006 г. относно
насърчаването
на
електрическо
захранване
на корабите
от сушата при
престоя им на
котвена
стоянка в
пристанища
на Общността
(ОВ L 125, 12.5.2006 г.).
[4]               COM(2009) 8
окончателен,
21 януари 2009 г.
[5]               Вж.
Директива
2008/50/ЕО на
Европейския
парламент и
на Съвета от 21
май 2008 г.
относно
качеството на
атмосферния
въздух и за
по-чист въздух
за Европа (ОВ L
152, 11.6.2008 г.).
[6]               Вж.
бележка 3
по-горе.
[7]               COM(2007) 575
окончателен,
10 октомври 2007 г.
[8]               SEC(2007) 1278
окончателен,
10 октомври 2007 г.
[9]               COM(2013) 18 final, 24
януари 2013 г.
[10]             COM(2011) 169
окончателен,
13 април 2011 г.
[11]             На
по-ранен етап
Комисията бе
изчислила, че
преминаването
към наземно
електроснабдяване
ще доведе до
средно
намаление на
емисиите на CO2
от 50 %, вж.
бележка под
линия 2.
Въпреки това
въздействието
на мярката
може да
варира в значителна
степен от
тази средна
стойност, тъй
като то
зависи
изключително
от
въглеродната
интензивност
на съответния
пазарен
район и от
точния
момент на възникване
на
допълнителното
търсене на електроенергия.
[12]             Директива
1999/32/EО на Съвета
от 26 април 1999 г.
относно
намаляването
на съдържанието
на сяра в
определени
течни горива
и за
изменение на
Директива
93/12/EИО (ОВ L 121, 11.5.1999 г.,
стр. 13–18).
[13]             Вж. член 1
от
Споразумение
от 16 май 1952 г.
между държавите,
през чиято
територия
преминава Рейн,
и Белгия
относно
митническото
и данъчното
третиране на
газьола,
използван
като корабни
запаси при
корабоплаването
по река Рейн
(Bundesgesetzblatt 1953 г., част II,
стр. 531).
[14]             Член 21,
параграф 5,
трета алинея
от Директива
2003/96/EО.
[15]             Вж.
Европейска
Комисия,
Генерална
дирекция
„Околна
среда“,
Договор за
услуги за
емисии от
кораби:
възлагане,
намаляване и
пазарни
инструменти,
задача 2а –
Наземно
електроснабдяване,
август 2005 г.,
http://ec.europa.eu/environment/air/pdf/task2_shoreside.pdf.
Анализът на
разходите е
извършен за
трите пристанища:
Гьотеборг
(Швеция), Жуно
и Лонг Бийч (САЩ).
[16]             Регламент
(ЕС) № 651/2014 на
Комисията от
17 юни 2014 г. относно
деклариране
на някои
категории
помощи за
съвместими с
общия пазар в
приложение
на членове 107 и
108 от Договора
(ОВ L 187, 26.6.2014 г., стр. 1).
[17]             ОВ L 283, 31.10.2003 г.,
стр. 51.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 5.7.2017
            COM(2017) 369 final
            2017/0153(NLE)
            Предложение за
            РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
            за разрешаване на Австрия и Румъния да приемат, в интерес на Европейския съюз, присъединяването на Панама, Уругвай, Колумбия и Ел Салвадор към Хагската конвенция от 1980 г. за гражданските аспекти на международното отвличане на деца

               ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ

               1.КОНТЕКСТ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО

               •Основания и цели на предложението

               Хагската конвенция за гражданските аспекти на международното отвличане на деца от 25 октомври 1980 г. (наричана по-нататък ,,Конвенцията от 1980 г.“), ратифицирана към днешна дата от 97 държави, сред които и всички държави — членки на ЕС, има за цел възстановяване на статуквото чрез незабавното връщане на незаконно прехвърлени или задържани деца, като се използва система за сътрудничество между централните органи, определени от договарящите държави.

               С оглед на това, че предотвратяването на отвличането на деца е съществен елемент от политиката на ЕС за утвърждаване на правата на детето, Европейският съюз работи активно на международно равнище за по-доброто прилагане на Конвенцията от 1980 г. и насърчава третите държави да се присъединят към нея.

               Панама депозира инструмента за присъединяване към Конвенцията от 1980 г. на 2 февруари 1994 г. Конвенцията влезе в сила за Панама на 1 май 1994 г.

               Конвенцията от 1980 г. вече е в сила между Панама и 26 държави — членки на ЕС. Само Австрия и Румъния все още не са приели присъединяването на Панама към Конвенцията.

               Уругвай депозира инструмента за присъединяване към Конвенцията от 1980 г. на 18 ноември 1999 г. Конвенцията влезе в сила за Уругвай на 1 февруари 2000 г.

               Конвенцията от 1980 г. вече е в сила между Уругвай и 25 държави — членки на ЕС. Само Австрия, Дания и Румъния все още не са приели присъединяването на Уругвай към Конвенцията.

               Колумбия депозира инструмента за присъединяване към Конвенцията от 1980 г. на 13 декември 1995 г. Конвенцията влезе в сила за Колумбия на 1 март 1996 г.

               Конвенцията от 1980 г. вече е в сила между Колумбия и 25 държави — членки на ЕС. Само Австрия, Дания и Румъния все още не са приели присъединяването на Колумбия към Конвенцията.

               Ел Салвадор депозира инструмента за присъединяване към Конвенцията от 1980 г. на 5 февруари 2001 г. Конвенцията влезе в сила за Ел Салвадор на 1 май 2001 г.

               Конвенцията от 1980 г. вече е в сила между Ел Салвадор и 25 държави — членки на ЕС. Само Австрия, Дания и Румъния все още не са приели присъединяването на Ел Салвадор към Конвенцията.

               Член 38, алинея четвърта от Конвенцията от 1980 г. предвижда, че Конвенцията се прилага между присъединяващата се държава и договарящите държави, които направят декларация, че приемат присъединяването ѝ.

               Наличието на изключителна компетентност на ЕС по въпроса за приемането на присъединяване на трета държава към Конвенцията от 1980 г. беше потвърдено от Съда на Европейския съюз, който беше консултиран по инициатива на Комисията.

               На 14 октомври 2014 г. в Становище 1/13 Съдът на Европейския съюз прие, че приемането на присъединяване на трета държава към Хагската конвенция за гражданските аспекти на международното отвличане на деца от 1980 г. е от изключителната компетентност на Европейския съюз.

               Съдът наблегна на необходимостта от единност по въпроса на равнището на ЕС, като се избягва променлива геометрия сред държавите членки.

               Тъй като въпросите, свързани с международното отвличане на деца, са от изключителната външна компетентност на Европейския съюз, на равнището на ЕС решението дали да се приеме присъединяването на Панама, Уругвай, Колумбия и Ел Салвадор трябва да бъде взето посредством решение на Съвета. Поради това Австрия, Дания и Румъния следва да направят декларацията за приемане във връзка с присъединяването на Панама, Уругвай, Колумбия и Ел Салвадор в интерес на Европейския съюз.

               Приемането от страна на Австрия и Румъния ще доведе до прилагане на Конвенцията от 1980 г. между Уругвай, Колумбия и Ел Салвадор и всички държави — членки на ЕС, с изключение на Дания. По отношение на Панама Конвенцията от 1980 г. ще стане приложима за всички държави — членки на ЕС.

               •Съгласуваност с действащите разпоредби в тази област на политиката

               Що се отнася до отвличанията на деца от родител, Хагската конвенция от 1980 г. представлява международният еквивалент на Регламент № 2201/2003 на Съвета (известен като Регламент „Брюксел IIa“), който е крайъгълният камък на съдебното сътрудничество в ЕС по брачни дела и дела, свързани с родителската отговорност
                  1
               .

               Една от основните цели на регламента е предотвратяването на отвличания на деца между държавите членки чрез установяване на процедури, гарантиращи бързото връщане на детето в държавата членка на обичайното му местопребиваване. За тази цел Регламентът „Брюксел IIa“ инкорпорира в своя член 11 процедурата, установена в Хагската конвенция от 1980 г., като я допълва чрез поясняване на някои от нейните аспекти, по-специално изслушването на детето, срока за постановяване на решение след подаването на молба за връщане и основанията за отказ за връщане на детето. Освен това регламентът въвежда разпоредби, които уреждат случаите на противоречащи си решения за връщане или отказ за връщане, издадени в различни държави членки.

               На международно ниво Европейският съюз подкрепя присъединяването на трети държави към Конвенцията от 1980 г., за да могат неговите държави членки да се ползват от обща правна уредба в случаи на международно отвличане на деца.

               Между юни 2015 г. и декември 2016 г. вече бяха приети десет решения на Съвета с цел да се приеме присъединяването на 10 трети държави (Мароко, Сингапур, Руската федерация, Албания, Андора, Сейшелските острови, Армения, Република Корея, Казахстан и Перу) към Хагската конвенция от 1980 г. за международното отвличане на деца
                  2
               .

               •Съгласуваност с другите политики на Съюза

               Настоящото предложение е свързано с общата цел, залегнала в член 3 от Договора за Европейския съюз, за защита на правата на детето. Системата на Хагската конвенция от 1980 г. е създадена с цел защита на децата от вредните последици от отвличането от родител и с цел да се гарантира, че детето може да поддържа контакт и с двамата си родители, например чрез осигуряване на ефективно упражняване на правото на лични отношения.

               Заслужава си да се спомене и връзката с насърчаване на използването на медиация при разрешаване на трансгранични семейни спорове. Директивата относно някои аспекти на медиацията по гражданскоправни и търговскоправни въпроси
                  3
                се прилага и в областта на семейното право в рамките на общото европейско съдебно пространство. Хагската конвенция от 1980 г. също насърчава разрешаването на семейните спорове по взаимно съгласие. Едно от ръководствата за добри практики във връзка с Хагската конвенция от 1980 г., публикувано от Хагската конференция по международно частно право, е посветено на използването на медиация за уреждане на международните семейни спорове, засягащи деца, които попадат в обхвата на Конвенцията. По инициатива на Европейската комисия въпросното Ръководство е преведено на всички езици на ЕС, различни от английски и френски, както и на арабски език, с цел да се подпомогне диалогът с държавите, които все още не са ратифицирали Конвенцията, и да се спомогне за намиране на конкретни начини за решаване на проблемите, свързани с международното отвличане на деца, съвместно с държавите, които не са ратифицирали Конвенцията
                  4
               .

               2.ПРАВНО ОСНОВАНИЕ, СУБСИДИАРНОСТ И ПРОПОРЦИОНАЛНОСТ

               •Правно основание

               Предвид факта, че решението се отнася до международно споразумение, приложимото правно основание е член 218 от Договора за функционирането на Европейския съюз във връзка с член 81, параграф 3. Съветът действа с единодушие след консултация с Европейския парламент.

               Обединеното кралство и Ирландия са обвързани от Регламент (ЕО) № 2201/2003 и поради това участват в приемането и прилагането на настоящото решение.

               В съответствие с членове 1 и 2 от Протокол № 22 относно позицията на Дания, приложен към Договора за Европейския съюз и към Договора за функционирането на Европейския съюз, Дания не участва в приемането на настоящото решение и не е обвързана от него, нито от неговото прилагане,

               •Пропорционалност

               Настоящото предложение е изготвено по примера на вече приетите решения на Съвета, които имат същия предмет, и не надхвърля необходимо за постигането на целта за съгласувано действие на ЕС в областта на международното отвличане на деца, като гарантира, че Австрия и Румъния ще приемат присъединяването на Панама, Уругвай, Колумбия и Ел Салвадор към Хагската конвенция от 1980 г. в рамките на определен срок.

               3.РЕЗУЛТАТИ ОТ ПОСЛЕДВАЩИТЕ ОЦЕНКИ, КОНСУЛТАЦИИ СЪС ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ И ОЦЕНКИ НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО

               •Консултации със заинтересованите страни

               Комисията се консултира с Австрия и Румъния относно желанието им да приемат присъединяването на Панама, Уругвай, Колумбия и Ел Салвадор към Конвенцията от 1980 г., като те дадоха положително становище по въпроса.

               Обсъжданията, проведени на среща на експертите на 24 април 2017 г., показаха, че на настоящия етап държавите членки нямат възражения Австрия и Румъния да приемат присъединяването на Панама, Уругвай, Колумбия и Ел Салвадор към Конвенцията от 1980 г.

               •Събиране и използване на експертни становища

               Като се има предвид, че Конвенцията вече е в сила в отношенията с 26 държави членки във връзка с Панама и с 25 държави членки във връзка с Уругвай, Колумбия и Ел Салвадор, Комисията и експертите на държавите членки изразиха мнение, че в подобни случаи не е необходимо да се извършва конкретна преценка на ситуацията в съответната трета държава.

               Експертите от държавите членки не докладваха за каквито и да било проблеми при прилагането на Конвенцията от 1980 г. по отношение на Панама, Уругвай, Колумбия и Ел Салвадор.

               •Оценка на въздействието

               Що се отнася до десетте решения на Съвета, които вече бяха приети между 2015 г. и 2016 г. във връзка с приемането на присъединяването на няколко трети държави към Хагската конвенция от 1980 г., не е извършена никаква конкретна оценка на въздействието поради естеството на настоящия законодателен акт. Във всеки случай извършването на конкретна преценка на положението в Панама, Уругвай, Колумбия и Ел Салвадор беше счетено за ненужно, като се имат предвид както фактът, че Конвенцията вече е в сила с 26 или 25 държави — членки на ЕС, така и желанието на Австрия и Румъния да приемат присъединяването на Панама, Уругвай, Колумбия и Ел Салвадор.

               4.ОТРАЖЕНИЕ ВЪРХУ БЮДЖЕТА

               Предложеното решение няма отражение върху бюджета.

               5.ДРУГИ ЕЛЕМЕНТИ

               •Планове за изпълнение и мерки за мониторинг, оценка и докладване

               Тъй като предложението се отнася само до даването на разрешение на Австрия и Румъния да приемат присъединяването на Панама, Уругвай, Колумбия и Ел Салвадор към Конвенцията от 1980 г., мониторингът за изпълнението му се ограничава до спазването от Австрия и Румъния на формулировката на декларацията и срока за депозирането ѝ и за съобщаване на Комисията за това депозиране, съгласно предвиденото в решението на Съвета.

               2017/0153 (NLE)

               Предложение за

               РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА

               за разрешаване на Австрия и Румъния да приемат, в интерес на Европейския съюз, присъединяването на Панама, Уругвай, Колумбия и Ел Салвадор към Хагската конвенция от 1980 г. за гражданските аспекти на международното отвличане на деца

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 81, параграф 3 във връзка с член 218 от него,

               като взе предвид предложението на Европейската комисия,

               като взе предвид становището на Европейския парламент
                  5
               ,

               като има предвид, че:

               (1)Европейският съюз е определил като една от своите цели насърчаването на защитата на правата на детето, както е посочено в член 3 от Договора за Европейския съюз. Мерките за закрила на децата срещу незаконно прехвърляне или задържане са съществен елемент от тази политика.

               (2)Съветът прие Регламент (ЕО) № 2201/2003 (Регламент „Брюксел IIa“), който има за цел да закриля децата от вредните последици от незаконно прехвърляне или задържане и да въвежда процедури за осигуряване на бързото им връщане в държавата на обичайно пребиваване, както и да осигурява защита на правото на лични отношения и правото на упражняване на родителски права.

               (3)Регламент „Брюксел IIa“ допълва и подсилва разпоредбите на Хагската конвенция от 25 октомври 1980 г. за гражданските аспекти на международното отвличане на деца („Хагската конвенция от 1980 г.“), която установява на международно равнище система за задължения и сътрудничество между договарящите държави и между централните органи и има за цел осигуряването на незабавното връщане на незаконно прехвърлени или задържани деца.

               (4)Всички държави — членки на Съюза, са страни по Хагската конвенция от 1980 г.

               (5)Съюзът насърчава трети държави да се присъединят към Хагската конвенция от 1980 г. и подпомага правилното прилагане на Хагската конвенция от 1980 г., като участва заедно с държавите членки inter alia в специалните комисии, редовно организирани от Хагската конференция по международно частно право.

               (6)Една обща нормативна уредба, приложима между държавите — членки на Съюза, и трети държави, може да бъде най-доброто решение в деликатни случаи на международно отвличане на деца.

               (7)В Хагската конвенция от 1980 г. се предвижда, че тя се прилага между присъединяващата се държава и договарящите държави, които направят декларация, че приемат присъединяването ѝ.

               (8)Хагската конвенция от 1980 г. не позволява на регионални организации за икономическа интеграция като Съюза да стават страни по нея. Следователно Съюзът не може да се присъедини към Конвенцията, нито да депозира декларация за приемане на присъединяваща се държава.

               (9)Съгласно Становище 1/13 на Съда на Европейския съюз декларациите за приемане по силата на Хагската конвенция от 1980 г. са от изключителната външна компетентност на Съюза.

               (10)Панама депозира инструмента за присъединяване към Конвенцията от 1980 г. на 2 февруари 1994 г. Конвенцията влезе в сила за Панама на 1 май 1994 г.

               (11)Всички засегнати държави членки, с изключение на Австрия и Румъния, вече са приели присъединяването на Панама към Хагската конвенция от 1980 г. Панама е приела България, Естония, Кипър, Латвия, Литва, Малта и Словения. Оценката на положението в Панама доведе до заключението, че Австрия и Румъния могат да приемат, в интерес на Съюза, присъединяването на Панама при условията на Хагската конвенция от 1980 г.

               (12)Уругвай депозира инструмента за присъединяване към Конвенцията от 1980 г. на 18 ноември 1999 г. Конвенцията влезе в сила за Уругвай на 1 февруари 2000 г.

               (13)Всички засегнати държави членки, с изключение на Австрия и Румъния, вече са приели присъединяването на Уругвай към Хагската конвенция от 1980 г. Уругвай е приел България, Естония, Латвия и Литва. Оценката на положението в Уругвай доведе до заключението, че Австрия и Румъния могат да приемат, в интерес на Съюза, присъединяването на Уругвай при условията на Хагската конвенция от 1980 г.

               (14)Колумбия депозира инструмента за присъединяване към Конвенцията от 1980 г. на 13 декември 1995 г. Конвенцията влезе в сила за Колумбия на 1 март 1996 г.

               (15)Всички засегнати държави членки, с изключение на Австрия и Румъния, вече са приели присъединяването на Колумбия към Хагската конвенция от 1980 г. Колумбия е приела България, Естония, Латвия, Литва и Малта. Оценката на положението в Колумбия доведе до заключението, че Австрия и Румъния могат да приемат, в интерес на Съюза, присъединяването на Колумбия при условията на Хагската конвенция от 1980 г.

               (16)Ел Салвадор депозира инструмента за присъединяване към Конвенцията от 1980 г. на 5 февруари 2001 г. Конвенцията влезе в сила за Ел Салвадор на 1 май 2001 г.

               (17)Всички засегнати държави членки, с изключение на Австрия и Румъния, вече са приели присъединяването на Ел Салвадор към Хагската конвенция от 1980 г. Ел Салвадор е приел България, Естония, Латвия и Литва. Оценката на положението в Ел Салвадор доведе до заключението, че Австрия и Румъния могат да приемат, в интерес на Съюза, присъединяването на Ел Салвадор при условията на Хагската конвенция от 1980 г.

               (18)Поради това на Австрия и на Румъния следва да бъде разрешено да приемат присъединяването на Панама, Уругвай, Колумбия и Ел Салвадор в интерес на Съюза и да депозират своите декларации за това в съответствие с условията, изложени в настоящото решение. Останалите държави — членки на Съюза вече са приели присъединяването на Панама, Уругвай, Колумбия и Ел Салвадор към Хагската конвенция от 1980 г., поради което не следва да депозират нови декларации за приемане, тъй като съществуващите декларации остават валидни по силата на международното публично право.

               (19)Обединеното кралство и Ирландия са обвързани от регламента „Брюксел IIа“ и участват в приемането и прилагането на настоящото решение.

               (20)В съответствие с членове 1 и 2 от Протокол № 22 относно позицията на Дания, приложен към Договора за Европейския съюз и към Договора за функционирането на Европейския съюз, Дания не участва в приемането на настоящото решение и не е обвързана от него, нито от неговото прилагане,

               ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

               Член 1

               1.
                     На Австрия и на Румъния се разрешава да приемат, в интерес на Съюза, присъединяването на Панама, Уругвай, Колумбия и Ел Салвадор към Хагската конвенция от 25 октомври 1980 г. за гражданските аспекти на международното отвличане на деца („Хагската конвенция от 1980 г.“).

               2.
                     Австрия и Румъния депозират не по-късно от ... г. [дванадесет месеца след датата на приемане на настоящото решение] декларация за приемане, в интерес на Съюза, на присъединяването на Панама, Уругвай, Колумбия и Ел Салвадор към Хагската конвенция от 1980 г., формулирана, както следва:

               „[Пълно наименование на ДЪРЖАВАТА ЧЛЕНКА] декларира, че приема присъединяването на Панама, Уругвай, Колумбия и Ел Салвадор към Хагската конвенция от 25 октомври 1980 г. за гражданските аспекти на международното отвличане на деца в съответствие с Решение (ЕС) 2017/... на Съвета*“.

                  63.
                     Австрия и Румъния информират Съвета и Комисията за депозирането на своята декларация за приемане на присъединяването на Панама, Уругвай, Колумбия и Ел Салвадор и съобщават на Комисията текста на декларацията в двумесечен срок от депозирането ѝ.

               Член 2

               Държавите членки, които са депозирали своите декларации за приемане на присъединяването на Панама, Уругвай, Колумбия и Ел Салвадор към Хагската конвенция от 1980 г. преди датата на приемане на настоящото решение, не депозират нови декларации.

               Член 3

               Настоящото решение влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.

               Член 4

               Адресати на настоящото решение са Австрия и Румъния.

               Съставено в Брюксел на  година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  ОВ L 338, 23.12.2003 г., стр. 31.

                     (2)
                  Приети са вече десет решения на Съвета за разрешаване на държавите членки да приемат присъединяването към Конвенцията от 1980 г. на Андора (Решение на Съвета 2015/1023, прието на 15 юни 2015 г.); Сейшелските острови (Решение на Съвета 2015/2354, прието на 10 декември 2015 г.); Русия (Решение на Съвета 2015/2355, прието на 10 декември 2015 г.); Албания (Решение на Съвета 2015/2356, прието на 10 декември 2015 г.); Сингапур (Решение на Съвета 2015/1024, прието на 15 юни 2015 г.); Мароко (Решение на Съвета 2015/2357, прието на 10 декември 2015 г.); Армения (Решение на Съвета 2015/2358, прието на 10 декември 2015 г.); Република Корея (Решение на Съвета 2016/2313, прието на 8 декември 2016 г.), Казахстан (Решение на Съвета 2016/2311, прието на 8.12.2016 г. ) и Перу (Решение на Съвета 2016/2312, прието на 8.12.2016 г.).

                     (3)
                  Директива 2008/52/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2008 г. относно някои аспекти на медиацията по гражданскоправни и търговскоправни въпроси (ОВ L 136, 24.5.2008 г., стр. 3). 3);

                     (4)

                     https://www.hcch.net/en/publications-and-studies/details4/?pid=5568&dtid=3

                     (5)
                  ОВ C […], […] г., стр. […].

                     (6)
                  ОВ: please insert the number of this Decision.


               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 7.3.2016
            COM(2016) 119 final
            2016/0066(NLE)
            Предложение за
            РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
            относно позицията на Съюза в Съвета за стабилизиране и асоцииране ЕС—Република Сърбия относно участието на Република Сърбия като наблюдател в работата на Агенцията на Европейския съюз за основните права и съответния ред и условия за това в съответствие с рамката, определена в Регламент (ЕО) № 168/2007 на Съвета

               ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ

               1. Контекст

               Агенцията на Европейския съюз за основните права (наричана по-нататък „Агенцията“) е създадена с Регламент (ЕО) № 168/2007 на Съвета
                  1
                (наричан по-нататък „Регламентът“).

               Съгласно член 2 от Регламента целта на Агенцията е да предоставя на съответните институции, органи, служби и агенции на Съюза и неговите държави членки при прилагане на правото на Съюза помощ и специализирани познания относно основните права.

               В съответствие с член 28, параграф 1 от Регламента Агенцията е открита за участие на страни кандидатки в качеството на наблюдатели. В член 28, параграф 2 от Регламента се предвижда, че участието, както и съответните ред и условия, се определят с решение на съответния Съвет за асоцииране. Това решение посочва по-специално естеството, степента и начина, по които страната ще участва в работата на Агенцията, в рамките, определени в членове 4 и 5 от Регламента. След решението на Съвета за асоцииране Агенцията ще може да работи по въпроси в областта на основните права в рамките на приложното поле на член 3, параграф 1 в съответната страна кандидатка, доколкото това е необходимо за постепенното привеждане на законодателството на съответната страна в съответствие с това на Съюза.

               2. Предложението за решение

               Комисията предлага на Съвета да приеме решение относно позицията на Съюза в Съвета за стабилизиране и асоцииране ЕС—Република Сърбия за участието на Република Сърбия като наблюдател в дейностите на Агенцията и за реда и условията на това участие. В предложеното решение, съдържащо един-единствен член, се посочва, че позицията на Съюза е определената в проекта на решение на Съвета за стабилизиране и асоцииране ЕС—Република Сърбия (наричан по-нататък „проектът на Решение“), приложен към решението на Съвета. Към предложението на Комисията е приложено също така предложение за такъв проект на Решение. Предложението е изготвено съгласно изискванията на член 28 от Регламента.

               В съответствие с един от основните принципи на Регламента (а именно, че Агенцията работи чрез възприемането на тематичен подход, а не на отделен подход към всяка страна) проектът на Решение дава възможност на Агенцията да изпълнява в Република Сърбия задачите, предвидени в членове 4 и 5 от Регламента.

               В проекта на Решение се предвижда също така, че Република Сърбия назначава наблюдател и негов заместник в управителния съвет на Агенцията. Тези лица трябва да отговарят на критериите, предвидени в член 12, параграф 1 от Регламента. Те участват в работата на управителния съвет на равни начала с членовете и техните заместници, назначени от държавите членки, но без право на глас.

               Проектът на Решение съдържа разпоредби относно финансовото участие на Република Сърбия и персонала (приложение I). Към проекта на Решение е приложена финансова обосновка.

               Проектът на Решение е в съответствие с Правилника за длъжностните лица на Европейския съюз и с Условията за работа на другите служители на Европейския съюз, както са определени с Регламент (ЕИО, Евратом, ЕОВС) № 259/68 на Съвета
                  2
               .

               2016/0066 (NLE)

               Предложение за

               РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА

               относно позицията на Съюза в Съвета за стабилизиране и асоцииране ЕС—Република Сърбия относно участието на Република Сърбия като наблюдател в работата на Агенцията на Европейския съюз за основните права и съответния ред и условия за това в съответствие с рамката, определена в Регламент (ЕО) № 168/2007 на Съвета

               СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

               като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 352 във връзка с член 218, параграф 9 от него,

               като взе предвид предложението на Комисията,

               като има предвид, че:

               (1)На заседанието си в Люксембург през декември 1997 г. Европейският съвет определи участието в агенциите на Съюза като начин за ускоряване на изпълнението на предприсъединителната стратегия. В заключенията на Европейския съвет се предвижда, че „агенциите на Съюза, в които страните кандидатки могат да участват, ще бъдат определени конкретно за всяка отделна страна“.

               (2)В Регламент (ЕО) № 168/2007 на Съвета за създаване на Агенция на Европейския съюз за основните права (наричан по-нататък „Регламентът“) се предвижда, че Агенцията е открита за участие на страни кандидатки в качеството им на наблюдатели.

               (3)Република Сърбия споделя целите и задачите във връзка с работата на Агенцията, посочени в Регламента, и се включва в задачите на Агенцията и нейните области на дейност по силата на членове 4 и 5 от Регламента.

               (4)Крайната цел на Република Сърбия е да стане член на Европейския съюз и участието ѝ в Агенцията на Европейския съюз за основните права ще ѝ помогне да постигне тази цел,

               РЕШИ:

               Член единствен

               Позицията на Европейския съюз в Съвета за стабилизиране и асоцииране ЕС—Република Сърбия относно участието на Република Сърбия като наблюдател в работата на Агенцията на Европейския съюз за основните права и съответният ред и условия за това са посочени в проекта на Решение на Съвета за стабилизиране и асоцииране ЕС—Република Сърбия, приложен към настоящото Решение.

               Съставено в Брюксел на  година.

                     За Съвета

                     Председател

                     (1)
                  Регламент (ЕО) № 168/2007 на Съвета от 15 февруари 2007 г. за създаване на Агенция на Европейския съюз за основните права (ОВ L 53, 22.2.2007 г., стр. 1).

                     (2)
                  OВ L 56, 4.3.1968 г., стр. 1, последно изменен с Регламент (ЕС, Евратом) № 1023/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 22 октомври 2013 г., OВ L 287, 29.10.2013 г., стр. 15.

    ---documentbreak---

               ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
            Брюксел, 7.3.2016
            COM(2016) 119 final
            ПРИЛОЖЕНИЕ
            Решение .../... относно участието на Република Сърбия като наблюдател в работата на Агенцията на Европейския съюз за основните права и съответния ред и условия за това в съответствие с рамката, определена в Регламент (ЕО) № 168/2007 на Съвета
            придружаващо
            Решение на Съвета
            относно позицията на Съюза в Съвета за стабилизиране и асоцииране ЕС—Република Сърбия относно участието на Република Сърбия като наблюдател в работата на Агенцията на Европейския съюз за основните права и съответния ред и условия за това в съответствие с рамката, определена в Регламент (ЕО) № 168/2007 на Съвета

               ПРИЛОЖЕНИЕ

               Решение .../... относно участието на Република Сърбия като наблюдател в работата на Агенцията на Европейския съюз за основните права и съответния ред и условия за това в съответствие с рамката, определена в Регламент (ЕО) № 168/2007 на Съвета

               придружаващо

               Решение на Съвета

               относно позицията на Съюза в Съвета за стабилизиране и асоцииране ЕС—Република Сърбия относно участието на Република Сърбия като наблюдател в работата на Агенцията на Европейския съюз за основните права и съответния ред и условия за това в съответствие с рамката, определена в Регламент (ЕО) № 168/2007 на Съвета

               СЪВЕТЪТ ЗА СТАБИЛИЗИРАНЕ И АСОЦИИРАНЕ ЕС—РЕПУБЛИКА СЪРБИЯ,

               като взе предвид Споразумението за стабилизиране и асоцииране между Европейския съюз, от една страна, и Република Сърбия, от друга страна,

               като взе предвид Регламент (ЕО) № 168/2007 на Съвета за създаване на Агенция на Европейския съюз за основните права, и по-специално член 28 от него,

               като има предвид, че:

               (1) На заседанието си в Люксембург през декември 1997 г. Европейският съвет определи участието в агенциите на Съюза като начин за ускоряване на изпълнението на предприсъединителната стратегия. В заключенията на Европейския съвет се предвижда, че „агенциите, в които страните кандидатки могат да участват, ще бъдат определени конкретно за всяка отделна страна“.

               (2) Република Сърбия споделя целите и задачите, предвидени за Агенцията на Европейския съюз за основните права (наричана по-нататък „Агенцията“), и приема приложното поле и описанието на задачите на Агенцията така, както са предвидени в Регламент (ЕО) № 168/2007 на Съвета.

               (3) Целесъобразно е също така Агенцията да работи по въпроси в областта на основните права в Република Сърбия в рамките на приложното поле на член 3, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 168/2007 на Съвета, доколкото това е необходимо за постепенното привеждане на законодателството на страната в съответствие с това на Съюза.

               (4) Поради това е необходимо да се даде възможност на Република Сърбия да участва като наблюдател в работата на Агенцията и да се предвидят редът и условията за такова участие, включително разпоредби за участието в инициативи, предприети от Агенцията, за финансовото участие и за служителите.

               (5) В съответствие с член 12, параграф 2, буква а) и член 82, параграф 3, буква а) от Условията за работа на другите служители на Европейския съюз, предвидени в Регламент (ЕИО, Евратом, ЕОВС) № 259/68 на Съвета
                  1
               , директорът на Агенцията може по изключение да разреши назначаването на граждани на Република Сърбия, които не са лишени от граждански права.

               РЕШИ:

               Член 1

               В качеството си на страна кандидатка Република Сърбия участва като наблюдател в работата на Агенцията на Европейския съюз за основните права, създадена с Регламент (ЕО) № 168/2007 на Съвета.

               Член 2

               1. Агенцията може да работи по въпроси в областта на основните права в Република Сърбия в рамките на приложното поле на член 3, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 168/2007 на Съвета, доколкото това е необходимо за постепенното привеждане на законодателството на страната в съответствие с това на Съюза.

               2. За тази цел Агенцията ще може да изпълнява в Република Сърбия задачите, предвидени в членове 4 и 5 от Регламент (ЕО) № 168/2007 на Съвета.

               Член 3

               Република Сърбия участва във финансирането на дейностите на Агенцията, посочени в член 4 от Регламент (ЕО) № 168/2007, в съответствие с разпоредбите на приложението към настоящото Решение.

               Член 4

               1. Република Сърбия назначава като наблюдател и заместник-наблюдател съответно лица, които отговарят на критериите, предвидени в член 12, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 168/2007 на Съвета. Те могат да участват в работата на управителния съвет на равни начала с членовете и заместник-членовете, назначени от държавите членки, но без право на глас.

               2. Република Сърбия определя един държавен служител за национален служител за връзка, както е посочено в член 8, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 168/2007 на Съвета.

               3. В срок от четири месеца след влизането в сила на настоящото Решение Република Сърбия съобщава на Европейската комисия имената, квалификациите и координатите за връзка на лицата, посочени в параграфи 1 и 2.

               Член 5

               Данните, предоставяни на Агенцията или разпространявани от нея, могат да бъдат публикувани и се предоставят на обществеността, при условие че поверителната информация се ползва със същата степен на защита в Република Сърбия, с каквато се ползва в рамките на Съюза.

               Член 6

               Агенцията се ползва в Република Сърбия със същата правоспособност, каквато се предоставя на правните субекти съгласно правото на Република Сърбия.

               Член 7

               За да могат Агенцията и нейният персонал да изпълняват задачите си, Република Сърбия им предоставя същите привилегии и имунитети, както посочените в членове 1—4, член 5, член 6, членове 10—13, член 15, член 17 и член 18 от Протокола (№ 7) за привилегиите и имунитетите на Европейския съюз, приложен към Договора за Европейския съюз и Договора за функционирането на Европейския съюз.

               Член 8

               Всяка от страните предприема всички необходими общи или специфични мерки за изпълнение на задълженията си по настоящото Решение и уведомява Съвета за стабилизиране и асоцииране за тях.

               Член 9

               Настоящото Решение влиза в сила на първия ден от втория месец след датата на приемането му.

               ПРИЛОЖЕНИЕ I

               ФИНАНСОВО УЧАСТИЕ НА РЕПУБЛИКА СЪРБИЯ В АГЕНЦИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА ОСНОВНИТЕ ПРАВА

               1.Финансовото участие, което Република Сърбия трябва да заплати към бюджета на Европейския съюз, за да участва в работата на Агенцията на Европейския съюз за основните права (наричана по-нататък „Агенцията“), установено в точка 2, представлява пълният размер на разходите за участието ѝ в Агенцията за първите три години. От четвъртата година размерът на финансовото участие ще се определя в съответствие с точка 6.

               2.Финансовото участие, което Република Сърбия трябва да заплати към бюджета на Европейския съюз за първите три години, е, както следва:

                        Година 1:

                        183 000 EUR

                        Година 2:

                        186 000 EUR

                        Година 3:

                        189 000 EUR

               3.Възможната финансова подкрепа по програми на Съюза за подпомагане ще се договаря отделно съгласно съответната програма на Съюза.

               4.Финансовото участие на Република Сърбия ще се управлява в съответствие с Финансовия регламент, приложим към общия бюджет на Европейския съюз.

               5.Пътните и дневните разноски на представителите и експертите на Република Сърбия, направени с цел участие в работата на Агенцията или в срещи, свързани с изпълнението на работната програма на Агенцията, се възстановяват от Агенцията на същите основания и в съответствие с процедурите, които са понастоящем в сила за държавите — членки на Европейския съюз.

               6.След влизането в сила на настоящото Решение и в началото на всяка следваща година Комисията ще изпраща на Република Сърбия покана за внасяне на средства в размер, съответстващ на финансовото ѝ участие в Агенцията съгласно настоящото Решение. За първата календарна година от участието си Република Сърбия ще плати вноска, изчислена пропорционално от датата на включването ѝ до края на годината. За следващите години финансовото участие ще се определя в съответствие с таблицата в точка 2. От четвъртата година финансовото участие ще се адаптира в контекста на увеличаването или намаляването на субсидията на Агенцията с цел да се поддържа едно и също съотношение между участието на Република Сърбия и бюджета на Агенцията за ЕС-28. Финансовото участие може да бъде преразгледано през следващите финансови години въз основа на най-новите статистически данни, публикувани от Статистическата служба на Европейския съюз (Евростат).

               7.Това финансово участие се изразява в евро и плащанията се извършват по банкова сметка в евро на Комисията на Европейския съюз.

               8.Република Сърбия ще плаща своята вноска в съответствие с поканата за внасяне на средства за своята част най-късно 30 дни, след като поканата за внасяне на средства е изпратена от Комисията.

               9.Всяко забавяне в плащането на вноската дава основание за плащане от страна на Република Сърбия на лихва върху дължимата сума, считано от датата на падежа. Лихвеният процент съответства на процента, прилаган към датата на падежа от Европейската централна банка за нейните операции в евро, увеличен с 1,5 процентни пункта.

               ЗАКОНОДАТЕЛНА ФИНАНСОВА ОБОСНОВКА

               1.
                     РАМКА НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО/ИНИЦИАТИВАТА

                  1.1.
                     Наименование на предложението/инициативата

                  1.2.
                     Съответни области на политиката в структурата на УД/БД

                  1.3.
                     Естество на предложението/инициативата

                  1.4.
                     Цели

                  1.5.
                     Мотиви за предложението/инициативата

                  1.6.
                     Срок на действие и финансово отражение

                  1.7.
                     Предвидени методи на управление

               2.
                     МЕРКИ ЗА УПРАВЛЕНИЕ

                  2.1.
                     Правила за мониторинг и докладване

                  2.2.
                     Система за управление и контрол

                  2.3.
                     Мерки за предотвратяване на измами и нередности

               3.
                     ОЧАКВАНО ФИНАНСОВО ОТРАЖЕНИЕ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО/ИНИЦИАТИВАТА

                  3.1.
                     Съответни функции от многогодишната финансова рамка и разходни бюджетни редове

                  3.2.
                     Очаквано отражение върху разходите

                  3.2.1.
                     Обобщение на очакваното отражение върху разходите

                  3.2.2.
                     Очаквано отражение върху бюджетните кредити на Агенцията

                  3.2.3.
                     Очаквано отражение върху човешките ресурси на Агенцията

                  3.2.4.
                     Съвместимост с настоящата многогодишна финансова рамка

                  3.2.5.
                     Участие на трети страни във финансирането

                  3.3.
                     Очаквано отражение върху приходите

               ЗАКОНОДАТЕЛНА ФИНАНСОВА ОБОСНОВКА

               1.РАМКА НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО/ИНИЦИАТИВАТА

               1.1.Наименование на предложението/инициативата

                  Решение .../... на Съвета относно позицията на Съюза относно участието на Република Сърбия като наблюдател в работата на Агенцията на Европейския съюз за основните права и съответния ред и условия за това в съответствие с рамката, определена в Регламент (ЕО) № 168/2007 на Съвета.

               1.2.Съответни области на политиката в структурата на УД/БД
                  2

                  Област на политиката:

                        33
                        „Правосъдие и потребители“

                  Дейност:
                        33 02
                        „Права, равенство и гражданство“

               1.3.Естество на предложението/инициативата

               Предложението/инициативата е във връзка с нова дейност

               1.4.Цели

               1.4.1.Многогодишни стратегически цели на Комисията, за чието изпълнение е предназначено предложението/инициативата

                  Участието на Република Сърбия като наблюдател в работата на Агенцията ще допринесе за постепенното привеждане на законодателството на страната в съответствие с това на Съюза и за успешната ѝ подготовка за членство в Европейския съюз.

               1.4.2.Конкретни цели и съответни дейности във връзка с УД/БД

                  Конкретна цел:

                  Предложеното Решение ще даде възможност на Република Сърбия да участва като наблюдател в работата на Агенцията, а на Агенцията — да работи по въпроси в областта на основните права в Република Сърбия.

                  Съответни дейности във връзка с УД/БД

                  33 02

                        „Права, равенство и гражданство“.

               1.4.3.Очаквани резултати и отражение

               Да се посочи въздействието, което предложението/инициативата следва да окаже по отношение на бенефициерите/целевите групи.

                  Участието на Република Сърбия като наблюдател в работата на Агенцията ще допринесе за постепенното привеждане на законодателството на страната в съответствие с това на Съюза и за успешната ѝ подготовка за членство в Европейския съюз.

               1.4.4.Показатели за резултатите и за отражението

               Да се посочат показателите, които позволяват да се проследи изпълнението на предложението/инициативата.

                  Предложеното Решение ще даде възможност на Агенцията да изпълнява в Република Сърбия задачите, предвидени в членове 4 и 5 от Регламент (ЕО) № 168/2007 на Съвета (наричан по-нататък „Регламентът“).

                  В центъра на дейностите на Агенцията по планиране, наблюдение, оценяване и докладване стоят показатели за изпълнението. Показателите са определени в Рамката за измерване на изпълнението и се използват за измерване на постигнатите от Агенцията общи резултати. Рамката за измерване на изпълнението съдържа показатели на равнище проект, които описват предвидения резултат от всяка дейност, както и краткосрочни и дългосрочни показатели и показатели с пожелателен характер, повечето от които се измерват след приключването на дейностите, и по-специално след приключването на планираната инициатива. Важно е да се отбележи, че тази рамка е обвързана както със стратегическия план, така и с годишните работни програми. Рамката за измерване на изпълнението на Агенцията съдържа логиката на действие и списък на показателите за изпълнение, както и съответстващата им цел, критерии за преценка, мерки, източници и инструменти. Тя предоставя по логичен начин цялата информация и данни, свързани с изпълнението. Рамката за измерване на изпълнението на Агенцията е съставена по начин, който подпомага анализа на изпълнението (т.е. наблюдението, оценяването и докладването) на различните равнища на работа на Агенцията, а именно проект, действие, тематична област, и на стратегическо равнище, и ще бъде използвана за наблюдение на изпълнението на инициативата. По-специално показателите са разграничени по равнище на постигнатото (дали става въпрос за резултат, краткосрочни отражения, дългосрочни отражения и отражения с пожелателен характер), както и по равнищата на дейности, описани в логическия модел. Те се определят всяка година (и за съответната дейност във връзка с УД/БД, засегната от инициативата) в оперативните програми за работа на Агенцията (Програмния документ), а в съответния документ за докладване (Консолидиран годишен доклад за дейността) се описват наблюдението и оценяването на изпълнението.

               1.5.Мотиви за предложението/инициативата

               1.5.1.Нужди, които трябва да бъдат задоволени в краткосрочен или дългосрочен план

                  Предложеното Решение би трябвало да даде възможност на Република Сърбия да участва като наблюдател в работата на Агенцията, а на Агенцията — да работи по въпроси в областта на основните права в Република Сърбия, в рамките на приложното поле на Регламент (ЕО) № 168/2007 на Съвета.

               1.5.2.Добавена стойност от намесата на ЕС

                  Участието на Република Сърбия като наблюдател в работата на Агенцията ще допринесе за постепенното привеждане на законодателството на страната в съответствие с това на ЕС.

               1.5.3.Изводи от подобен опит в миналото

                  В предложението за Регламент (ЕО) № 168/2007 се съдържаше оценка на въздействието, в която се разглеждаше въпросът за географския обхват на дейностите на Агенцията.

                  Предшественикът на Агенцията на ЕС за основните права — Европейският център за мониторинг на расизма и ксенофобията (ЕЦМРК) — извършваше дейности по проекти PHARE в различни страни кандидатки (през 2003 г. в десетте страни кандидатки, които се присъединиха към ЕС през 2004 г., както и в Румъния, България, Турция и Хърватия), което се оказа много полезно както за страните кандидатки, така и за ЕЦМРК.

               1.5.4.Съвместимост и евентуална синергия с други подходящи инструменти

                  Част от разходите за участието на Република Сърбия ще бъде поета от ИПП.

               1.6.Срок на действие и финансово отражение

               Предложение/инициатива в сила от влизането в сила на Решението (вж. член 9 от него) до присъединяването на Република Сърбия към ЕС

               Финансово отражение от влизането в сила на Решението до присъединяването на Република Сърбия към ЕС

               1.7.Планирани методи на управление
                  3

               Непряко управление чрез възлагане на задачи по изпълнението на бюджета на органите, посочени в членове 208 и 209 от Финансовия регламент

               2.МЕРКИ ЗА УПРАВЛЕНИЕ

               2.1.Правила за мониторинг и докладване

               Да се посочат честотата и условията.

                  Работата на Агенцията на ЕС за основните права, в това число участието на страните кандидатки в дейностите на Агенцията, се оценяват редовно в съответствие с рамката, установена в Регламент (ЕО) № 168/2007 на Съвета, и като се вземат предвид многогодишната рамка и програмните документи на Агенцията.

               2.2.Система за управление и контрол

               2.2.1.Установени рискове

                  (1) Познанията на персонала за съответния пазар.

                  (2) Специфични проблеми при събирането на данни за основните права, дължащи се на липсата на доставчици на пазара.

                  (3) Отражение върху процеса на обществени поръчки, дължащо се на липсата на доставчици на услуги за събирането на данни за основните права.

                  (4) Отражение върху резултатите от научноизследователската дейност, дължащо се на недостатъчното количество събрани данни или на липсата на данни.

               2.2.2. Предвидени методи на контрол

                  (1) Анализ на конкретните познания, умения и компетенции, изисквани за изпълнението на дейността, и определяне на нуждите от обучение за персонала.

                  (2) Засилване на наблюдението на дейностите на външните изпълнители, особено ако нямат опит в предоставянето на данни за основните права.

               2.3.Мерки за предотвратяване на измами и нередности

               Да се посочат съществуващите или планираните мерки за превенция и защита.

                  С цел борба с измамите, корупцията и други незаконни дейности разпоредбите на Регламент (ЕС, Евратом) № 883/2013 се прилагат без ограничения спрямо Агенцията на ЕС за основните права.

                  Агенцията се присъединява към Междуинституционалното споразумение между Европейския парламент, Съвета на Европейския съюз и Комисията на Европейските общности от 25 май 1999 г. относно вътрешните разследвания, провеждани от Европейската служба за борба с измамите (OLAF), и незабавно прилага съответната разпоредба в контекста на стратегията на Агенцията за борба с измамите и свързания с нея план за действие.

                  В решенията за финансиране и споразуменията и актовете за прилагане, които произтичат от тях, се предвижда изрично, че Сметната палата и OLAF имат право при необходимост да извършват проверки на място на получателите на средства от Агенцията, както и на персонала, отговарящ за разпределението на тези средства.

               3.ОЧАКВАНО ФИНАНСОВО ОТРАЖЕНИЕ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО/ИНИЦИАТИВАТА

               3.1.Съответни функции от многогодишната финансова рамка и разходни бюджетни редове

               Съществуващи бюджетни редове

                        Функция от многогодишната финансова рамка

                        Бюджетен ред

                        Вид
                        на разхода

                        Вноска

                        Номер
                        Наименование………………………...……

                        Многогод./Едногод.
                           4

                        от държави от ЕАСТ
                           5

                        от държави кандидатки
                           6

                        от трети държави

                        по смисъла на член 21, параграф 2, буква б) от Финансовия регламент

                        3

                        33.0206

                        Агенция на Европейския съюз за основните права

                        Едногод.

                        НЕ

                        ДА

                        НЕ

                        ДА

               3.2.Очаквано отражение върху разходите

               3.2.1.Обобщение на очакваното отражение върху разходите

               млн. EUR (до третия знак след десетичната запетая)

                        Функция от многогодишната финансова
                        рамка

                        Номер

                        3 ..……………………………………………………………….

                        Агенция на Европейския съюз за основните права (FRA)

                        Година
                        1

                        Година
                        2

                        Година
                        3

                        ОБЩО

                        Дял 1 — Разходи за персонал

                        Поети задължения

                        (1)

                        0,074

                        0,075

                        0,076

                        0,225

                        Плащания

                        (2)

                            0,074

                        0,075

                        0,076

                        0,225

                        Дял 2 — Сгради и различни оперативни разходи

                        Поети задължения

                        (1a)

                        0,020

                        0,021

                        0,021

                        0,062

                        Плащания

                        (2a)

                        0,020

                        0,021

                        0,021

                        0,062

                        Дял 3 — Оперативни разходи

                        Поети задължения

                        (3a)

                        0,086

                        0,087

                        0,089

                        0,262

                        Плащания

                        (3б)

                        0,086

                        0,087

                        0,089

                        0,262

                        ОБЩО бюджетни кредити
                        за Агенцията на Европейския съюз за основните права

                        Поети задължения

                        =1+1a +3a

                        0,180

                        0,183

                        0,186

                        0,549

                        Плащания

                        =2+2а

                        +3б

                        0,180

                        0,183

                        0,186

                        0,549

               Разходите на Агенцията ще се покриват от целевите приходи от финансовото участие на страната кандидатка.

                        Функция от многогодишната финансова
                        рамка

                        5

                        „Административни разходи“

               млн. EUR (до третия знак след десетичната запетая)

                        Година
                        1

                        Година
                        2

                        Година
                        3

                        ОБЩО

                        Комисия:

                        • Човешки ресурси

                        0,067

                        0,067

                        0,067

                        0,201

                        • Други административни разходи

                        ОБЩО Комисия

                        Бюджетни кредити

                        0,067

                        0,067

                        0,067

                        0,201

                        ОБЩО бюджетни кредити
                        за ФУНКЦИЯ 5
                        от многогодишната финансова рамка

                        (Общо поети задължения = Общо плащания)

                        0,067

                        0,067

                        0,067

                        0,201

               млн. EUR (до третия знак след десетичната запетая)

                        Година
                        1

                        Година
                        2

                        Година
                        3

                        ОБЩО

                        ОБЩО бюджетни кредити
                        за ФУНКЦИИ 1—5
                        от многогодишната финансова рамка

                        Поети задължения

                        0,247

                        0,250

                        0,253

                        0,750

                        Плащания

                        0,247

                        0,250

                        0,253

                        0,750

               3.2.2.Очаквано отражение върху бюджетните кредити на Агенцията за основните права

               Предложението/инициативата налага използване на бюджетни кредити за оперативни разходи в размер на 0,086 млн. EUR.

               Участието на Република Сърбия като наблюдател в работата на Агенцията ще даде възможност на Агенцията да работи по въпроси в областта на основните права в страната в рамките на приложното поле по член 3, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 168/2007 на Съвета, доколкото това е необходимо за постепенното привеждане на законодателството на Република Сърбия в съответствие с това на Съюза. Задачите, които Агенцията може да изпълнява, са посочени в член 4 от Регламент (ЕО) № 168/2007 на Съвета, а основните области, в които е съсредоточена дейността ѝ, са определени в Многогодишната рамка на Агенцията в съответствие с член 5 от Регламент (ЕО) № 168/2007 на Съвета.

               3.2.3.Очаквано отражение върху човешките ресурси на Агенцията за основните права

               3.2.3.1.Обобщение

               Предложението/инициативата налага използване на бюджетни кредити за административни разходи съгласно обяснението по-долу:

               млн. EUR (до третия знак след десетичната запетая)

                        Година
                        1

                        Година
                        2

                        Година
                        3

                        ОБЩО

                        Длъжностни лица (степени AD)

                        Длъжностни лица (степени AST)

                        Договорно нает персонал

                        1

                        1

                        1

                        1

                        Временно нает персонал

                        Командировани национални експерти

                        ОБЩО

                        1

                        1

                        1

                        1

               3.2.3.2.Очаквани нужди от човешки ресурси за Комисията

               Предложението/инициативата налага използване на човешки ресурси в Комисията съгласно обяснението по-долу:

               Оценката се посочва в цели стойности (или най-много до един знак след десетичната запетая)

                        Година
                        1

                        Година
                        2

                        Година
                        3

                        Длъжности в щатното разписание (длъжностни лица и временно наети лица)

                        XX 01 01 01 (Централа и представителства на Комисията)

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        XX 01 01 02 (Делегации)

                        XX 01 05 01 (Непреки научни изследвания)

                        10 01 05 01 (Преки научни изследвания)

                        • Външен персонал (в еквивалент на пълно работно време: ЕПРВ)
                           7

                        XX 01 02 01 (ДНП, КНЕ, ПНА от общия финансов пакет)

                        XX 01 02 02 (ДНП, МП, КНЕ, ПНА и МЕД в делегациите)

                        XX 01 04 yy
                           8

                        - в централата
                           9

                        - в делегациите

                        XX 01 05 02 (ДНП, КНЕ, ПНА — Непреки научни изследвания)

                        10 01 05 02 (ДНП, КНЕ, ПНА — Преки научни изследвания)

                        Други бюджетни редове (да се посочат)

                        ОБЩО

                        0,5

                        0,5

                        0,5

               XX е съответната област на политиката или бюджетен дял.

               Нуждите от човешки ресурси ще бъдат покрити от персонала на генералните дирекции, на който вече е възложено управлението на дейността и/или който е преразпределен в рамките на генералните дирекции, при необходимост заедно с всички допълнителни отпуснати ресурси, които могат да бъдат предоставени на управляващите генерални дирекции в рамките на годишната процедура за отпускане на средства и като се имат предвид бюджетните ограничения.

               Описание на задачите, които трябва да се изпълнят:

                        Длъжностни лица и временно наети лица

                        Задачи от административно, финансово и правно естество, свързани с участието на Република Сърбия като наблюдател в работата на Агенцията

                        Външен персонал

                        Не е приложимо.

               3.2.4.Съвместимост с настоящата многогодишна финансова рамка

               Предложението/инициативата е съвместимо(а) с настоящата многогодишна финансова рамка.

               3.2.5.Участие на трети страни във финансирането

               Предложението/инициативата предвижда съфинансиране съгласно следните прогнози:

               млн. EUR (до третия знак след десетичната запетая)

                        Година
                        1

                        Година
                        2

                        Година
                        3

                        Общо

                        Република Сърбия

                        0,180

                        0,183

                        0,186

                        0,549

                        ОБЩО съфинансирани бюджетни кредити

                        0,180

                        0,183

                        0,186

                        0,549

               3.3.Очаквано отражение върху приходите

               Предложението/инициативата има следното финансово отражение:

               ◻
                     върху собствените ресурси

               ⌧
                     върху разните приходи

               млн. EUR (до третия знак след десетичната запетая)

                        Приходен бюджетен ред:

                        Налични бюджетни кредити за текущата финансова година

                        Отражение на предложението/инициативата
                           10

                        Година
                        1

                        Година
                        2

                        Година
                        3

                        Член 603, параграф 1

                        0,180

                        0,183

                        0,186

               За разните „целеви“ приходи да се посочат съответните разходни бюджетни редове.

                  33.02.06

               Да се посочи методът за изчисляване на отражението върху приходите.

                  Вж. приложение I към Решението.

                     (1)
                  OВ L 56, 4.3.1968 г., стр. 1, последно изменен с Регламент (ЕС, Евратом) № 1023/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 22 октомври 2013 г. (OВ L 287, 29.10.2013 г., стр. 15).

                     (2)
                  УД: управление по дейности; БД: бюджетиране по дейности.

                     (3)
                  Подробна информация за методите на управление и позоваванията на Финансовия регламент могат да бъдат намерени на уебсайта BudgWeb:

                     https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx

                  .

                     (4)
                  Многогод. = многогодишни бюджетни кредити/Едногод. = едногодишни бюджетни кредити.

                     (5)
                  ЕАСТ: Европейска асоциация за свободна търговия.

                     (6)
                  Държави кандидатки и ако е приложимо, държави потенциални кандидатки от Западните Балкани.

                     (7)
                  ДНП = договорно нает персонал; МП = местен персонал; КНЕ = командирован национален експерт; ПНА = персонал, нает чрез агенции за временна заетост; МЕД = младши експерт в делегация.

                     (8)
                  Подтаван за външния персонал, покрит с бюджетните кредити за оперативни разходи (предишни редове BA).

                     (9)
                  Предимно за структурните фондове, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) и Европейския фонд за рибарство (ЕФР).

                     (10)
                  Що се отнася до традиционните собствени ресурси (мита, налози върху захарта), посочените суми трябва да бъдат нетни, т.е. брутни суми, от които са приспаднати 25 % за разходи по събирането.