title: 2011/550/ЕС, Евратом: Решение на Европейския парламент от 10 май 2011 година относно освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на общия бюджет на Европейския съюз за финансовата 2009 година, раздел III — Комисия#Резолюция на Европейския парламент от 10 май 2011 година съдържаща забележките, които са неразделна част от решенията за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на общия бюджет на Европейския съюз за финансовата 2009 година, раздел III — Комисия и изпълнителни агенции#Резолюция на Европейския парламент от 10 май 2011 година относно специалните доклади на Сметната палата в рамките на освобождаването на Комисията от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета за финансовата 2009 година

text:
               27.9.2011

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 250/31

         РЕШЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ
   от 10 май 2011 година
   относно освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на общия бюджет на Европейския съюз за финансовата 2009 година, раздел III — Комисия
   (2011/550/ЕС, Евратом)
   ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ,

               —

               като взе предвид общия бюджет на Европейския съюз за финансовата 2009 година (1),

               —

               като взе предвид окончателните годишни отчети на Европейския съюз за финансовата 2009 година (SEC(2010) 963 – C7-0211/2010) (2),

               —

               като взе предвид доклада на Комисията относно последващите мерки към освобождаването от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета за финансовата 2008 година (COM(2010) 650) и работните документи на службите на Комисията, придружаващи този доклад (SEC(2010) 1437 и SEC(2010) 1438),

               —

               като взе предвид съобщението на Комисията от 2 юни 2010 г., озаглавено „Обобщение на резултатите от управлението на Комисията през 2009 г.“ (COM(2010) 281),

               —

               като взе предвид годишния доклад на Комисията до органа по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, относно вътрешните одити, проведени през 2009 г. (COM(2010) 447), и работния документ на службите на Комисията, придружаващ този доклад (SEC(2010) 994),

               —

               като взе предвид доклада на Комисията относно отговорите на държавите-членки във връзка с годишния доклад на Сметната палата за 2009 г. (COM(2011) 104),

               —

               като взе предвид годишния доклад на Сметната палата за изпълнението на бюджета за финансовата 2009 година, придружен от отговорите на институциите (3), и специалните доклади на Сметната палата,

               —

               като взе предвид декларацията за достоверност относно надеждността и точността на отчетите, както и законосъобразността и редовността на свързаните с тях операции, предоставена от Сметната палата съгласно член 287 от Договора за функционирането на Европейския съюз (4),

               —

               като взе предвид съобщението на Комисията от 26 май 2010 г., озаглавено „Повече или по-малко проверки? Постигане на точното равновесие между административните разходи за контрол и риска от грешки“ (COM(2010) 261), и работните документи на службите на Комисията, придружаващи това съобщение (SEC(2010) 640 и (SEC(2010) 641),

               —

               като взе предвид доклада на Сметната палата относно годишните отчети на европейските училища за финансовата 2009 г., придружен от отговорите на училищата,

               —

               като взе предвид препоръката на Съвета от 15 февруари 2011 г. относно освобождаването от отговорност на Комисията за изпълнението на бюджета за финансовата 2009 година (05891/2011 – C7-0053/2011),

               —

               като взе предвид членове 274, 275 и 276 от Договора за ЕО, член 17, параграф 1 от Договора за ЕС, членове 317, 318 и 319 от Договора за функционирането на Европейския съюз, както и членове 179а и 180б от Договора за Евратом,

               —

               като взе предвид Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. относно Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности (5), изменен с регламенти (ЕО, Евратом) № 1995/2006 (6) и (ЕО) № 1525/2007 (7) на Съвета, и по-специално членове 55, 145, 146 и 147 от него,

               —

               като взе предвид член 76 от своя правилник и приложение VI към него,

               —

               като взе предвид доклада на комисията по бюджетен контрол и становищата на другите заинтересовани комисии (A7-0134/2011),

               А.

               като има предвид, че съгласно член 17, параграф 1 от Договора за ЕС Комисията изпълнява бюджета и управлява програми и съгласно член 317 от Договора за функционирането на Европейския съюз тя извършва това на своя собствена отговорност, в сътрудничество с държавите-членки, в съответствие с принципа на стабилното финансово управление,

               1.

               Освобождава от отговорност Комисията във връзка с изпълнението на общия бюджет на Европейския съюз за финансовата 2009 година.

               2.

               Представя своите забележки в резолюцията, която е неразделна част от решенията относно освобождаването от отговорност във връзка с изпълнението на общия бюджет на Европейския съюз за финансовата 2009 година, раздел III — Комисия, както и в своята резолюция от 10 май 2011 г. относно специалните доклади, изготвени от Сметната палата във връзка с освобождаване от отговорност на Комисията (8).

               3.

               Възлага на своя председател да предаде настоящото решение, както и резолюциите, които са неразделна част от него, на Съвета, Комисията, Съда на Европейския съюз, Сметната палата и да осигури публикуването им в Официален вестник на Европейския съюз (серия L).

            Председател

         Jerzy BUZEK

            Генерален секретар

         Klaus WELLE

      (1)  ОВ L 69, 13.3.2009 г.

      (2)  ОВ C 308, 12.11.2010 г., стр. 1.

      (3)  ОВ C 303, 9.11.2010 г., стр. 1.

      (4)  ОВ C 308, 12.11.2010 г., стр. 129.

      (5)  ОВ L 248, 16.9.2002 г., стр. 1.

      (6)  ОВ L 390, 30.12.2006 г., стр. 1.

      (7)  ОВ L 343, 27.12.2007 г., стр. 9.

      (8)  Приети текстове, P7_TA(2011)0195 (вж. стр. 63 от настоящия брой на Официален вестник).

      РЕЗОЛЮЦИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ
      от 10 май 2011 година
      съдържаща забележките, които са неразделна част от решенията за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на общия бюджет на Европейския съюз за финансовата 2009 година, раздел III — Комисия и изпълнителни агенции
      ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ,

                  —

                  като взе предвид общия бюджет на Европейския съюз за финансовата 2009 година (1),

                  —

                  като взе предвид окончателните годишни отчети на Европейския съюз за финансовата 2009 година (SEC(2010) 963 – C7-0211/2010) (2),

                  —

                  като взе предвид доклада на Комисията относно последващите мерки към освобождаването от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета за финансовата 2008 година (COM(2010) 650) и работните документи на службите на Комисията, придружаващи този доклад (SEC(2010) 1437 и SEC(2010) 1438),

                  —

                  като взе предвид съобщението на Комисията от 2 юни 2010 г., озаглавено „Обобщение на резултатите от управлението на Комисията за 2009 г.“ (COM(2010) 281),

                  —

                  като взе предвид годишния доклад на Комисията до органа по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, относно вътрешните одити, проведени през 2009 година (COM(2010) 447), и работния документ на службите на Комисията, придружаващ този доклад (SEC(2010) 994),

                  —

                  като взе предвид доклада на Комисията относно отговорите на държавите-членки във връзка с годишния доклад на Сметната палата за 2009 г. (COM(2011) 104),

                  —

                  като взе предвид годишния доклад на Сметната палата за изпълнението на бюджета за финансовата 2009 година, придружен от отговорите на институциите (3), и специалните доклади на Сметната палата,

                  —

                  като взе предвид декларацията за достоверност относно надеждността и точността на отчетите, както и законосъобразността и редовността на свързаните с тях операции, предоставена от Сметната палата съгласно член 287 от Договора за функционирането на Европейския съюз (4),

                  —

                  като взе предвид съобщението на Комисията от 26 май 2010 г., озаглавено „Повече или по-малко проверки? Постигане на точното равновесие между административните разходи за контрол и риска от грешки“ (COM(2010) 261), и работните документи на службите на Комисията, придружаващи това съобщение (SEC(2010) 640 и (SEC(2010) 641),

                  —

                  като взе предвид препоръката на Съвета от 15 февруари 2011 г. относно освобождаването от отговорност на Комисията за изпълнението на бюджета за финансовата 2009 година (05891/2011 – C7-0053/2011),

                  —

                  като взе предвид препоръката на Съвета от 15 февруари 2011 г. относно освобождаването от отговорност на изпълнителните агенции за изпълнението на бюджета за финансовата 2009 година (05893/2011 – C7-0054/2011),

                  —

                  като взе предвид членове 274, 275 и 276 от Договора за ЕО, член 17, параграф 1 от Договора за ЕС, членове 317, 318 и 319 от Договора за функционирането на Европейския съюз, както и членове 179а и 180б от Договора за Евратом,

                  —

                  като взе предвид Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. относно Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности (5) („Финансовият регламент“), изменен с регламенти (ЕО, Евратом) № 1995/2006 (6) и (ЕО) № 1525/2007 (7) на Съвета, и по-специално членове 55, 145, 146 и 147 от него,

                  —

                  като взе предвид Регламент (ЕО) № 58/2003 на Съвета от 19 декември 2002 г. относно установяването на статута на изпълнителните агенции, отговарящи за някои задачи по управлението на програмите на Общността (8), и по-специално член 14, параграфи 2 и 3 от него,

                  —

                  като взе предвид член 76 от своя правилник и приложение VI към него,

                  —

                  като взе предвид доклада на комисията по бюджетен контрол и становищата на другите заинтересовани комисии (A7-0134/2011),

                  А.

                  като има предвид, че Комисията „Барозу I“ имаше стратегическа цел да получи положителна декларация за достоверност от Сметната палата до 2009 г. и че тази цел не беше постигната,

                  Б.

                  като има предвид, че Договорът от Лисабон засилва ролята на Комисията, като предвижда, че тя изпълнява бюджета и управлява програми (член 17 от Договора за Европейския съюз) и извършва това на своя собствена отговорност (член 317 от Договора за функционирането на Европейския съюз), независимо от използвания метод на изпълнение, както и че държавите-членки сътрудничат на Комисията, за да се гарантира използването на определените суми в съответствие с принципа на стабилно финансово управление,

                  В.

                  като има предвид, че Договорът от Лисабон предвижда също така Комисията да представя доклад за оценка на финансите на Съюза въз основа на постигнатите резултати (член 318 от Договора за функционирането на Европейския съюз),

                  Г.

                  като има предвид, че европейските граждани очакват парите на данъкоплатците да се използват правилно, ефективно и целесъобразно и че въпросът за „размера“ на бюджета на Съюза следва да се обсъжда въз основа на целите, които трябва да бъдат постигнати, както и въз основа на правомощията и отговорностите, предоставени от Договора за функционирането на Европейския съюз,

                  Д.

                  като има предвид, че съгласно член 287, параграф 1, втора алинея от Договора за функционирането на Европейския съюз от Сметната палата се изисква да представя на Европейския парламент и на Съвета декларация за достоверност относно законосъобразността и редовността на свързаните с отчетите операции, като добавя, че декларацията може да бъде допълнена със специфични оценки за всяка основна сфера на действие на Съюза,

                  Е.

                  като има предвид, че не само Комисията, но също така и държавите-членки трябва да носят отговорност за това, че досега Сметната палата не успя да изготви декларация за достоверност без резерви,

                  Ж.

                  като има предвид, че задължителните национални декларации за управление, издадени и подписани на ниво министри и надлежно проверени от независим одитор, са необходима и задължителна стъпка към преодоляване на настоящата липса на отговорност и широко разпространеното схващане за лошо финансово управление на равнището на Съюза,

                  З.

                  като има предвид, че настоящата многостепенна система за сигурност все още не гарантира съответствие на разходите на Съюза с изискванията за законосъобразност, редовност и добро финансово управление, предвидени в Договора за функционирането на Европейския съюз и Финансовия регламент,

                  И.

                  като има предвид, че членовете на Съюза са независими държави, а не региони и че държавите-членки, дори и с федерална структура, носят отговорност пред външния свят и Съюза,

                  Й.

                  като има предвид, че процесът на „отчетност“ играе важна роля за доброто управление, като подобрява изпълнението и анализа, дава възможност за промени в управлението и стратегията, както и за по-добро използване на ограничените ресурси, и като има предвид, че, както отбеляза Съветът, точното и отговорно използване на средствата на ЕС е едно от основните средства за укрепване на доверието на европейските граждани (9),

                  К.

                  като има предвид, че е необходимо да се сложи край на настоящата „култура на правата“ и да се вземат решителни мерки за въвеждане на култура на отговорност на национално ниво и на равнището на Съюза, както и да се решат въпросите за съответствието и изпълнението, за да се засили легитимността на Съюза,

                  Л.

                  като има предвид, че Комисията и Сметната палата трябва да получат убедителни данни под формата на декларация за достоверност от международни организации, които ползват помощ от Съюза,

                  М.

                  като има предвид, че подобряването на финансовото управление на Европейския съюз, на качеството на разходите и реда и условията за упражняване на контрол върху дейността на Комисията по управление на средствата е важен приоритет и основна цел на Парламента, която трябва да бъде постигната при прегледа на Финансовия регламент, новата многогодишна финансова рамка и реформата на бюджета,

                  Н.

                  като има предвид, че се изготвят конкретни предложения за ефективно провеждане на редовни тристранни срещи между председателите на Парламента, Съвета и Комисията, както е предвидено в член 324 от Договора за функционирането на Европейския съюз, с цел гарантиране на добро сътрудничество между тези институции,

                  О.

                  като има предвид, че процесите на опростяване и по-добро регулиране трябва да бъдат подобрени чрез по-ефективно управление в рамките на Комисията и държавите-членки,

                  П.

                  като има предвид, че в своята резолюция от 11 ноември 2010 г. относно опростяване на изпълнението на рамковите програми за научни изследвания (10) Парламентът изрази становището си относно някои трудности, свързани с мониторинга и сертифицирането на научните изследвания,

                  Р.

                  като има предвид, че ролята на Сметната палата е да проверява информация, и като има предвид, че възможностите на Сметната палата да изпълнява ефективно своите отговорности съгласно Договора за функционирането на Европейския съюз по никакъв начин не трябва да бъдат ограничавани,

                  С.

                  като има предвид, че мандатът на Сметната палата за проверка на използването на средствата на ЕС включва одита на органи, осъществяващи публично-частно партньорство,

                  Т.

                  като има предвид, че Сметната палата може да осигури координацията, необходима за въвеждането на механизми, като механизма за стабилност, чиито регулиращи правила следва да гарантират наличието на подходящи механизми за одит, наред с условията за отчетност и пълна прозрачност,

                  У.

                  като има предвид, че държавите-членки следва да разгледат ефективността на настоящите правила на Европейския съюз за външния одит,

                  Ф.

                  като има предвид, че е необходимо опростяване на секторното законодателство, например чрез стандартизация и създаване на набор от правила за възлагане на обществени поръчки, както и привеждането му в съответствие с Финансовия регламент, за да се постигне значително подобряване на изпълнението и намаляване на тромавата бюрокрация,

                  Х.

                  като има предвид, че ролята на Комисията е също така да дава указания на държавите-членки и непрекъснато да разпространява добри практики сред националните органи,

                  Ц.

                  като има предвид, че различните мерки, решени през 2008 г., като например Инструмента за прехрана, финансиран с 1 000 000 000 EUR, ускоряването на плащанията по структурните фондове чрез Европейския план за икономическо възстановяване и удължаването на периода на допустимост за изпълнението на различни програми през 2009 г. представляваха предизвикателство за бюджетния контрол през 2009 г., както и за други области,

         Общи заключения

         Отчети

                  1.

                  Отбелязва, че годишните отчети на Съюза дават вярна представа, във всички съществени аспекти, за финансовото състояние на Съюза към 31 декември 2009 г., както и за резултатите от операциите и паричните потоци.

                  2.

                  Изразява съжаление за факта, че Съветът предостави становището си със закъснение.

                  3.

                  Счита, че не е нормално годишните счетоводни отчети да се представят с отрицателен собствен капитал в размер на 44 700 000 000 EUR и си задава въпроса дали сумите, които ще бъдат поискани от държавите-членки, не трябва да се впишат като активи, тъй като е ясно, че става въпрос за задължение за плащане на пенсии на служителите в размер на около 37 000 000 000 EUR; отбелязва обясненията, дадени от счетоводителя на Комисията за това, че международните счетоводни стандарти, приложими за публичния сектор, са били надлежно спазени; предлага да се разгледа възможността за създаване на пенсионен фонд на Съюза, за да се възложат на външен изпълнител финансовите ангажименти по отношение на персонала.

                  4.

                  Настоятелно приканва Комисията в бъдеще да елиминира риска от неточности в отчетите, като незабавно отстрани установените от Сметната палата слабости.

                  5.

                  Призовава Сметната палата в бъдеще да му представя една-единствена декларация за достоверност относно законосъобразността и редовността на свързаните операции съгласно член 287, параграф 1, втора алинея от Договора за функционирането на Европейския съюз, така както представя декларация относно надеждността на отчетите.

         Законосъобразност и редовност

                  6.

                  Отбелязва, че докато член 317 от Договора за функционирането на Европейския съюз гласи, че Комисията изпълнява бюджета на Съюза на своя собствена отговорност, според настоящото разбиране за „споделено управление“ по-голямата част от функциите по управление се поемат от националните органи, които не носят пряка отговорност на равнището на Съюза и по отношение на които Комисията има ограничени изпълнителни правомощия; следователно счита, че тези органи трябва да носят пряка отговорност пред Комисията на равнището на Съюза; настоява, че това не освобождава Комисията от нейната отговорност за изпълнението на бюджета на Съюза, а напротив, изисква тя да заеме твърда позиция по отношение на всички държави-членки, които не изпълняват своите отговорности, произтичащи от споделеното управление.

                  7.

                  Следователно призовава в съответствие с член 287, параграф 3 от ДФЕС да се засили сътрудничеството между националните одитни органи и Сметната палата във връзка с контрола по отношение на споделеното управление; предлага да се разгледа издаването от националните органи за одит, в качеството им на акредитирани и независими външни одитори и при спазване на международните одитни стандарти, на национални сертификати за одит за управлението на средствата от ЕС, които да се предават на правителствата на държавите-членки с цел представянето им в рамките на процеса по освобождаване от отговорност, в съответствие с подходяща междуинституционална процедура, която трябва да бъде въведена.

                  8.

                  Припомня, че държавите-членки носят основната отговорност за ежедневното управление и контрол на разходите на Съюза, подлежащи на съвместно управление, и че националните органи инициират и обработват документите за получаване на финансова помощ от Съюза и одобряват заявленията за възстановяване на разходи, подадени до Комисията.

                  9.

                  Отбелязва становището на Сметната палата относно законосъобразността и редовността на свързаните с отчетите операции, съгласно което плащанията за групите политики „Земеделие и природни ресурси“, „Сближаване“, „Изследвания, енергетика и транспорт“, „Външна помощ, развитие и разширяване“ и „Образование и гражданство“ са засегнати съществено от грешки и че системите за надзор и контрол на Комисията са само частично ефективни при предотвратяването или откриването и коригирането на грешки, свързани с възстановяването на завишени или недопустими разходи (Декларация за достоверност, параграф X).

                  10.

                  Отбелязва, че за групите политики „Земеделие и природни ресурси“ (56 318 000 000 EUR), „Изследвания, енергетика и транспорт“ (7 966 000 000 EUR), „Външна помощ, развитие и разширяване“ (6 596 000 000 EUR) и „Образование и гражданство“ (2 153 000 000 EUR) по оценка на Сметната палата най-вероятният процент на грешки в плащанията е между 2 % и 5 %.

                  11.

                  Отбелязва, че при групата политики „Сближаване“ (23 081 000 000 EUR възстановени сертифицирани разходи) по оценка на Сметната палата най-вероятният процент на грешки в плащанията е над 5 %, въпреки че Парламентът не знае точния процент на грешки.

                  12.

                  Отбелязва също така, че резултатите от одита на Сметната палата показват много малко увеличение на нейната оценка за най-вероятния процент на грешки по отношение на плащанията за групата политики „Земеделие и природни ресурси“ и съществено намаление на нейната оценка за най-вероятния процент на грешки по отношение на плащанията за групата политики „Сближаване“.

                  13.

                  Отбелязва намаляването на най-вероятния процент на грешки основно поради състава на извадката на Сметната палата, която съдържа по-малки държави-членки с централизирани политически системи, като например Дания, Естония, Люксембург и Унгария; предупреждава да не се правят преждевременни заключения, докато не се постигне пълна ефективност на системите за надзор и контрол на държавите-членки; изразява съжаление за това, че този основен проблем продължава да съществува.

                  14.

                  Призовава Комисията и държавите-членки ежегодно да подобряват резултатите си по отношение на най-вероятния процент на грешки при изпълнението на бюджета на Съюза; счита, че целта следва да бъде намаляване на процента под прага на същественост, което ще гарантира предоставяне на положителна декларация за достоверност от Сметната палата.

                  15.

                  Припомня многократните призиви към Комисията да представи предложение за въвеждане на задължителни национални декларации за управление (НДУ), издадени и подписани на ниво министри, публикувани и надлежно проверени от независим одитор, доколкото тези декларации са необходима и задължителна първа стъпка към повишаване на ефективността на националните системи и подобряване на националната отчетност за използването на средствата на Съюза; отново посочва (11), че за държавите-членки с федерални системи или значителна децентрализация тези национални декларации могат да се изготвят, изцяло или частично, под формата на събиране на регионални декларации, при условие че всяка включена декларация е проверена и подписана от избран политически служител; настоява, че Комисията трябва да представи това предложение до септември 2011 г., независимо от факта, че някои държави-членки може все още да не са съгласни с подобна инициатива.

                  16.

                  Отбелязва, че НДУ следва да съдържат цялостна информация относно използването на средствата на Съюза и че след подписването на НДУ на равнище министри те следва да се публикуват.

                  17.

                  Изразява съжаление за това, че по отношение на програмите със споделено управление държавите-членки все още не признават напълно своята засилена отговорност, посочена в член 317 от Договора за функционирането на Европейския съюз.

         Механизми за възстановяване на неправомерни плащания и налагане на финансови корекции

                  18.

                  Припомня, че при изпълнението на бюджета на Съюза Комисията носи крайната отговорност за гарантиране възстановяването на неправомерно платени суми, както и за възможно най-бързото отстраняване на слабости в системите за управление и контрол на държавите-членки.

                  19.

                  Припомня, че след процедурата за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета за 2005 г. Парламентът насърчи Комисията и държавите-членки да предприемат необходимите мерки за предоставяне на пълна и точна информация с цел осигуряване на надеждни доказателства, за да може Сметната палата да оцени ефективността на многогодишните корективни механизми.

                  20.

                  Приветства факта, че в бележка 6 към годишните отчети на ЕС за финансовата 2009 г. Комисията е отговорила на исканията на Парламента, като в сравнение с предходни години е включила по-подробна информация за възстановяването на неправомерно извършени плащания и налагането на финансови корекции.

                  21.

                  Освен това отбелязва важната разлика между „възстановяване“ (възстановяване от получателя на неправомерно платени суми) и „финансова корекция“ (отстраняване на слабости в системата, като националните данъкоплатци понасят финансовите последици от това); подчертава, че механизмът за „финансова корекция“ следва да не се използва като лесен начин за избягване използването на процедурата за „събиране на вземания“, както и че по възможност процедурата за „събиране на вземания“ следва да продължи да се прилага, за да се гарантира, че лицата, които са ползвали „неправомерно“ платени суми, не задържат тези средства; припомня искането си всички данни, отнасящи се до събирането на вземания, да бъдат неразделна част от базата данни за крайните бенефициенти и да бъдат включени в нея.

                  22.

                  Изразява съжаление за това, че към края на 2009 г. за групата политики „Сближаване“ само 20 % от сумите, потвърдени през 2009 г., бяха усвоени и все още не беше усвоена обща сума в размер на 2 332 000 000 EUR от корекции (Годишен доклад, точка 1.44).

                  23.

                  Приветства заключението на Сметната палата, че Комисията представя пълна информация за събирането на вземания и за финансовите корекции, извършвани от нея; от друга страна, изразява съжаление за факта, че Комисията не винаги получава пълна и надеждна информация от държавите-членки.

                  24.

                  Приканва държавите-членки да подобрят своите системи за контрол, откриване и отчитане на корекциите пред Комисията, а Комисията — да усъвършенства своите насоки за финансова отчетност, за да гарантира подходящо оповестяване в отчетите на цялата необходима информация за функционирането на многогодишните корективни механизми; освен това призовава Комисията да информира Парламента относно своите усилия за проверка на работата на националните одитни органи.

                  25.

                  Отбелязва, че по-голямата част от корекциите в стойностно изражение представляват по-скоро финансови корекции, наложени на държави-членки или трети държави, отколкото възстановяване на суми от отделни бенефициенти, получили неправомерно финансиране от ЕС (Годишен доклад, точка 1.50).

                  26.

                  Счита, че бъдещите правила, приложими за бюджета и програмите на Съюза, следва да предвиждат, че неизползваните средства на Съюза не се връщат на държавите-членки, ако някоя държава-членка не е възстановила на Съюза неправомерно получени суми, и приканва Комисията да вземе предвид сумите на всички финансови корекции, които все още не са платени от държавите-членки, преди да върне на държавите-членки неизползваните годишни бюджетни кредити.

                  27.

                  Отбелязва с известна загриженост, че при сегашната система, която не включва глоби и дава възможност за замяна на голяма част от разходите, за които Комисията или Сметната палата е посочила, че не са допустими, държавите-членки изглежда имат ограничен интерес да развиват ефективни системи за контрол, които биха могли да доведат до намаляване на техния дял от разходите на Съюза; следователно повтаря становището си от процедурата по освобождаване от отговорност за 2008 г., че преразпределянето на недопустими разходи следва да се разрешава, само ако то е установено от самите държави-членки; освен това приветства факта, че Комисията се е възползвала от новата възможност за незабавно спиране на плащанията и призовава спирането на плащанията да продължава да се използва решително и последователно, като Парламентът получава пояснения за взетите решения и причините за тях; призовава Комисията да разработи система, която да предвижда наказания за субектите, които не постигат добри резултати, и да поощрява субектите, които се представят добре, чрез намаляване на административната тежест за тях.

                  28.

                  Призовава Комисията да предостави на Парламента анализ за капацитета на разплащателните агенции да осигуряват надеждни данни, наред с другото, основан на предварителни декларации и проверки на място, сравняващи тези декларации и проверки с информацията, предоставена от Сметната палата, както и да провери достоверността на информацията, предоставена от тези органи през последните четири години.

                  29.

                  Осъзнава факта, че спирането на плащанията понякога може да води до компромиси по отношение на бързото изпълнение, но е убеден, че в случаите на вече установен висок риск надеждността следва да се ползва с предимство пред бързината.

                  30.

                  Съответно не е съгласен с твърдението на Комисията, че финансовите корекции представляват „силен стимул за държавите-членки да подобрят своите системи за управление и контрол и по този начин да предотвратят или открият и възстановят неправомерни плащания към крайни бенефициенти“ (Годишен отчет на Европейския съюз, финансова 2009 година, забележка 6, стр. 100).

                  31.

                  Отбелязва, че финансовите корекции биха могли да бъдат показател за това дали дадена политика е осъществена в съответствие с установените правила, както и че нарастващият брой редовни финансови корекции би могъл да означава не само, че Комисията изпълнява надзорната си роля по-строго, но също така и че финансовите корекции имат само ограничен ефект като превантивна и структурна мярка; отбелязва още, че усилията на държавите-членки за създаване на ефективни системи се влияят от ефективността на надзора на Комисията.

                  32.

                  Приветства насоките на Комисията за докладване относно събирането на вземания; призовава Комисията внимателно да анализира докладите на държавите-членки за събирането на вземания и, ако е необходимо, да провежда допълнителни обучения.

         Отговорност и прозрачност на държавите-членки

                  33.

                  Отбелязва със загриженост бавния темп на подобряване на финансовото управление на средствата на ЕС; същевременно отбелязва многократно изразяваното от Сметната палата и от Комисията становище, че качеството на системите за управление и контрол варира значително между отделните държави-членки и между различните програми; призовава Комисията систематично да отчита тези разлики в системите за контрол и да предоставя ясни оценки за усилията на държавите-членки да разкриват нередности, за да се гарантира недискредитирането по какъвто и да е начин на държави-членки, разкриващи повече нередности поради по-тромави системи за контрол.

                  34.

                  Изразява съгласие с препоръката на Съвета, че информацията за събирането на вземания, за финансовите корекции и преустановяването на плащания следва да бъде леснодостъпна за обществеността.

                  35.

                  Приканва Комисията да публикува в обобщаващия доклад оценка на силните и слабите страни на системите за управление и контрол на отделните държави-членки въз основа на вече извършения одит, както и друга подходяща налична информация; освен това приканва Комисията да включи доклад за напредъка във връзка с подобренията в информацията за процедурата по освобождаване от отговорност; призовава Комисията да изготви „таблица“ за качеството на контрола за всяка държава-членка и за всяка област на политиката, в съответствие със следния матричен модел:

                              Област на политика А

                              Област на политика Б

                              Област на политика В

                              И т.н.

                              Държава-членка А

                              Държава-членка Б

                              Държава-членка В

                              И т.н.

                  36.

                  Подчертава, че ниското ниво на измами и ниският процент на грешки могат да означават наличието на слабости в системите за контрол и обратно; настоятелно призовава Комисията, въз основа на конкретни данни за всяка държава-членка и всяка област на политиката, да докладва на Европейския парламент относно ефективността на механизмите за управление и контрол и да упражнява, съвместно с Европейската служба за борба с измамите (OLAF), по-строг контрол върху разходването на средства на Съюза.

                  37.

                  Призовава Сметната палата, в съответствие с член 287, параграф 4, втора алинея от Договора за функционирането на Европейския съюз, да изрази становище за качеството на националните одитни органи във връзка със споделеното управление, и по-специално за техните технически познания и независимост.

                  38.

                  Отбелязва, че настоящата декларация за достоверност е израз на законосъобразността и редовността на финансовото управление в Съюза като цяло и че тя не съдържа информация за процента на грешки в отделните държави-членки.

                  39.

                  Счита, че е изключително важно да се анализира дали някои грешки се допускат във всички държави-членки с повече или по-малко еднаква честота; отбелязва, че ако това е така, решението ще бъде да се предприемат мерки на равнището на Съюза; все пак, ако някои грешки се допускат основно в определени държави-членки или региони, следва да се обсъдят други решения.

                  40.

                  Счита, че „таблицата“ за качеството на изисквания контрол по отношение на всяка държава-членка и всяка област на политиката ще бъде важен елемент от този анализ и приканва Комисията да предприеме последващи действия във връзка с това искане, като започне със своя обобщаващ доклад за 2011 г. и реагира навреме за процедурата по освобождаване от отговорност за 2010 г.

                  41.

                  Предлага Сметната палата да извършва случайни одити въз основа на един и същ матричен модел, така че всичките 27 държави-членки да бъдат проверени за определена област на политиките, което ще даде възможност за сравнителна оценка на качеството на контрола.

                  42.

                  Освен това приканва Комисията да публикува в обобщаващия доклад ясна и недвусмислена информация за стойността на нарежданията за събиране на вземания от отделни държави-членки, както и систематично представяне на резултатите от събирането на вземанията и прилагането на корективни механизми.

                  43.

                  Отбелязва, че много държави-членки предприемат трудни фискални корекции на националните си бюджети, както и че съотношението между качество и цена, ефективността и прозрачността придобиват все по-голяма важност за националните публични разходи.

                  44.

                  Счита, че тези фискални корекции и икономии са важни инструменти за възстановяване на общественото доверие в националните и европейските институции.

                  45.

                  Счита, че осигуряването на добро финансово управление и добре балансиран бюджет с подходящ размер следва да спомогне за постигане на максимална рентабилност на националните бюджети и бюджета на Съюза; следователно счита, че принципите на прозрачност и максимална рентабилност следва да бъдат в основата на всички действия за подобряване на финансовото управление на средствата на ЕС.

                  46.

                  Следователно изисква от Комисията да осигури публичен достъп до годишните обобщения на държавите-членки като част от процедурата по освобождаване от отговорност за следващата година, както и да актуализира информацията, предоставяна в тези обобщения, за да даде разумна представа за резултатите от финансовото управление на държавите-членки; подчертава, че осигуряването на публичен достъп до годишните обобщения на държавите-членки следва да се разглежда като стъпка към въвеждането на национални декларации за управление, а не като самоцел.

                  47.

                  Счита, че преразглеждането на Финансовия регламент следва да се основава на оценка на съществуващия регламент; отбелязва, че това преразглеждане не е самоцел.

         Допустим риск от грешки

                  48.

                  Счита, че системите за контрол не могат да целят постигането на нулев риск във всички разходни области, не само защото това ще бъде изключително скъпо, но също така и защото е малко вероятно да бъде постигнат нулев риск във всички разходни области; приема, че при изпълнението на програми за разходи винаги ще съществува известен риск от грешки; подчертава, че допускането на риск не е същото като толерирането на грешки и потвърждава, че Комисията трябва да продължи да прилага подхода на нулева търпимост към всички случаи на лошо управление и измами.

                  49.

                  Отбелязва, че тази дискусия се провежда само на равнището на Съюза и припомня, че „процентът на грешки“ при прилагането на националните програми от националните администрации не е известен.

                  50.

                  Приканва Комисията да определи слабостите в настоящите системи за управление и контрол, както и да анализира разходите и ползите от различните възможни промени; подчертава, че когато е трудно да се получи достатъчно високо ниво на съответствие с правилата на схемата, е възможно прилагането на няколко варианта, като например: опростяване на правилата, преработване на програмата, засилване на контрола или приключване на програмата.

                  51.

                  Подчертава, че всяко сравнение между очакваните ползи и разходи от контрола трябва да се основава на разумна увереност, че контролът се осъществява по ефикасен и ефективен начин; също така подчертава, че понастоящем случаят не е такъв, както години наред констатира Сметната палата, според която системите за управление и контрол все още са само частично ефективни.

                  52.

                  Изразява съжаление, че Комисията използва понятието „допустим риск от грешки“ само при управлението на риска от грешки и като основа за вземане на решение за това какво ниво на неправомерно използване на средства следва да се счита за приемливо при последващи проверки; счита, че един ориентиран към бъдещето подход за евентуално въвеждане на всеобхватно понятие за „допустим риск от грешки“ следва да включи във Финансовия регламент изискване Комисията да съпоставя предложенията за разходи с оценка на рисковете от нередности.

                  53.

                  Призовава за проучване на разликата между прага на същественост, който е свързан с провеждането на одити и следователно е предмет на оценка от страна на Сметната палата, и приемливия процент на грешки, който е понятие, свързано с вътрешния одит, за който отговаря Комисията.

         Служба за вътрешен одит на Комисията

                  54.

                  Отбелязва, че „вътрешният одит“ в рамките на Комисията се извършва от хоризонталната служба за вътрешен одит (IAS) и вертикалната структура за вътрешен одит (IAC) на всяка генерална дирекция; счита, че този модел може да бъде ефективен, единствено ако IAS работи надеждно; все пак отбелязва, че проверката от IAS на резултатите от одита на IAC може да се възприеме като прилагане на полицейски методи и ще навреди на отношенията между IAS и IAC.

                  55.

                  Съответно приканва Комисията да извърши външна проверка на качеството на всички структури за вътрешен одит в рамките на Комисията и да информира Парламента за резултатите.

                  56.

                  Предлага Комисията да раздели йерархичните правомощия между лицата, отговарящи за счетоводството, и лицата, отговарящи за прехвърлянето на средствата, при прилагане на обичайните правила за сигурност и разделение на правомощията по отношение на вътрешния контрол по управлението на касовите средства.

                  57.

                  Отбелязва годишния доклад на Комисията до органа по освобождаване от отговорност (COM(2010) 447) относно вътрешните одити, осъществени през 2009 г., както и становището на вътрешния одитор на Комисията, че следва да се извърши преглед на равнището на Комисията, ако се цели постигането на ефективност на общите процеси, като анализ на риска и управление на непрекъснатостта на дейността, с оглед защита на институцията като цяло и гарантиране на стабилно финансово управление.

                  58.

                  Приканва Комисията да търси отговорност от съответните органи за получаването на този преглед и за изготвянето на подходящи препоръки, като същевременно се грижи да не се намалява отговорността за осъществяването на всеки процес; препоръчва рамката за управление на Комисията да се адаптира, за да позволи осъществяването на засилен институционален преглед; би оценил, ако бъде информиран своевременно за евентуални промени във връзка с този въпрос.

                  59.

                  Приканва IAS да отдели част от своите ресурси, за да провери дали разходите на основните генерални дирекции са ефикасни, икономични и ефективни, като по този начин приключи настоящите финансови одити и одити на съответствието.

                  60.

                  Освен това приканва службата за вътрешен одит да направи проверка на методологията, която ще се използва за изготвянето на доклад за оценка по член 318 от Договора за функционирането на Европейския съюз, както и да направи оценка на свършената работа.

         Единен контрол

                  61.

                  Настоятелно призовава за въвеждането на модел за единен контрол, като одитите се извършват, вписват и отчитат по общ стандарт, както беше предложено от Сметната палата в нейното Становище 2/2004 и многократно подкрепяно от Парламента, като всяко ниво на контрол се основава на една процедура, с цел да се намали натоварването за одитирания обект и да се повиши качеството на одита, като не се накърнява независимостта на съответните одитни органи; счита, че вътрешният контрол следва да осигурява достатъчна увереност за законосъобразността и редовността на операциите, както и съблюдаване на принципите за икономичност, ефикасност и ефективност, и подчертава, че контролът следва да се координира, за да се избегне ненужно дублиране; обръща внимание на факта, че Сметната палата е външният одитор на Съюза и следователно не е част от вътрешния контрол.

                  62.

                  Приканва Комисията да представи доклад относно възможностите за въвеждане на единен модел за одит, приложим за бюджета на Съюза, който да сложи край на настоящото разминаване между системите за вътрешен контрол на държавите-членки и системата на Съюза; приканва Комисията да приеме основан на риска подход за определяне на извадките за одит вместо подход, основан на статистически извадки.

                  63.

                  Припомня становището, изразено в параграф 65 от своята резолюция от 27 април 2006 г. (12) относно освобождаването от отговорност за финансовата 2004 г., с което се призовава „националните одитни органи да поемат отговорността за контрола върху усвояването на средства на ЕС по места, така че да отпаднат напълно идеите за създаване на национални бюра на Сметната палата“; счита, че ако националните одитни органи не желаят публичните органи в съответните държави-членки да отговарят за контрола върху разходването на средства от бюджета на Съюза, следва да се разгледа възможността за реорганизация на Сметната палата, така че някои от нейните членове да отговарят за определени области на политиката, а други да отговарят за групи от държави-членки; отбелязва, че тъй като броят на членовете на Сметната палата почти се удвои през последните години, докато броят на областите на политиката си остава един и същ, Сметната палата би следвало да може да се справи.

         Прозрачност

                  64.

                  Отбелязва решението на Съда на ЕС по обединените дела Volker и Markus Schecke GbR C-92/09 и Hartmut Eifert C-93/09 (13), както и произтичащата необходимост от балансирано претегляне „на интереса на Съюза да гарантира прозрачността на своите действия и оптималното използване на публичните средства, от една страна, и накърняването на правото на съответните бенефициери на зачитане на техния личен живот като цяло, и в частност на правото на защита на техните лични данни, от друга страна“ (Volker и Markus Schecke GbR, параграф 77 от решението); при все това подчертава, че Съдът на ЕС припомни валидността на принципа на прозрачност (Volker и Markus Schecke GbR, параграф 68), както е посочено в членове 1 и 10 от Договора за Европейския съюз и в член 15 от Договора за функционирането на Европейския съюз, и подчерта също така, че „публикуването посредством Интернет на поименни данни относно съответните бенефициери […] засилва обществения контрол върху използването на съответните суми и допринася за оптимално използване на публичните средства“ (Volker и Markus Schecke GbR, параграф 75).

                  65.

                  Призовава Комисията да последва искането на Съда на ЕС и бързо да предложи критерии, съгласно които прозрачността в интерес на обществото да има предимство пред защитата на личните данни на бенефициентите на средства на Съюза; припомня, че Съдът на ЕС предложи критерии, като например периодите, през които физическите лица са получавали средства от Съюза, „честотата на получаване на такава помощ или още вида и размера на помощите“ (Volker и Markus Schecke GbR, параграф 89).

                  66.

                  Изисква от Комисията да определи критериите, посочени от Съда на ЕС във Финансовия регламент, секторното законодателство или друг акт, така че да се осигури висока степен на прозрачност, като гарантира, че данните на бенефициентите, попадащи в обхвата на тези критерии, могат отново да бъдат публикувани; настоятелно призовава Комисията да следи за изпълняване на задължението на държавите-членки за правилно и своевременно публикуване на данните и изисква от Комисията да представи резултатите от своето наблюдение в следващия обобщаващ доклад.

                  67.

                  Припомня своето искане от резолюцията за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета за финансовата 2008 година за стандартизация на структурата и формата на представяне на данните на бенефициентите на национални, регионални и международни интернет страници, в това число и подробности за бенефициентите и техните проекти.

                  68.

                  Отново изразява своята увереност, че прозрачността е един от основните инструменти за постигане на законосъобразни и редовни разходи и счита, че целта следва да бъде създаването на единна и всеобхватна онлайн система (централна база данни) с лесен достъп за всички, вследствие на което обществеността да разполага с лесен достъп до пълна и цялостна информация относно разходите на Съюза по бюджетни редове и бенефициенти; настоява Комисията да събира данни за бенефициентите на средства в тази централна база данни и да направи така, че събраните данни да са леснодостъпни и удобни за ползване; освен това изисква данните да се публикуват в съпоставим и подходящ за машинно четене отворен формат, допускащ търсене на информация, на един от официалните езици на Съюза.

                  69.

                  Предлага, с цел повишаване на прозрачността, централната база данни за бенефициентите на средства да дава възможност за показване не само на паричните потоци в цифри, но и на връзките между различните участници в проекта на различни нива, като винаги се взема предвид защитата на личния живот.

                  70.

                  Приканва Комисията при създаването на централната база данни да почерпи идеи от Американския съвет за отчетност и прозрачност при възстановяването на средства (American Recovery Accountability and Transparency Board) и неговата уебстраница (www.recovery.gov).

         Оценки

                  71.

                  Подчертава, че за да има доверие обществеността в бюджета на Съюза, трябва да се преследват три цели:

                              —

                              отчетите да отразяват „вярно и точно“ финансовото състояние на Съюза,

                              —

                              всички разходи да бъдат „законосъобразни и редовни“ и да получават положителна декларация за достоверност от Сметната палата,

                              —

                              всички разходи да доведат до получаването на предвидените резултати,

                        и отбелязва, че дори и да са изпълнени първите две цели, фактически е възможно да се пропилеят значителни по размер средства, ако не бъде отделено достатъчно внимание и на третата цел.

                  72.

                  Призовава Комисията да преразгледа своите системи за оценка на ефективността на разходните програми, за да се прецени дали те добавят стойност, дали са икономически изгодни и дали постигат целите, за които са били създадени; настоява тези оценки да бъдат извършвани и впоследствие анализирани независимо; по тази причина призовава независимите оценки да се предават за контрол на Парламента и неговите компетентни комисии.

         Постоянен механизъм за действие при кризи

                  73.

                  Отбелязва заключенията на Европейския съвет от 28—29 октомври 2010 г. (EUCO 25/1/10), както и че „държавните и правителствените ръководители постигат съгласие за необходимостта държавите-членки да установят постоянен механизъм за действие при кризи, за да се гарантира финансовата стабилност на еврозоната“.

                  74.

                  Приканва Съвета и държавите-членки да обърнат подобаващо внимание на следните въпроси при създаването на постоянния механизъм за действие при кризи:

                              —

                              определяне на подходящи правила за публичен външен одит и отчетност, както и пълна прозрачност за постоянния механизъм за действие при кризи,

                              —

                              гарантиране на надеждността на данните и статистиката,

                              —

                              правилата за отговорност и отчитане трябва да бъдат ясни и всички заинтересовани страни, чиито задължения са включени, също да участват в създаването на механизма,

                              —

                              определяне на политическия контрол от страна на Парламента при всяка емисия на еврооблигации като цяло и по отношение на постоянния механизъм за действие при кризи в частност.

         Лица, подаващи сигнали за нарушения

                  75.

                  Призовава Комисията да преразгледа инструктажа и обучението на персонала относно „Дял II: Права и задължения на длъжностните лица“ от Правилника за длъжностните лица, за да гарантира, че всички служители са добре запознати с неговите разпоредби, и по-конкретно със задълженията съгласно член 22а, параграф 96; изисква от Комисията да предостави на компетентната комисия на Парламента подробности относно предприетите в тази област действия.

         Европейските училища

                  76.

                  Приветства факта, че Сметната палата не откри грешки, които биха могли да поставят под въпрос надеждността на одитираните отчети и законосъобразността и редовността на свързаните с тези отчети операции.

                  77.

                  Приканва кабинета на генералния секретар на Европейските училища да осигури незабавното предприемане на последващи действия съобразно препоръките на Сметната палата от 2008 и 2009 г. и тяхното стриктно изпълнение.

                  78.

                  Насочва вниманието към увеличаването на общите разходи в случаите, когато учителите, назначени от държавите-членки, са отсъствали за дълъг период от време и е трябвало да бъдат замествани от учители на непълен работен ден; очаква училищата да бъдат в състояние да предоставят цифри за тези извънредни разходи.

         Реформа на Правилника за длъжностните лица на Европейския съюз

                  79.

                  Отбелязва, че репутацията на Съюза е силно повлияна от представата на обществеността за неговата публична служба; отбелязва, че последната реформа на Правилника за длъжностните лица не приспособи неговите разпоредби към променената работна среда, нито доведе до политика на възнаграждение, която да осигури равно заплащане за равен труд; отбелязва, че в него се съдържат остарели привилегии и обезщетения; призовава Комисията да представи предложения за цялостна модернизация на Правилника за длъжностните лица, включително за премахването на остарелите привилегии и обезщетения.

         Специфични заключения

                  80.

                  Приветства конкретните мерки и съответните графици, представени от Комисията в резултат на конструктивните разговори в рамките на процедурата по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета.

         Земеделие и природни ресурси — 56 300 000 000 EUR

                  81.

                  Приветства факта, че Комисията успя да намали процента на грешки на около 2 % през предходните години; отбелязва обаче, че процентът на грешки леко се е увеличил през 2009 г.

                  82.

                  Призовава Комисията да предприеме мерки, за да гарантира, че намаляването на процента на грешки се превръща в тенденция, която се запазва през всяка следваща година, така че нередностите да бъдат преустановени.

                  83.

                  Припомня, че за земеделието и развитието на селските райони на практика всички разходи се изпълняват при споделено управление.

                  84.

                  Отбелязва, че въз основа на резултатите от одита Сметната палата оценява, че най-вероятният процент на грешки за групата политики „Земеделие и природни ресурси“ е между 2 и 5 %.

                  85.

                  Отбелязва също така, че през 2009 г. от 241 проверени операции 66 (27 %) са засегнати от грешки и че 42 (64 %) от тези операции са засегнати от количествено измерими грешки, предимно по отношение на допустимостта и точността на операциите, като те се дължат на наддеклариране на допустима за подпомагане земя.

                  86.

                  Счита, че трябва да бъде оценена ефективността на разходните области като цяло, а не само на индивидуалните проекти, за да се определи общата тенденция по отношение на грешките.

                  87.

                  Отбелязва подобренията в Интегрираната система за администриране и контрол (ИСАК) в Гърция вследствие на постоянното внимание от страна на Парламента.

                  88.

                  Припомня обаче, че през последните години Сметната палата установява, че ефективността на ИСАК е засегната от неточна информация в базите данни, непълни кръстосани проверки или неправилно/непълно проследяване на аномалиите.

                  89.

                  Отбелязва, че при одита на осем разплащателни агенции за 2009 г. Сметната палата установи, че системите са ефективни по отношение на осигуряването на редовността на плащанията само в една агенция, частично ефективни в четири агенции и неефективни в останалите три агенции.

                  90.

                  Отбелязва констатацията на Сметната палата, че системите за управление и контрол за групата политики „Земеделие и природни ресурси“ в най-добрия случай са частично ефективни по отношение на осигуряването на редовността на плащанията.

                  91.

                  Отбелязва освен това, че Сметната палата заключава, че ИСАК се нуждае от съществени подобрения в три от осемте одитирани разплащателни агенции.

                  92.

                  Отбелязва също така, че Сметната палата установи, че годишният отчет за дейността и декларацията на генералния директор на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ дават само частично вярна оценка на финансовото управление по отношение на редовността на плащанията.

                  93.

                  Изразява съжаление за факта, че практиката на държавите-членки за независимо определяне на използваемата земеделска земя води до значителни отклонения при разпределянето на плащанията на площ; очаква в своя доклад за оценка Комисията да разгледа и онагледи с примери тази практика.

                  94.

                  Приканва Комисията:

                              —

                              да подобри надеждността и пълнотата на данните, регистрирани в Системата за идентификация на земеделските парцели,

                              —

                              да предприеме проактивни мерки, за да гарантира, че всички бази данни ИСАК предоставят надеждна и пълна одитна следа за всички извършени промени, като се отдели специално внимание на държавите, чиито резултати са доказано незадоволителни,

                              —

                              да изясни и по-стриктно да прилага правилата, за да не се изплаща пряка помощ от Съюза на заявители, които не са използвали земята за извършване на селскостопанска дейност или не са я поддържали в добро земеделско и екологично състояние,

                              —

                              да преразгледа и подобри насоките относно дейността на сертифициращите органи, и по-специално що се отнася до удостоверяването на валидността на проверките и контролните статистики на държавите-членки, за да информира Парламента за броя на съществуващите разплащателни агенции и да предостави оценка за тяхната стабилност,

                              —

                              допълнително да намали бюрокрацията, да опрости процедурите и да избягва неблагоприятните последици за земеделските стопани, пораждани от многобройните правила, които понякога си противоречат,

                              —

                              редовно да осведомява Парламента относно постигнатия напредък.

                  95.

                  Счита, че тристранните срещи между Сметната палата, Комисията и националните органи, които доказаха, че са важни за взаимното разбирателство и оценката на проблемите във връзка с изготвянето на годишните декларации за достоверност в областта на политиката на сближаване, следва да обхванат и политиката в областта на земеделието и природните ресурси, за да се улесни хармонизираното тълкуване и прилагане на правилата за управлението и контрола на разходите, както и координираният подход между Комисията и Сметната палата.

                  96.

                  Изразява съгласие със Сметната палата, че при уравняването с оглед на съответствието се набляга прекалено много на корекциите с фиксирана сума и финансовите корекции, които не засягат крайния бенефициент.

         Политика на сближаване — 35 500 000 000 EUR

                  97.

                  Припомня, че управлението на разходите в рамките на политиката на сближаване се споделя с държавите-членки, че средствата се изразходват чрез голям брой многогодишни „оперативни програми“ (ОП), че Комисията одобрява ОП въз основа на предложения на държавите-членки и че държавите-членки избират отделните проекти, които да бъдат включени в ОП.

                  98.

                  Припомня, че държавите-членки съфинансират проектите в рамките на политиката на сближаване; отбелязва, че ефективните системи за управление и контрол са от интерес за държавите-членки, които участват с национално съфинансиране; изисква от Комисията да работи решително за подобряване и преодоляване на временните пропуски в системите за управление и контрол.

                  99.

                  Отбелязва, че по преценка на Сметната палата вероятният процент на грешки за политиката на сближаване надхвърля 5 %; отбелязва, че честотата на грешките продължава да намалява за трета поредна година.

                  100.

                  Отбелязва също, че 36 % от плащанията по проекти са засегнати от грешки и че това все още е областта с най-висок процент на грешки.

                  101.

                  Счита, че трябва да бъде оценена ефективността на самите разходни области, а не само на индивидуалните проекти, за да се определи общата тенденция по отношение на грешките.

                  102.

                  Отбелязва сложността на нормативната рамка в областта на политиката на сближаване, изискваща съгласуваност с националните изисквания, включително регионалните и местните правомощия, както и с различните политики и правила на ЕС, като например правилата за обществените поръчки и за държавните помощи; отбелязва също така големия брой органи, отговарящи за осъществяването на политиката на сближаване в държавите-членки, и още по-големия брой бенефициенти и получатели на предоставяната от Съюза помощ.

                  103.

                  Счита, че тази сложност е важен въпрос, който следва да се вземе предвид при вземането на решение за подобренията и опростяването.

                  104.

                  Отбелязва, че голяма част от очаквания процент на грешки се дължи на грешки в допустимостта и сериозни пропуски по отношение на спазването на правилата за обществените поръчки; отбелязва освен това, че 43 % от всички количествено измерими грешки се дължат само на неспазване на правилата за обществените поръчки, което съответства на близо три четвърти от очаквания процент на грешки.

                  105.

                  Отбелязва, че нарушенията на процедурите за възлагане на обществени поръчки са знак за неуспех при изграждането на вътрешния пазар на Съюза; изисква от Комисията и Сметната палата да създадат платформа за процеса на консултации относно използваната методология предвид сериозния характер на нарушенията, установени в областта на обществените поръчки.

                  106.

                  Отбелязва освен това, че разнообразието от интереси несъмнено ще оказва влияние върху ефективното изпълнение от страна на държавите-членки на техните задължения за упражняване на контрол, доколкото това засяга разходите на Съюза в съответната държава-членка и националните вноски в бюджета на Съюза от тази държава-членка.

                  107.

                  Изисква от Комисията да анализира причините за тези нарушения на правилата за възлагане на обществени поръчки и решително да си сътрудничи с държавите-членки за преодоляване на установените трудности.

                  108.

                  Приветства във връзка с това Зелената книга на Комисията относно модернизирането на политиката на ЕС в областта на обществените поръчки — Към по-ефективен европейски пазар на обществените поръчки (COM(2011) 15); призовава Съвета и Комисията да финализират приемането на реформата на основните правила на Съюза за възлагане на обществени поръчки (директиви 2004/17/ЕО (14) и 2004/18/ЕО (15) на Европейския парламент и на Съвета) до 2012 г.

                  109.

                  Изразява загриженост, че Сметната палата установи също така значителен брой слабости в тръжните процедури и процедурите по възлагане на договори.

                  110.

                  Отбелязва, че по отношение на поне 30 % от грешките, открити от Сметната палата, органите на държавите-членки, отговарящи за изпълнението на ОП, са разполагали с достатъчно информация, за да могат да открият и коригират грешките преди сертифицирането пред Комисията на декларираните разходи.

                  111.

                  Счита, че тази констатация поставя сериозно под въпрос ефикасността на системата, съгласно която държавите-членки носят основната отговорност за точността на декларираните разходи.

                  112.

                  Припомня, че проверките на управлението са основни контролни елементи за предотвратяване на нередностите и изразява съжаление, че при 11 от общо 16 одитирани ОП проверките, извършени от управляващите органи на държавите-членки, само частично съответстват на нормативните изисквания.

                  113.

                  Отбелязва, че като цяло системите за управление и контрол за програмния период 2007—2013 г. само частично отговарят на основните изисквания на нормативната уредба.

                  114.

                  Отбелязва, че окончателни цифри могат да бъдат посочени единствено за финансовите години, които могат да се считат за приключени, и че понастоящем най-близката финансова година, която може да се счита за приключена, е финансовата 2004 година.

                  115.

                  Припомня, че ролята на Комисията включва предоставянето на указания на държавите-членки и развитието на добри практики от националните органи; призовава всички генерални дирекции на Комисията да подобрят още повече резултатите си в тази област.

                  116.

                  Подчертава, че администрациите на държавите-членки до голяма степен са заинтересовани страни в политиките, които изпълняват при споделено управление; подчертава, че във връзка с това управлението, споделяно между Комисията и държавите-членки, зависи от атмосферата на взаимно уважение и признаване между съответните администрации; подчертава, че тази атмосфера може до голяма степен да бъде допълнително подобрена в ежедневното управление и свързаните с това контакти между Комисията и администрациите на държавите-членки.

                  117.

                  Изисква Комисията да определи и разпространи в държавите-членки най-добри практики, за да се даде възможност за по-голямо усвояване на средствата и за подобряване на паричните потоци на бенефициентите чрез изменение и опростяване на разпоредбите относно прилагането на структурните фондове на национално равнище.

                  118.

                  Изразява загриженост, тъй като според OLAF се увеличават доказателствата за това, че в много случаи измамите, свързани със структурните фондове, се организират и планират, а не са резултат на използвана случайна възможност; призовава всички заинтересовани страни от държавите-членки и институциите на Съюза да работят в тясно сътрудничество за справяне с това явление (Годишен доклад на OLAF за 2010 г., стр. 41).

                  119.

                  Изразява съжаление за късното представяне на годишните обобщения на държавите-членки по отношение на структурните фондове, поради което е невъзможно да се получи достатъчна увереност за редовността на изпълнението на регионалните програми; разглежда това като достатъчно основание за прекратяване на плащанията от структурните фондове за държавите-членки.

                  120.

                  Приканва Комисията, във връзка с преразглеждането на Финансовия регламент, да разгледа ефективността на националните декларации за управление като стимули и/или възпиращи механизми, както и предимствата и подобренията, които те биха могли да внесат по отношение на доброто финансово управление; счита, че следва да се вземе предвид и фактът, че за периода 2007—2013 г. бяха извършени съществени промени в системите за управление и контрол и че постигнатите резултати трябва да бъдат оценени с цел да се предприемат по-нататъшни подобрения; счита, че въвеждането на този инструмент следва действително да осигури възможност Комисията да изпълни своето задължение за упражняване на надзор върху държавите-членки и за гарантиране на ефективното функциониране на националните системи за управление и контрол.

                  121.

                  Призовава Комисията да засили контактите с администрациите на държавите-членки за осъществяване на взаимен обмен на информация с цел незабавно приключване на нерешените въпроси.

                  122.

                  Изразява голяма загриженост относно все така ниския стандарт на системите за управление и контрол на някои държави-членки и бавния напредък в подобряването на тези системи.

                  123.

                  Приканва Комисията да включи във Финансовия регламент искане за задължителни национални декларации за управление, издадени и подписани на равнище министри и надлежно проверени от независим одитор, като жизненоважна първа стъпка към по-голяма национална отчетност по отношение на разходите на Съюза; счита, че без въвеждането на този инструмент Комисията няма да може да изпълни своето задължение за упражняване на надзор върху държавите-членки и за гарантиране на ефективното функциониране на националните системи за управление и контрол.

                  124.

                  Обръща внимание на своя правилник, и по-конкретно на приложение VI, член 6, параграф 3 от него, съгласно който „въз основа на доклад на комисията, компетентна за бюджетния контрол, председателят, от името на Парламента, може да предяви иск пред Съда срещу … съответната институция, съгласно член 265 от Договора за функционирането на Европейския съюз, за неизпълнение на задълженията, произтичащи от бележките, придружаващи решението за освобождаване от отговорност, или другите резолюции за управлението на разходите“; освен това припомня необходимостта от ефективно провеждане на редовни тристранни срещи в рамките на бюджетната процедура, както е посочено в член 324 от Договора за функционирането на Европейския съюз.

                  125.

                  Изразява съжаление, че липсват съгласувани и ясни одитни стандарти за сертифициращите органи съгласно Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета от 11 юли 2006 г. за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд и Кохезионния фонд (16); призовава Комисията да създаде работна група с участието на държавите-членки за изготвянето на единни одитни стандарти за допълнително подобряване на одитната дейност на сертифициращите/одитните органи.

                  126.

                  Призовава Комисията да предостави на Парламента информация за броя на съществуващите управляващи органи и оценка за тяхната стабилност.

         Изследвания, енергетика и транспорт — 8 000 000 000 EUR

                  127.

                  Припомня, че по-голямата част от разходите за тази група политики се извършва от Комисията по метода на прякото централизирано управление и все по-често по метода на непрякото централизирано управление посредством агенции и съвместни предприятия.

                  128.

                  Отбелязва, че за тази област на политиките според оценката на Сметната палата най-вероятният процент на грешки е между 2 и 5 %.

                  129.

                  Отбелязва освен това, че Сметната палата установи, че системите за управление и контрол са само частично ефективни по отношение гарантирането на редовността на операциите.

                  130.

                  Отбелязва, че основният източник на грешки в тази група политики си остава възстановяването на наддекларирани разходи за персонал и непреки разходи по изследователски проекти; освен това отбелязва увеличаването на резервите във връзка с прякото управление (от 4 на 9), главно в резултат на сложните критерии за допустимост.

                  131.

                  Отбелязва също така, че предвид особеното значение на научноизследователската и развойната дейност за икономиката на Съюза грешките в тази област са особено обезпокоителни.

                  132.

                  Припомня, че в рамките на Шестата рамкова програма подадените декларации за възстановяване на разходи на бенефициентите следва да се придружават от одиторска заверка от независим одитор, удостоверяваща неговата достатъчна увереност, че декларираните разходи отговарят на критериите за допустимост; обръща внимание на факта, че според признанието на самата Комисия критериите за допустимост, определени за получаването на заверка, са прекалено строги.

                  133.

                  Изразява безпокойство за факта, че Сметната палата откри грешки в 43 % от одитираните декларации за разходи — както през 2009, така и през 2008 г. — за които заверяващият одитор е изразил становище без резерви, преди подаването им за възстановяване на средства.

                  134.

                  Отбелязва, че въпреки че през 2009 г. Комисията значително увеличи събираемостта на вземанията от неправомерно извършени недопустими разходи, подобно нарастване се наблюдава и при некоригираните суми, подлежащи на събиране, които почти са се утроили и са достигнали 31,5 милиона евро.

                  135.

                  Счита, че общественото доверие в областта на научните изследвания, енергетиката и транспорта е много важно, тъй като се очаква тази област да увеличи своя дял в бюджета на Съюза през следващите години.

                  136.

                  Приканва Комисията да осигури запознаването на независимите одитори, които неправилно са заверили декларации за разходи, с критериите за допустимост на декларирани разходи и, ако е приложимо, да потърси отговорност от тях, да преразгледа функционирането на системата за заверка на методологиите на бенефициентите за изчисляване на разходите, да намали забавянето при събирането на вземанията по неправомерно изплатени суми, като при необходимост налага санкции, да осигури по-нататъшното опростяване на правилата за финансиране на научните изследвания, да подобри значително достъпа на МСП до такова финансиране и да гарантира пълна отчетност за правилното използване на средствата на Съюза.

                  137.

                  Отново призовава Комисията да осигури правна сигурност, като се въздържа от прилагането на по-строго определение на правилата за участие с обратна сила и от изисквания към бенефициентите за преизчисляване на вече одобрени от службите на Комисията финансови декларации, с което да намали необходимостта от последващи проверки и корекции с обратна сила; призовава Комисията да приключи бързо предишни случаи, възникнали поради провеждащи се в момента проверки, като действа разумно и зачита принципите на доброто финансово управление; препоръчва споровете, възникнали в миналото, да бъдат уредени чрез споразумение между всички страни, основано например на независима контрапроверка и/или с участието на независим ad hoc посредник.

                  138.

                  Приветства факта, че Комисията е започнала да използва предвидените санкции в областта на научните изследвания (34 действия, получени 514 330 EUR); въпреки това подкрепя извода на службата за вътрешен одит, че е необходим силен механизъм за разкриване на измами.

                  139.

                  Освен това приканва Комисията да гарантира, че службата за вътрешен одит упражнява същите правомощия спрямо органите, създадени от ЕС, които притежават правосубектност и които получават средства от бюджета (съвместни предприятия на Съюза), като правомощията, които службата упражнява върху службите на Комисията, в съответствие с член 185, параграф 3 от Финансовия регламент.

                  140.

                  Счита, че 8РП следва да се основава на коренна промяна на вижданията, в това число чрез въвеждането на система на бонуси, която частично да замени действащата система на авансови плащания, и по-добър достъп до рисков капитал с цел подобряване на ефикасността.

         Външна помощ, развитие и разширяване — 6 600 000 000 EUR

                  141.

                  Припомня, че по-голямата част от разходите в тази област на политиките е обект на пряко централизирано управление от службите на Комисията в нейната централа или на равнище делегации на Съюза („делегации на Европейския съюз“ след влизането в сила на Договора за функционирането на Европейския съюз); освен това отбелязва, че все по-често се прилага съвместно управление, например в рамките на инструмента за продоволствена помощ.

                  142.

                  Счита, че трябва да бъде оценена ефективността на самите разходни области, а не само на индивидуалните проекти, за да се определи общата тенденция по отношение на грешките.

                  143.

                  Отбелязва, че според преценката на Сметната палата вероятният процент грешки за одитираната област е между 2 и 5 %.

                  144.

                  Отбелязва освен това, че цялостната оценка на Сметната палата на системите за управление и контрол е, че те са само частично ефективни.

                  145.

                  Отбелязва също така, че Сметната палата установи, че годишният отчет за дейността и декларацията на генералния директор на ГД „Развитие и сътрудничество EuropeAid“ дават само частично вярна оценка на финансовото управление по отношение на редовността на плащанията.

                  146.

                  Отбелязва, че оценката на системите за управление и контрол в страните кандидатки и потенциалните страни кандидатки е непрекъснат процес, който се извършва в рамката, определена от пътната карта за процеса на децентрализирано управление за Инструмента за предприсъединителна помощ (ИПП), която води до предоставянето на управленски правомощия от Комисията на определен компонент, програма или мярка в рамките на ИПП.

                  147.

                  Изисква от Комисията да си сътрудничи тясно със страните кандидатки и потенциалните страни кандидатки, за да подобри ефективно системите за управление и контрол, да насърчава добрите практики за борба с измамите и да гарантира, че техните практики са в съответствие с всички правила и стандарти на Съюза.

                  148.

                  Изразява съжаление поради факта, че в някои потенциални страни кандидатки продължават назначенията в публичната администрация в нарушение на закона за държавната служба; изразява съжаление, че съдебната система в много случаи функционира лошо; приканва Комисията да предостави на всички потенциални страни кандидатки необходимите умения и институционални знания, за да се борят ефективно с корупцията и да продължат необходимите реформи.

                  149.

                  Изразява загриженост относно високия процент откази в страните с децентрализирано изпълнение, т.е. където делегациите на Съюза извършват предварителни проверки на процедурите за възлагане на обществени поръчки; подчертава, че националните органи в тези страни изглежда срещат трудности при внасянето на съществени подобрения, които са необходими за освобождаването от предварителните проверки на Комисията; приканва Комисията и страните кандидатки да подобрят диалога и да гарантират ефективно сътрудничество.

                  150.

                  Отбелязва Специален доклад № 12/2009 на Сметната палата относно ефективността на проектите на Комисията в областта на правосъдието и вътрешните работи за Западните Балкани.

                  151.

                  Приветства положителната оценка на Сметната палата относно системите за управление и контрол, прилагани в областта на хуманитарната помощ; въпреки това приканва Комисията да обърне по-голямо внимание на проследяването на слабостите, разкрити от нейните одити на участващите партньори и мониторинга на степента на използване на центровете за хуманитарни доставки, и да извлече максимална полза от него.

                  152.

                  Приканва приемника на ГД „Външни отношения“ да завърши методологията си за последващи проверки и в най-кратки срокове да изпълни препоръките на вътрешния одитор по този въпрос.

                  153.

                  Приканва ГД „Разширяване“ да разработи и да въведе механизми за улесняване на анализа и проследяването на резултатите от проведените мисии за проверка и да отдели достатъчно ресурси за анализа на неразгледаните окончателни декларации, подадени от държавите-членки, които скоро се присъединиха към Съюза, които декларации са свързани с предприсъединителния период.

                  154.

                  Приканва ГД „Хуманитарна помощ и гражданска защита“ да подобри документирането на оценките на предложенията за хуманитарна помощ (например чрез въвеждането на стандартизирани доклади за оценка) и да докладва за своя опит с прилагането на инструмента за продоволствена помощ в своя годишен доклад за дейността за 2010 г.

                  155.

                  Отбелязва, че при предоставянето на чуждестранна помощ биха могли да възникнат и отрицателни последици, например когато корумпирани режими в страните бенефициенти управляват лошо средствата, и че работата за предотвратяването на подобни последици трябва да бъде един от най-важните приоритети.

                  156.

                  Приветства факта, че Комисията е изразходвала 396 000 000 EUR между 2007 и 2010 г. в подкрепа на усилията на страните кандидатки за членство в ЕС за подобряване на техните съдебни системи и за борба срещу корупцията; приветства също така постигнатия в това отношение напредък; предупреждава при все това да не се проявява прекален оптимизъм и изисква от Комисията да осигури доказателства, че тези средства са били похарчени ефикасно и дали подобряването на структурите за контрол действително е довело до повишаване на санкциите срещу корумпирани лица, включително в случаите, привлекли в голяма степен вниманието на обществеността, дали законите се прилагат напълно и дали реформите получават подкрепа.

                  157.

                  Отбелязва със загриженост слабостите, установени от Сметната палата в децентрализираната система за изпълнение (ДСИ) в Хърватия и Турция; изисква от Комисията да докладва за всички мерки, предприети за решаването на този проблем, и да представи прогнози за размера на изложените на риск разходи.

                  158.

                  Изисква от Комисията, и по-конкретно ГД „Разширяване“, да увеличи усилията си за разглеждане на окончателните декларации по програма ФАР, програма КАРДС и преходния финансов инструмент и да пристъпи към предпазливото и своевременно приключване на тези програми.

                  159.

                  Изразява съжаление поради факта, че значителна част от предприсъединителната помощ се разглежда в глави 3 (селско стопанство — 254 000 000 EUR) и 4 (сближаване — 65 000 000 EUR) от годишния доклад на Сметната палата; изразява учудване, че за разлика от предходните години годишният доклад на Сметната палата не съдържа информация по страни за одитните посещения в страни извън ЕС.

                  160.

                  Изразява съжаление, че ГД „Регионална политика“ не е предприела никакви одитни мисии в Хърватия през 2009 г. въпреки наличието на големи проблеми с тръжните процедури в тази страна.

                  161.

                  Приканва освен това Комисията да уведоми националните организации, че в бъдеще помощ от Съюза ще се предоставя срещу предоставянето на убедителни данни под формата на декларация за достоверност.

                  162.

                  Изисква от Сметната палата да изложи причините, поради които нейната извадка от операции за глава „Външна помощ“ отчита сравнително нисък процент на грешки (13 %), голям дял количествено неизмерими грешки на ниво делегации на Съюза и липса на данни за грешки по отношение на точността или действителността в област, която по своя характер е изложена на висок риск от злоупотреба със средства; изисква от Комисията, и по-специално от делегациите на Съюза, да предоставят ясна одитна следа и всяка друга информация, необходима за улесняването на анализа на Сметната палата.

         Образование и гражданство — 2 200 000 000 EUR

                  163.

                  Припомня, че по-голямата част от разходите в тази област е обект на непряко централизирано или споделено управление.

                  164.

                  Приветства положителната роля на Комисията в тази област чрез предоставянето на указания на държавите-членки, като я насърчава да продължава да разпространява добри практики сред националните органи.

                  165.

                  Отбелязва, че Сметната палата установи, че процентът грешки при приключването е между 2 и 5 % и че системите за управление и контрол за тази област на политиките са частично ефективни при осигуряването на редовността на приключванията на програми и проекти, извършени през 2009 г.

                  166.

                  Изразява загриженост, че 29 от одитираните 120 случая на приключване (24 %) са засегнати от количествено измерими грешки.

                  167.

                  Изразява загриженост, че през 2009 г. системите за управление и контрол на ниво Комисия не са позволили да се открият и коригират значителен брой грешки при приключванията, извършени през тази година.

                  168.

                  Приканва Комисията да продължи да засилва надеждността на своите проверки на приключванията, за да гарантира, че грешките са открити и коригирани, и да предотврати възникването на идентифицирани в миналото грешки.

         Икономически и финансови въпроси — 7 000 000 000 EUR

                  169.

                  Припомня, че основните програми в тази група политики са Шестата и Седмата рамкова програма (РП) за научни изследвания и технологично развитие (222 милиона евро), свързаното финансиране за агенциите на Съюза (116 000 000 000 EUR), Гаранционният фонд за външни дейности (92 000 000 000 EUR) и Рамковата програма за конкурентоспособност и иновации, последвала Многогодишната програма за предприятията и предприемачеството (175 000 000 EUR).

                  170.

                  Припомня, че по-голямата част от дейностите в рамките на 6 РП, 7 РП и Рамковата програма за конкурентоспособност и иновации се финансира чрез споразумение за отпускане на безвъзмездна финансова помощ, сключено с Комисията, и че средствата се изплащат на части: авансово плащане при подписването на споразумението за отпускане на безвъзмездна финансова помощ, последвано от междинни и окончателни плащания, които възстановяват допустими разходи въз основа на декларации за разходи, предоставени от бенефициентите.

                  171.

                  Припомня, че резолюциите на Парламента относно освобождаването от отговорност за финансовата 2007 и 2008 година призовават Комисията да позволи на бенефициентите да използват средни разходи за персонал на разходна група и да не изискват данни за индивидуалните разходи на лицата, активно заети в конкретен изследователски проект; в тази връзка приветства Решение C(2011) 174 на Комисията от 24 януари 2011 г. относно трите мерки за опростяване на изпълнението на Решение № 1982/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета и Решение 2006/970/Евратом на Съвета.

                  172.

                  Отбелязва, че основният риск за редовността е деклариране на завишени допустими разходи в декларациите за разходи и тази практика да не бъде установена от системите за управление и контрол на Комисията, както и че Сметната палата оценява като високо нивото на риск по отношение на редовността на плащанията, направени въз основа на декларации за разходи.

                  173.

                  Отбелязва примерите, посочени от Сметната палата по отношение на:

                              —

                              Шестата рамкова програма, където сериозни недостатъци в декларациите за разходи не са били установени от дружеството, което е предоставило одиторска заверка, нито са били открити по време на двете последващи проверки, извършени от името на Комисията от друг външен одитор,

                              —

                              Седмата рамкова програма, където един бенефициент е използвал методология, която не съответства на правилата нито на 6 РП, нито на 7 РП, вследствие на което при един от одитираните проекти декларираните разходи са били завишени с повече от 17 %, като същата методология е била използвана при други 13 проекта,

                              —

                              Европейската космическа агенция (ЕКА) — съвместно управление — където Сметната палата установи включването на разходи, които не би трябвало да се финансират от Общността или не са били достатъчно добре обосновани, в размер на близо 10 % от одитната извадка, както и сериозни недостатъци в правилата и процедурите за възлагане на обществени поръчки.

                  174.

                  Отбелязва със загриженост и изразява безпокойство, че Сметната палата продължава да установява грешки в плащанията, за които правоспособният одитор е предоставил становище без резерви, и че Сметната палата счита, че одиторската заверка е само частично ефективна за откриване на грешки в декларираните разходи.

                  175.

                  Отбелязва, че Сметната палата заключава, че плащанията в тази група политики не са засегнати от съществени грешки, но и че Сметната палата препоръчва да се обърне внимание на естеството и честотата на грешките, установени при плащанията по рамковите програми за научни изследвания; отбелязва, че докато две от трите системи за управление и контрол за тази група политики се оценяват като ефективни, една от тях е само частично ефективна за гарантиране на редовността на плащанията.

                  176.

                  Приканва Комисията:

                              —

                              да разгледа съществуващите договорености за предварителната проверка с цел установяване на тяхната ефективност,

                              —

                              да обмисли в контекста на натрупания опит дали използването на заверка от назначен от бенефициента външен одитор представлява ефективен контрол и да проучи алтернативни методи за проверка,

                              —

                              да повишава информираността на заверяващите одитори по отношение на правилата за допустимост на разходите, така че да се повиши надеждността на изготвяните от тях одиторски заверки, и ако е приложимо, да се търси отговорност от тези одитори,

                              —

                              да продължава да усъвършенства качеството на предварителните проверки върху процедурите за възлагане на обществени поръчки и върху междинните/окончателните плащания, както и да следи за включването в работните програми на функции за последващи проверки.

         Цялостен преглед на разходите

                  177.

                  Призовава Комисията през 2011 г. да извърши незабавно цялостен преглед на разходите във всички сфери на дейност, за да гарантира ефективност на всички разходи с цел определяне на възможните икономии, които биха намалили натиска върху бюджета в този период на строги икономии.

                  178.

                  Счита, че всички искания за повишаване на разходите в ключови приоритетни области могат да бъдат удовлетворени чрез икономии от съществуващите програми и че следователно следва да се осъществява по-засилен контрол по отношение на неактуални или неефективни програми, което ще осигури възможност за преразпределяне на средства.

         Приоритетни действия

                  179.

                  Призовава Комисията да представи на компетентната комисия на Парламента план за действията, които възнамерява да предприеме по отношение на реформа на действащата процедура по освобождаване от отговорност, националните декларации за управление, завършването на управленската структура на Комисията, системното прекъсване и преустановяване на плащанията, както и отмяната на мярката и подобряването на корективните механизми.

         Реформа на настоящата процедура по освобождаване от отговорност

                  180.

                  Призовава Комисията да организира междуинституционална дискусия, в началния етап включваща на най-високо равнище представители на Съвета, Комисията, Сметната палата и Парламента, а на втория етап — представители на държавите-членки, на националните парламенти и на върховните одитни институции, с оглед започване на широк дебат относно настоящата система по процедурата за освобождаване от отговорност.

                  181.

                  Призовава Комисията да представи предложения за намаляване на сроковете по процеса на освобождаване от отговорност, така че гласуването в пленарна зала да може да се провежда през годината, която следва разглежданата финансова година; насърчава Сметната палата и всички институции да съкратят и укрепят процедурата по освобождаване от отговорност, като я направят по-прозрачна и разбираема за данъкоплатците в Съюза.

         Национални декларации за управление

                  182.

                  Подчертава, че НДУ следва да се възприемат като инструмент, който способства по-голямата национална отчетност по отношение на разходите на Съюза, като предоставя на националните парламенти и националните одитни институции възможност за участие в гарантирането на законосъобразността, редовността и изпълнението на разходите на Съюза; счита, че НДУ са инструмент, който ще позволи на националните институции и институциите на Съюза да работят заедно при пълно зачитане на техните съответни роли и отговорности.

                  183.

                  Припомня, че от 2005 г. насам Парламентът отправя призиви към Комисията да представи предложение за въвеждането на задължителни НДУ.

                  184.

                  Подчертава, че не само от органа за управление на Съюза, но и от националния орган за управление следва да се търси отговорност за разходите, доколкото около 80 % от бюджета се изпълнява от националните органи.

                  185.

                  Отправи многократни призиви всеки национален министър на финансите да издаде и подпише национална декларация за управление относно използването на средствата и предложи също националната одитна институция или друг независим одитор да извърши одит на националната декларация за управление на министъра на финансите, защото извършването на одит на декларация, издадена от национално министерство, обикновено попада в правомощията на всяка независима национална одитна институция.

                  186.

                  Приветства факта, че някои държави-членки (по-конкретно Дания, Нидерландия, Обединеното кралство и Швеция) представят национални декларации за управление, но отбелязва, че тези декларации се различават по качество и яснота.

                  187.

                  Счита, че тъй като тези държави-членки представят национални декларации за управление, те показват на останалите държави-членки, че е възможно да се направи така.

                  188.

                  Отбелязва, че предложението на Комисията относно финансовите правила, приложими за годишния бюджет на Съюза (COM(2010) 815, член 56), предвижда въвеждането на декларации за управление на управленско ниво; подчертава, че Парламентът счита, че това предложение е стъпка към националните декларации за управление, които са крайната цел.

                  189.

                  Приканва Комисията да представи официално предложение за въвеждането на задължителни национални декларации за управление, надлежно подписани от всеки национален финансов министър съгласно следните стъпки:

                              —

                              анализ на качеството, пълнотата, обективността, уместността и ползата от съществуващите национални декларации за управление, включително оценка на добавената стойност на предоставената информация, както и на евентуалните слабости в тях,

                              —

                              изготвяне на насоки за определянето на основните общи аспекти на националните декларации за управление, които гарантират тяхната полезност както за Комисията, така и за Сметната палата,

                              —

                              създаване на пътна карта, в която се посочва датата, на която държавите-членки трябва да са приключили основните стъпки в процеса на въвеждане на националните декларации за управление, както и въвеждането на задължителни национални декларации за управление във Финансовия регламент до 1 януари 2014 г., която дата бележи началото на новите финансови перспективи,

                        и предлага съдържанието на националните декларации за управление да бъде в съответствие с международните одитни стандарти и да бъде от полза за извършването на одита от Сметната палата.

         Завършване на управленската структура на Комисията

                  190.

                  Подчертава, че както годишният отчет за дейността на генералните директори, така и обобщаващият доклад на колегиума на членовете на Комисията са важни елементи, които позволяват на Комисията да дава отчет пред органа по освобождаване от отговорност.

                  191.

                  Приканва Комисията, по аналогия с призива за въвеждане на национални декларации за управление на политическо равнище, да завърши управленската си структура, като подписът на отговорния член на Комисията ще бъде добавен към годишния отчет за дейността на генералния директор, а обобщаващият доклад, който включва и „таблица за оценка“ за качеството на проверките по държави-членки и области на политиката, ще бъде подписан от председателя на Европейската комисия.

                  192.

                  Отбелязва, че с цел завършване на управленската структура на Комисията може да се наложи укрепване на процедурите, за да се даде възможност на колегиума да приеме обобщаващия доклад и за да могат отделните членове на Комисията да се включват и да участват в изготвянето на годишния отчет за дейността на генералните директори, който включва следните мерки, приложими за финансовата 2010 година:

                              —

                              предаването на компетентната комисия на Парламента на протокола от заседанието, на което колегиумът приема обобщаващия доклад, и неговото публикуване,

                              —

                              предаването на компетентната комисия на Парламента на декларацията от генералния директор за неговата среща с отговорния член на Комисията, в която се дава ясно и пълно обяснение за съдържанието на техните обсъждания на годишните отчети за дейността, както и евентуалните резерви.

                  193.

                  Подчертава, че тези мерки не следва по никакъв начин да размиват пряката отговорност на всеки от генералните директори или другите вторично оправомощени разпоредители с бюджетни кредити.

         Систематично активиране на прекъсването и преустановяването на плащанията, както и отмяна на мярката

                  194.

                  Отбелязва, че общият размер на финансовите корекции, потвърдени през 2009 г., само за структурните действия възлиза на 7 719 000 000 EUR (Годишен отчет на Европейския съюз, финансова 2009 година, стр. 112); отбелязва обаче, че само 5 387 000 000 EUR (7 719 000 000 — 2 332 000 000) (стр. 103) са били усвоени и регистрирани в отчетите; счита, че разликата между сумите, които трябва да бъдат коригирани, и действително коригираните суми поражда необходимостта от въвеждане на автоматично преустановяване на плащанията, без решение на Комисията, при наличие на данни за съществен недостатък във функционирането на системите за управление и контрол.

                  195.

                  Приканва Комисията да въведе систематично активиране на прекъсванията и преустановяванията на плащанията при наличие на данни за съществен недостатък във функционирането на системите за управление и контрол на държавите-членки.

                  196.

                  Счита, че процесът, водещ до постигането на систематично прекъсване и систематично преустановяване на плащанията, трябва да включва:

                              —

                              предаването на компетентната комисия на Парламента на информация, която ясно показва всички прекъсвания и преустановявания на плащанията до момента, както и мотивите за тези решения,

                              —

                              описание на ясни и недвусмислени критерии, приложими за всички генерални дирекции, без възможност за тълкуване на бъдещите прекъсвания/преустановявания на плащанията, както и отмяна на прекъсванията/преустановяванията на плащанията, като се създава систематичен механизъм без предварително решение на политическо ниво,

                              —

                              включването във Финансовия регламент на принципа на систематично прекъсване и преустановяване на плащанията, който се задейства при наличие на данни за съществени недостатъци във функционирането на системата за управление и контрол на държавите-членки, и разработването на подробни насоки за държавите-членки, за да се помогне на националните органи да избегнат недоразумения и нередности,

                              —

                              предаването от Комисията на екземпляр от всяко писмо за събиране на вземания и всяко писмо за съобщаване на финансови корекции до националния парламент и националната върховна одитна институция на съответната държава-членка, както и на компетентната комисия на Парламента.

         Подобряване на корективните механизми

                  197.

                  Настоява Комисията да подобри корективните механизми, които гарантират, че финансовите последици от неправилно извършените плащания са за сметка на бенефициентите, а не на данъкоплатците.

                  198.

                  Счита, че процесът, водещ до постигането на тази цел, трябва също да включва представянето на компетентната комисия на Парламента на следното:

                              —

                              ясен, изчерпателен и напълно точен списък на всички финансови корекции, внесени от 2000 г. насам, както и информация за това дали неправилно получените плащания са били възстановени или заменени с други проекти, като в този случай трябва да се представи и качествена оценка на тези проекти за замяна,

                              —

                              мерките, които трябва да бъдат предприети вследствие на заключението на Сметната палата, че Комисията „не винаги получава надеждна информация от държавите членки“ (Годишен доклад за 2009 г., точка 1.49), придружени от списък на съответните държави-членки и размера на нередностите, както и от информация за резултатите от „стандартизираната процедура“ (отговор на Комисията в годишния отчет за 2009 г., точка 1.34), въведена за периода 2007—2013 г.,

                              —

                              план за действие, който касае начина за подобряване на интегрирането и съпоставянето на констатациите на Сметната палата относно годишния процент на грешки на ниво бенефициенти и работата на Комисията по проследяването на тези констатации, както и финансовите корекции и възстановявания, извършени през целия жизнен цикъл на различните програми до процедурата за приключване, и който включва определяне на плащанията, които могат да бъдат предмет на допълнителна проверка и процедури за уравняване на сметките, и по-добро проследяване на усилията за възстановяване на държавите-членки.

         Оценител на изпълнението

                  199.

                  Приканва Комисията да назначи „оценител на изпълнението“, отговорен за изготвянето на доклада за оценка, който се изисква в съответствие с член 318 от Договора за функционирането на Европейския съюз и който трябва да бъде одобрен от колегиума на членовете на Комисията, за да се ангажират недвусмислено с него.

                  200.

                  Счита, че докладът за оценка трябва да бъде изготвен така, че връзката между ключовите показатели за изпълнението, тяхната правна/политическа основа, размера на разходите и постигнатите резултати да бъде ясна и прозрачна, че методологията, която се използва за съставянето на този доклад, следва да бъде одитирана от службата за вътрешен одит, която трябва да извърши оценка и на свършената работа, и че основните показатели за изпълнението, които се използват от всички служби в Комисията, трябва да бъдат достъпни за обществеността.

                  201.

                  Счита, че докладът за оценка следва да бъде представен в пленарна зала по време на разискване, в хода на което Сметната палата също ще бъде приканена да представи своето становище относно доклада за оценка.

         Въвеждане на нова логика за разходите

                  202.

                  Приканва Комисията да въведе нова логика за разходите, която цели да подобри качеството на разходите и да гарантира, че осигурените от данъкоплатците на Съюза средства се изразходват правилно и разумно, и която включва следните принципи:

                              —

                              съставяне на бюджета на Съюза въз основа на проучване на предлаганите политики, разходите за изпълнение за съответните органи и бенефициентите и целите, които биха могли да бъдат постигнати с наличните средства,

                              —

                              гарантиране, че схемите и програмите са реалистични и възможно най-опростени,

                              —

                              гарантиране на пълна и съгласувана отчетност за разходите,

                        и предлага на Комисията, в сътрудничество със Сметната палата, да проучи възможността за процедура, която цели получаване на обща декларация за достоверност за всяка финансова перспектива, и да я прилага доброволно, в очакване на правно основание, което да превърне тази процедура в задължителна.

         Забележки на подпомагащите комисии

         Комисия по развитие

                  203.

                  Изразява загриженост от факта, че Сметната палата оцени системите за управление и контрол за външна помощ и развитие като само частично ефективни за гарантиране на редовността на плащанията, и установи съществени грешки при плащанията; изразява загриженост от факта, че грешките при някои окончателни плащания, установени от Сметната палата, не са били открити от Комисията и че Комисията не следи доколко партньорите използват Центровете за хуманитарни доставки; приветства факта, че броят на транзакциите, при които са установени грешки (13 %), е по-малко от половината от установения през предишни години брой, въпреки това подчертава, че е необходимо да бъдат положени усилия за по-нататъшно намаляване на този процент.

                  204.

                  Отбелязва, че „слабостите, открити при редовните одити на системите на партньорите, невинаги се поправят … навреме“ (17) от ГД „Хуманитарна помощ“; съобразно с това настоятелно призовава ГД „Хуманитарна помощ“ да укрепи капацитета си за упражняване на контрол и предприемане на последващи действия.

                  205.

                  Призовава Комисията да включи по-всеобхватно екологичните аспекти в проектите за развитие, включително програмите за бюджетна подкрепа, и да извърши оценка на интегрирането на екологичното измерение в сътрудничеството за развитие; изказва съжаление, че тези слабости се дължат вероятно на недостиг на персонал и се надява на напредък чрез създаването на Европейската служба за външна дейност.

                  206.

                  Отново отправя призив за по-голямо участие на парламентите и консултация с местното гражданско общество в страните партньори при изготвянето и прегледа на националните стратегически документи в рамките на Инструмента за сътрудничество за развитие.

                  207.

                  Настоятелно призовава Комисията да подпомогне страните партньори да развият своя парламентарен контрол и възможностите си за одит и да повишат прозрачността и достъпа на обществеността до информация, по-конкретно когато помощта се отпуска от бюджетни средства, в съответствие с разпоредбите на член 25, параграф 1, буква б) от регламента за ИСР (18), и приканва Комисията редовно да докладва за постигнатия напредък.

                  208.

                  Отново призовава Комисията да докаже, че е изразходила поне 20 % от помощта за развитие за основно и средно образование и основни здравни услуги, включително безопасен достъп до вода и канализация; освен това препоръчва оценките на въздействието, отчитащи тези разходи, да бъдат извършвани задълбочено, така че да се максимизира ефективността на предприетите програми.

                  209.

                  Приканва Комисията да постави по-силен акцент върху здравето на жените в развиващите се страни като цяло, и в частност върху подобряването на здравето на майките, тъй като това е областта, в която е налице най-голямо изоставане в постигането на резултатите, набелязани в Целите на хилядолетието за развитие.

                  210.

                  Подчертава, че механизмите за помощ за развитие следва да бъдат насочени и към насърчаване на постигането на благосъстояние и подкрепата за малките и средните предприятия, тъй като създаването на благосъстояние продължава да бъде основен инструмент за намаляване на бедността; припомня, че от развиващите се страни се губят приблизително 800 000 000 000 EUR годишно чрез незаконно изтичане на капитали и че предотвратяването на тези загуби би могло да има решаващо значение за облекчаването на бедността и постигането на Целите на хилядолетието за развитие.

                  211.

                  Оценява факта, че организациите на Обединените нации често притежават специализирани експертни умения и опит, които не се срещат лесно другаде; при все това изразява загрижеността си, че Комисията не представя предварително убедително доказателство относно това дали изборът на организация на ООН е действително по-ефективен и ефикасен от други начини на доставяне на помощ (19); призовава Комисията да проведе по-прозрачен и обективен процес за избор на канали за изпълнение на помощта.

                  212.

                  Настоятелно призовава Комисията да гарантира по-добра публичност за финансираните от ЕС дейности в отвъдморски страни.

         Комисия по заетост и социални въпроси

                  213.

                  Отбелязва, че бюджетните кредити за плащания от финансовата рамка за периода 2000—2006 г. за Европейския социален фонд (ЕСФ), предвидени за 2009 г., са използвани в размер на 97,1 % (1 540 000 000 EUR); отбелязва, че междинните и авансовите плащания за финансовата рамка за периода 2007—2013 г. са се увеличили до 11 300 000 000 EUR; отчита усилията на Комисията за подобряване на финансовото управление; изразява съжаление относно факта, че държавите-членки, въпреки финансовата криза, не използват средства на ЕСФ.

                  214.

                  Отбелязва, че процентът на грешките следва тенденция на спад през последните три години, като от 54 % през 2007 г. спада до 36 % през 2009 г.; отчита усилията на Комисията за намаляване на процента на грешките; призовава за засилени усилия с цел, в частност, намаляване на възстановяването на разходи, които не са допустими за финансиране.

                  215.

                  Призовава Комисията да допринесе за подобряването на финансовото управление, като следи програмата за действие, която ускорява процедурите на вземане на решение относно финансовите корекции.

                  216.

                  Приветства факта, че изпълнението на програмата на ЕСФ през 2009 г. се съсредоточи върху Европейската стратегия за заетостта, в частност върху мерките, които целят подобряване на възможностите за наемане на работа на трудовия пазар (30,6 % (20), и върху дейности, които развиват общообразователната подготовка и професионалното обучение (22,8 % (20), социалното включване (20,8 % (20) и равните възможности (6,5 % (20).

                  217.

                  Приветства усилията на Комисията да получава от всички държави-членки пълна отчетност чрез годишни доклади за извършения контрол от одиторските служби и обобщаващи годишни доклади.

         Комисия по вътрешния пазар и защита на потребителите

                  218.

                  Подчертава значението на бюджетни редове 17 02 02 (действия в област на политиката за защита на потребителите) и 17 01 04 03 (разходи за административното управление) за ефективното изпълнение на всяка годишна работна програма в рамките на Програмата за защита на потребителите 2007—2013 г. и приканва Комисията да повиши осведомеността за наличните безвъзмездни средства (по-специално по отношение на съвместните действия в рамките на регламента за сътрудничество в областта на защитата на потребителите (Регламент (ЕО) № 2006/2004 на Европейския парламент и на Съвета (21), по които не са получени заявления); изразява задоволство от ползотворното усвояване на допълнителните средства (2 000 000 EUR), предвидени през 2009 г. за пилотния проект за мерки за контрол в областта на политиката за защита на потребителите.

                  219.

                  Приветства следващите публикации на индекса за развитие на пазарите на дребно като важен инструмент за подобряване на мониторинга на пазарите и за иновативната им класификация; счита, че емпиричната основа, която беше създадена, следва да бъде източник на нови идеи за политиката на равнището на Съюза и на национално равнище и отправя искане към Комисията да използва резултатите от определянето на индекса за развитие на пазарите на дребно при определянето на своите политики във всички свързани области.

                  220.

                  Отбелязва с голям интерес преобразуването на Изпълнителната агенция по програмата за обществено здравеопазване в Изпълнителна агенция за здравеопазване и въпроси, свързани с потребителите (EAHC) и първата година от функционирането ѝ съобразно разширения мандат; поздравява EAHC за постигането на целите, свързани с управлението на безвъзмездните средства и договорите в рамките на програмата за потребителите (Решение № 1926/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (22); счита обаче за проблематично, че при 3 % от плащанията не е спазен крайният срок.

                  221.

                  Приветства подобренията, предприети с цел постигане на степен на изпълнение от 92 % за бюджетните кредити за плащания за осъществяването и развитието на вътрешния пазар (бюджетен ред 12 02 01); отбелязва, че степента на изпълнение за програма SOLVIT (бюджетен ред 12 02 02) се очаква да бъде приблизително 92 %, като се отчетат плащанията през 2008, 2009 и 2010 г., взети заедно; отново подчертава необходимостта да се запази отделен бюджетен ред за SOLVIT.

                  222.

                  Подчертава значението на малките и средните предприятия (МСП) и настоятелно призовава Комисията да направи анализ на ефективността на текущите програми за финансиране на МСП и да улесни участието им в програми на Съюза за научни изследвания чрез въвеждането на иновативни финансови инструменти в бюджета на Съюза.

                  223.

                  Отбелязва забележките на Сметната палата за стоките, въведени незаконно на територията на Съюза (в точка 2.22 от нейния годишен доклад), както и отговора на Комисията, посочващ разяснението съгласно Модернизирания митнически кодекс; отправя искане към Комисията да представи доклад във възможно най-кратък срок относно последващите действия вследствие на съответните решения на Съда.

                  224.

                  Насърчава държавите-членки да използват подходящи методи за анализ на риска с цел да се съсредоточат митническите проверки върху високорисковите търговци или пратки; освен това приканва държавите-членки да допълнят основаните на риска проверки с определен брой случайно избрани проверки; отправя искане към Комисията да отдели специално внимание при изготвянето на разпоредбите относно прилагането на Модернизирания митнически кодекс на извършването на физически проверки на стоки, както фискални, така и за целите на безопасността/сигурността; отправя също искане за подобряване на проверките преди и след одит по отношение на опростените процедури и централизираното освобождаване.

         Комисия по транспорт и туризъм

                  225.

                  Отбелязва, че в бюджета за 2009 г. във вида, в който беше окончателно приет и впоследствие изменен в хода на финансовата година, конкретно за политиките в рамките на дейността на комисията по транспорт и туризъм се предвиждаше обща сума от 2 427 000 000 EUR под формата на бюджетни кредити за поети задължения и 2 103 000 000 EUR под формата на бюджетни кредити за плащания; отбелязва също, че от тези суми:

                              —

                              934 582 000 EUR за бюджетни кредити за поети задължения и 830 594 000 EUR за бюджетни кредити за плащания бяха предназначени за трансевропейските транспортни мрежи (TEN-T),

                              —

                              17 600 000 EUR за бюджетни кредити за поети задължения и 14 500 000 EUR за бюджетни кредити за плащания бяха предназначени за безопасността на транспорта,

                              —

                              64 971 000 EUR за бюджетни кредити за поети задължения и 29 054 000 EUR за бюджетни кредити за плащания бяха предназначени за програмата „Марко Поло“,

                              —

                              146 902 000 EUR за бюджетни кредити за поети задължения и 109 257 000 EUR за бюджетни кредити за плащания бяха предназначени за агенциите в областта на транспорта и Надзорния орган за европейската ГНСС,

                              —

                              427 424 000 EUR за бюджетни кредити за поети задължения и 388 859 000 EUR за бюджетни кредити за плащания бяха предназначени за транспорта, включително за приоритетна област, свързана с устойчивата градска мобилност, в рамките на Седмата рамкова програма за изследвания и технологично развитие,

                              —

                              2 750 000 EUR за бюджетни кредити за поети задължения бяха предназначени за безопасността на транспорта,

                              —

                              3 800 000 EUR за бюджетни кредити за поети задължения и 3 600 000 EUR за бюджетни кредити за плащания бяха предназначени за туризма.

                  226.

                  Изразява съжалението си, че при проверката на изпълнението на бюджета за финансовата 2009 година. Сметната палата отново реши да съсредоточи вниманието си по-скоро върху политиките в областта на изследванията и енергетиката, отколкото върху политиката в областта на транспорта.

                  227.

                  Приветства трайно високите темпове на усвояване както на бюджетните кредити за поети задължения, така и на бюджетните кредити за плащания при проекти, свързани с TEN-T, при които и двата показателя достигат почти 100 %; призовава държавите-членки да гарантират предоставянето на достатъчно финансиране от националните си бюджети за изпълнението на този ангажимент на Съюза; припомня, че Парламентът подкрепи по-високо равнище на финансиране от Съюза; приветства средносрочния преглед на проектите по многогодишната програма на TEN-T за периода 2007—2013 г., публикуван на 27 октомври 2010 г., който има за цел да оптимизира използването на бюджетните средства по TEN-T, и подчертава важността на надеждното финансово планиране на проектите.

                  228.

                  Изразява загриженост за това, че равнището на усвояване на бюджетните кредити за плащания, свързани с безопасността и оптимизирането на транспортните системи и с правата на пътниците, отново беше ниско (73 %); изразява съжалението си във връзка с това, че 100-процентно равнище на усвояване на бюджетните кредити за плащания, свързани с програмата „Марко Поло II“, бе постигнато само поради това, че над половината от първоначално предвидените средства бяха преразпределени в хода на 2009 г.

                  229.

                  Приветства същественото увеличение в сравнение с 2008 г. на равнището на усвояване на бюджетните кредити за плащания по програмата „Галилео“ и подчертава голямото значение на тази програма за сектора на логистиката и сектора на устойчивия транспорт.

                  230.

                  Отбелязва, че проверките на извадки от операциите показват вероятен процент на грешка между 2 и 5 %; приканва Комисията да увеличи усилията си за още по-голямо намаляване на тази стойност.

                  231.

                  Отбелязва със задоволство, че Сметната палата е счела годишните отчети на Изпълнителната агенция за трансевропейската транспортна мрежа за законосъобразни и редовни във всички съществени аспекти; приветства факта, че Агенцията е успяла да запълни постовете, които все още бяха вакантни в края на 2008 г.

                  232.

                  Подчертава спешната необходимост от прозрачност на регионалната и транспортната политика чрез предоставяне на подходяща информация на данъкоплатците и бюджетните органи, както и от по-тясна координация на тези политики, по-специално по отношение на финансирането на TEN-T, тъй като понастоящем потенциалната добавена стойност на проектите се взема предвид само в незначителна степен и поради това средствата не се използват оптимално, за да се премахнат тесните места, проблемите с преминаването на границите и трудностите поради липсващи връзки.

                  233.

                  Настоява за по-надеждно формиране на процедурите по подбор и одобряване на транспортни проекти в рамките на политиката на сближаване.

                  234.

                  Приветства Специален доклад № 8/2010 на Сметната палата относно инвестициите в железопътната инфраструктура на ЕС, и преди всичко извода за важната роля на настоящите координатори на TEN-T, по-специално чрез улесняване на контакта между участниците; подкрепя препоръката, че Комисията следва да обмисли назначаването на още координатори за другите приоритетни проекти.

                  235.

                  Отбелязва наблюдението на Сметната палата, че приоритетните проекти не са избрани въз основа на действителните и очакваните транспортни потоци и че използването на анализа на разходите и ползите може да се разшири; въпреки това посочва, че приоритетните проекти също така отговарят на целите на Съюза за икономическо, социално и териториално сближаване, както и на желанието за борба с изменението на климата чрез подкрепа на по-екологосъобразни транспортни средства.

         Комисия по граждански свободи, правосъдие и вътрешни работи

                  236.

                  Приветства факта, че е постигнат значителен напредък по отношение на равнището на изпълнение на поетите задължения в бюджета за пространството на свобода, сигурност и правосъдие (97,7 % в сравнение с 87,5 % през 2008 г.), както и по отношение на равнището на изпълнение на плащанията (89,6 % в сравнение с 80,9 % през 2008 г.).

                  237.

                  Изразява съжаление относно факта, че степента на анулиране на плащанията е била толкова висока (8,5 %) главно поради анулирането на плащания в бюджета за агенциите и за широкомащабни информационни системи (ШИС II и ВИС).

                  238.

                  Приветства високите равнища на изпълнение на четирите фонда на програмата „Солидарност и управление на миграционните потоци“; отбелязва, че високите равнища на изпълнение отразяват също полезността на тези фондове и призовава това да бъде взето предвид при бъдещото планиране на бюджета и в обсъжданията на следващата многогодишна финансова рамка, в контекста на докладите от средносрочната оценка, изготвени от Комисията.

                  239.

                  Изразява съжаление, че равнището на изпълнение на плащанията е било по-ниско по отношение на програмите „Основни права и правосъдие“ и „Сигурност и опазване на свободите“; отбелязва основанията, представени от Комисията, а именно че резултатите от поканите за предложения не са били задоволителни и че икономическата криза е затруднила осигуряването на съфинансиране от кандидатите.

                  240.

                  Изразява съжаление, че Сметната палата констатира, че някои агенции не са представили изявления относно консолидираните отчети или са представили изменени изявления и че необходимата информация липсва от няколко години.

                  241.

                  Призовава Комисията да публикува докладите от средносрочната оценка на различните фондове и програми във възможно най-кратък срок.

         Комисия по култура и образование

                  242.

                  Призовава Комисията да продължи да полага усилия за постоянно намаляване на процента грешки при приключванията и да извърши внимателна оценка на предишното поколение програми; отбелязва, че процентът грешки в управлението на новото поколение програми показва тенденция на спад в сравнение с предишното поколение, което отразява ползата от техническите корекции, включени в правилата на текущите програми.

                  243.

                  Отбелязва, че в област на политиката „Образование и култура“ по-голямата част от операциите се осъществява чрез националните агенции; в това отношение приветства усилията на Комисията да подпомага националните агенции за подобряване на счетоводните им системи и изисква от Комисията да вземе необходимите мерки в случай на неспазване на изискванията за одит на Съюза.

                  244.

                  Изразява задоволство от разширяването на употребата на инструментите на информационните технологии, тъй като това премахва бюрокрацията и може да спомогне значително за улесняване на процедурите за кандидатите и да намали времето, необходимо за обработката на заявленията.

                  245.

                  Настоятелно призовава Комисията, Изпълнителната агенция за образование, аудиовизия и култура и националните агенции да продължат своята работа за създаването на гъвкави процедури и по-нататъшно намаляване на забавянето на плащанията, тъй като бенефициентите имат право да очакват спазването на графиците, посочени в програмните ръководства или в други официални съобщения.

         Комисия по околна среда, обществено здраве и безопасност на храните

                  246.

                  Счита за задоволителна общата степен на усвояване на бюджетните кредити по бюджетните редове за околна среда, обществено здраве и безопасност на храните.

                  247.

                  Подчертава общата степен на изпълнение на бюджета в областта на околната среда в размер на 97,12 %, което представлява по-добър резултат в сравнение с 95,15 % през предходната година за бюджетните кредити за поети задължения; отбелязва също, че степента на усвояване на бюджетни кредити за плащания е висока, като е в размер на 99,92 %.

                  248.

                  Приветства забележителната като цяло степен на усвояване на кредитите за поети задължения и плащания в областта на общественото здраве, която достига близо 100 % за бюджетните кредити за поети задължения по всички бюджетни редове.

                  249.

                  Отбелязва, че високата степен на усвояване в областта на безопасността на храните, здравето на животните и хуманното отношение към тях, и растителната защита се запазва в размер на 98 % за бюджетните кредити за поети задължения в сравнение с предходната година; съзнава лекия спад в усвояването на бюджетни кредити за плащания (82 %); призовава държавите-членки да засилят усилията си, за да предават по-точни прогнози на Комисията относно мерките за ерадикация.

                  250.

                  Приветства постигането на степен на изпълнение на оперативния бюджет на програмата LIFE + в размер на 99,35 %, особено след като бюджетният орган увеличи кредитите за поети задължения с 29 000 000 EUR в сравнение с първоначалното предложение на Комисията; отбелязва, че в рамките на третата покана по програма LIFE + бяха избрани 210 проекта, които обхващат действия в областите „Природа и биологично разнообразие“ (84), „Политика и управление в областта на околната среда“ (115) и „Информация и комуникация“ (11).

                  251.

                  Подчертава факта, че вноските за международни дейности в областта на околната среда са предназначени да покрият задължителните и доброволните вноски по редица международни конвенции, протоколи и споразумения и да достигат обща степен на усвояване в размер на 84,46 % спрямо 76,12 % през 2008 г.; известно му е, че степента на усвояване се влияе също от курсовите разлики, тъй като по-голямата част от вноските се изплащат в щатски долари.

                  252.

                  Отбелязва, че Финансовият инструмент за гражданска защита, който обхваща реакцията при бедствия, действията за повишаване на готовността и мерките за предотвратяване или намаляване на последиците от извънредни ситуации, достигна степен на усвояване в размер на 72,56 %, което съответства на 15 411 000 EUR; следователно отбелязва, че степента на усвояване на бюджетните кредити за плащания е 44,52 %, тъй като поканите за участие в тръжни процедури бяха публикувани едва през първата половина на 2009 г. и поради това проектите все още не бяха приключили.

                  253.

                  Отбелязва, че по отношение на фондовете за извънредни ситуации и средствата във връзка с възникването на бедствия окончателните искания за възстановяване на разходи, представени от държавите-членки, често са много по-малки от първоначалните прогнози; призовава държавите-членки да увеличат усилията си, за да предават по-точни прогнози на Комисията, и настоятелно приканва Комисията да осигури допълнителна помощ на държавите-членки в процеса на изготвяне на прогнози.

                  254.

                  Отбелязва, че в рамките на бюджета за 2009 г. бяха изпълнени три пилотни проекта и две подготвителни действия в областта на околната среда и четири в областта на общественото здраве; отбелязва ниското качество на предложенията, представени по пилотния проект „Търговия с емисии на серен диоксид в Балтийско море“, вследствие на което не бяха сключени никакви договори; съзнава, че подготвителното действие за контролни пунктове във връзка с превоза на животни беше отменено поради ниското качество на предложенията, които не отговаряха на минималните критерии за оценка.

                  255.

                  Подчертава, че е важно да се осигури по-голяма точност и яснота на поканите за участие в тръжни процедури и да се предостави допълнителна помощ на кандидатите, особено при програмите за обществено здраве, за да се избегне представянето на заявления за проекти, които очевидно не отговарят на условията за финансиране или са с ниско качество; въпреки това съзнава, че някои проекти винаги ще срещат затруднения при изпълнението.

                  256.

                  Подчертава, че спазването на административните и финансовите разпоредби на Финансовия регламент не бива да води до излишно забавяне при отпускането на безвъзмездни средства или подбора на проекти за финансиране; призовава Комисията да продължи да полага усилия за подобряване на административните процедури, които оказват влияние върху усвояването на бюджетните кредити за поети задължения и плащания.

                  257.

                  Отбелязва, че в края на 2009 г. Изпълнителната агенция за здравеопазване и въпроси, свързани с потребителите, която е административна единица на Комисията, е управлявала портфейл от 361 проекта със споделени разходи в рамките на програмата за обществено здраве, 287 от които са подписани споразумения, което представлява общо участие на ЕС в размер на 156 000 000 EUR; подчертава, че административният бюджет, необходим за изпълнението на програмите на Съюза, възлиза на общо 6 400 000 EUR за Изпълнителната агенция по програмата за обществено здравеопазване; отбелязва новите структурирани методи на отчитане, които позволяват по-добър контрол на изпълнението на бюджета с цел избягване на преносите и стриктно прилагане на принципа на ежегодност на бюджета.

                  258.

                  Отбелязва, че комуникацията между агенциите и институциите, от една страна, и между агенциите и обществеността в Съюза, от друга страна, не е на достатъчно добро равнище; насърчава всички заинтересовани страни в агенциите и в институциите да подобрят взаимната си комуникация и да полагат повече усилия по отношение на връзките с обществеността.

                  259.

                  Настоятелно призовава ГД „Здравеопазване и потребители“ и ГД „Околна среда“ на Комисията да представят на съответните комисии на Парламента годишен доклад в рамките на процедурата по освобождаване от отговорност относно ефикасността и ефективността на изпълнените проекти и програми.

         Комисия по външни работи

                  260.

                  Отбелязва, че в своя доклад относно изпълнението на бюджета на Съюза за финансовата 2009 година Сметната палата посочва „че плащанията за годината, приключила на 31 декември 2009 г., за групата политики в сферата на външната помощ, развитието и разширяването са засегнати от съществени грешки“ (23); изразява загриженост поради факта, че грешките са свързани с допустимостта и с „неспазване на критериите за възлагане на поръчката“, които са най-уязвимите на лошо управление и измами области (24).

                  261.

                  Приветства, по отношение на редовността на операциите за разходи в областта на външните отношения, увеличаването на „честотата“ на операциите, които Сметната палата оценява като напълно „редовни“ в сравнение с данните за 2008 и 2007 г.

                  262.

                  Приветства също така подобряването на процедурите на предварителни проверки на ГД „Външни отношения“ (RELEX) през 2009 г. чрез въвеждането на нови процедури и контролни листове.

                  263.

                  Подчертава, че при изпълнението на ОВППС и на Европейската политика за сигурност и отбрана (ЕПСО) Парламентът следва да бъде своевременно информиран за определените цели и подбраните мисии, за да може да формулира по-добре своите препоръки към Съвета и върховния представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност.

                  264.

                  Приветства факта, че между 2007 и 2010 г. Комисията е изразходвала 396 000 000 EUR в подкрепа на усилията на страните кандидатки за членство в ЕС за подобряване на техните съдебни системи и за борба срещу корупцията; приветства също така постигнатия в това отношение напредък; предупреждава при все това да не се проявява прекален оптимизъм и изисква от Комисията да осигури доказателства, че тези средства са били похарчени ефикасно, както и да заяви дали подобряването на структурите за контрол действително е довело до повишаване на санкциите срещу корумпирани лица, включително в случаите, привлекли в голяма степен вниманието на обществеността, дали законите се прилагат напълно и дали реформите получават подкрепа.

                  265.

                  Отбелязва, че в рамките на инструмента за продоволствена помощ все по-често се прилага съвместно управление и приканва ГД „Хуманитарна помощ и гражданска защита“ (ECHO) да докладва за своя опит с прилагането на инструмента за продоволствена помощ в своя годишен доклад за дейността за 2010 г.

         Комисия по регионално развитие

                  266.

                  Отбелязва, че средствата за политиката на сближаване са обект на особено сложни правила и се усвояват по различен начин в сравнение с други разходни области на Съюза, което ги прави по-уязвими на грешки; обръща внимание на факта, че процентът грешки при разходите за сближаване остава най-високият от всички плащания в Съюза (над 5 % през 2009 г.); подчертава при все това значителното намаляване на процента грешки в сравнение с 2008 г. и по тази причина призовава за по-голямо опростяване и повече техническа помощ, за да могат държавите-членки и регионите да постигнат по-ефективно изпълнение; посочва, че Комисията или държавите-членки трябва да осигурят на регионалните администрации технически познания и умения, даващи им възможност да повишат ефикасността на предоставените им ресурси.

                  267.

                  Отбелязва, че нарушаването на правилата за възлагане на обществени поръчки е все още една от най-често срещаните причини за нередности, което отчасти се дължи на тяхната сложност; препоръчва опростяването на правилата за обществените поръчки и намаляването на техния брой с цел да се намали общата честота на грешки.

                  268.

                  Изразява загриженост, че ГД „Регионална политика“ заявява в своята декларация за достоверност, приложена към годишния отчет за дейността за 2009 г., че за 38 от общо 79 програми ГД „Регионална политика“ не разполага с достатъчна увереност за законността и редовността на свързаните с тях операции във връзка с възстановяването през 2009 г. на декларираните разходи; изисква допълнителни подробности относно липсващата информация по отношение на възстановяванията през 2009 г.; отбелязва, че държавите-членки са задължени да предоставят достатъчно информация в своите годишни отчети за дейността и призовава Комисията да предложи система от санкции, в случай че предоставената информация не дава възможност на Комисията да установи законността и редовността.

                  269.

                  Приветства становище № 1/2010 на Сметната палата относно „Подобряване на финансовото управление на бюджета на Европейския съюз: рискове и предизвикателства“ и обръща внимание на частичната ефективност на системите за управление и контрол в редица високорискови области по отношение на Европейския план за икономическо възстановяване, и по-специално сближаването и развитието на селските райони.

                  270.

                  В контекста на преразглеждането на Финансовия регламент подчертава необходимостта да бъдат направени по-ясни правилата и схемите на управление в рамките на споделено управление, като по отношение на политиката на сближаване следва да се внесе максималната възможна яснота, за да се избегнат противоречията с Финансовия регламент; отбелязва, че управленските проблеми между Финансовия регламент и разпоредбите относно сближаването могат да бъдат избегнати чрез по-добро хармонизиране на правилата за допустимост в различните политики; счита обаче, че опростяването, особено в рамките на преразглеждането на Финансовия регламент, следва да осигури дългосрочна устойчивост на правилата и схемите за управление.

                  271.

                  Призовава Комисията и държавите-членки да разгледат доколко е целесъобразно да се развива принципът „договор за доверие“, позволяващ намаляване на броя на проверките на схемите, които са доказали качествата си в борбата с грешките и измамите.

                  272.

                  Отбелязва, че в системите за контрол и одит на програмите „INTERREG“ частично липсва единен подход, което се признава от одитните органи на всички участващи държави-членки; призовава за взаимно признаване на общ набор от правила и стандарти между органите на държавите-членки, които участват в одита и контрола на трансгранични програми.

                  273.

                  По отношение на други забележки, придружаващи решението за освобождаване от отговорност, които имат специфичен характер, се позовава на своята резолюция от 10 май 2011 г. относно специалните доклади на Сметната палата във връзка със освобождаването от отговорност на Комисията за финансовата 2009 година (25).

         (1)  ОВ L 69, 13.3.2009 г.,

         (2)  ОВ C 308, 12.11.2010 г., стр. 1.

         (3)  ОВ C 303, 9.11.2010 г., стр. 1.

         (4)  ОВ C 308, 12.11.2010 г., стр. 129.

         (5)  ОВ L 248, 16.9.2002 г., стр. 1.

         (6)  ОВ L 390, 30.12.2006 г., стр. 1.

         (7)  ОВ L 343, 27.12.2007 г., стр. 9.

         (8)  ОВ L 11, 16.1.2003 г., стр. 1.

         (9)  Заключения на Съвета Екофин относно насоките за бюджета за 2011 г., приети на 16 март 2010 г., документ 6794/10, 24 февруари 2010 г., стр. 9.

         (10)  Приети текстове, P7_TA(2010)0401.

         (11)  Например параграфи 23 и 24 от резолюцията на Европейския парламент от 24 април 2007 г., заедно със забележките, които са неразделна част от решението за освобождаване от отговорност за изпълнението на общия бюджет на Европейския съюз за финансовата 2005 година, раздел III — Комисия (ОВ L 187, 15.7.2008 г., стр. 25).

         (12)  ОВ L 340, 6.12.2006 г., стр. 5.

         (13)  Решение от 9 ноември 2010 г. по обединени дела C-92/09 и C-93/09, Volker и Markus Schecke GbR и Hartmut Eifert / Land Hessen, все още непубликувано в ССП.

         (14)  ОВ L 134, 30.4.2004 г., стр. 1.

         (15)  ОВ L 134, 30.4.2004 г., стр. 114.

         (16)  ОВ L 210, 31.7.2006 г., стр. 25.

         (17)  Годишен доклад на Сметната палата относно изпълнението на бюджета (2010/C 303/01), стр. 144, параграф 6.42.

         (18)  Регламент (ЕО) № 1905/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2006 г. за създаване на финансов инструмент за сътрудничество за развитие (ОВ L 378, 27.12.2006 г., стр. 41).

         (19)  Специален доклад № 15/2009 на Сметната палата относно „Помощ от ЕС, осъществявана чрез организации на ООН: вземане на решения и мониторинг“.

         (20)  От удостоверените разходи.

         (21)  ОВ L 364, 9.12.2004 г., стр. 1.

         (22)  ОВ L 404, 30.12.2006 г., стр. 39.

         (23)  ОВ C 303, 9.11.2010 г., стр. 146.

         (24)  ОВ C 303, 9.11.2010 г., стр. 140.

         (25)  Приети текстове, P7_TA(2011) 195 (вж. стр. 63 от настоящия брой на Официален вестник).

      РЕЗОЛЮЦИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ
      от 10 май 2011 година
      относно специалните доклади на Сметната палата в рамките на освобождаването на Комисията от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета за финансовата 2009 година
      ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ,

                  —

                  като взе предвид общия бюджет на Европейския съюз за финансовата 2009 година (1),

                  —

                  като взе предвид окончателните годишни отчети на Европейския съюз за финансовата 2009 година (SEC(2010) 963 — C7-0211/2010) (2),

                  —

                  като взе предвид годишния доклад на Сметната палата за изпълнението на бюджета за финансовата 2009 година, придружен от отговорите на институциите (3), и специалните доклади на Сметната палата,

                  —

                  като взе предвид декларацията за достоверност относно надеждността и точността на отчетите, както и законосъобразността и редовността на свързаните с тях операции, предоставена от Сметната палата съгласно член 287 от Договора за функционирането на Европейския съюз (4),

                  —

                  като взе предвид своето решение от 10 май 2011 г. относно освобождаването от отговорност във връзка с изпълнението на общия бюджет на Европейския съюз за финансовата 2009 година, раздел III — Комисия (5) и своите бележки в резолюцията, която е неразделна част от това решение,

                  —

                  като взе предвид специалните доклади на Сметната палата, изготвени съгласно член 287, параграф 4, втора алинея от Договора за функционирането на Европейския съюз,

                  —

                  като взе предвид препоръката на Съвета от 15 февруари 2011 г. относно освобождаването от отговорност на Комисията за изпълнението на бюджета за финансовата 2009 година (05891/2011 — C7-0053/2011),

                  —

                  като взе предвид член 17, параграф 1 от Договора за ЕС, членове 317, 318 и 319 от Договора за функционирането на Европейския съюз, както и членове 179а и 180б от Договора за Евратом,

                  —

                  като взе предвид Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. относно Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности (6), и по-специално членове 145, 146 и 147 от него,

                  —

                  като взе предвид член 76 от своя правилник и приложение VI към него,

                  —

                  като взе предвид доклада на комисията по бюджетен контрол и становищата на другите заинтересовани комисии (A7-0135/2011),

                  A.

                  като има предвид, че съгласно член 17, параграф 1 от Договора за Европейския съюз Комисията изпълнява бюджета и управлява програмите, като се придържа към член 317 от Договора за функционирането на Европейския съюз, в сътрудничество с държавите-членки и на своя отговорност съгласно принципа на добро финансово управление,

                  Б.

                  като има предвид, че специалните доклади на Сметната палата предоставят информация по будещи тревога въпроси, свързани с усвояването на средствата, и по този начин те подпомагат Парламента при упражняването на неговата роля на орган по освобождаването от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета,

                  В.

                  като има предвид, че бележките му по специалните доклади на Сметната палата са неразделна част от забележките в решението на Парламента от 10 май 2011 г. за освобождаване от отговорност във връзки с изпълнението на общия бюджет на Европейския съюз за финансовата 2009 г., раздел III — Комисия,

         ОБЩИ БЕЛЕЖКИ

                  1.

                  Приветства факта, че Сметната палата успява всяка година да изготви все повече и по-добри специални доклади; изразява съжаление поради факта, че за жалост те невинаги получават политическото внимание, което заслужават, поради правилата, приложими в Парламента.

                  2.

                  Посочва, че тези специални доклади са от голямо значение при разработването на програми и проекти и изменянето и/или адаптирането им, тъй като те могат да доведат до по-ефективна употреба на човешките и бюджетните ресурси; оценява положителното отношение на Комисията към тези процеси и нейната воля да предприеме незабавни действия за коригиране на повечето от недостатъците, отбелязани от Сметната палата в тези доклади.

                  3.

                  Призовава отново компетентните си органи да адаптират правилата по такъв начин, че компетентната комисия да може да решава въз основа на сериозността на констатациите на Сметната палата дали съществува необходимост от изготвянето на доклад по собствена инициатива за пленарно заседание, извън квотата, определена за докладите по собствена инициатива.

         СПЕЦИАЛНИ БЕЛЕЖКИ

         Част I:   Специален доклад № 15/2009 на Сметната палата, озаглавен „Помощ от ЕС, осъществявана чрез организации на ООН: вземане на решения и мониторинг“

                  4.

                  Отбелязва, че средствата на Съюза за развитие, предоставяни чрез организации на ООН, удвоиха размера си до над 1 милиард евро между 2002 и 2008 г.

                  5.

                  Високо оценява факта, че сътрудничеството с организациите на ООН може да породи икономии от мащаба, както и по-голяма ефективност на помощта в резултат на по-добрата координация между донорите, но изтъква, че това невинаги е непременно вярно, тъй като организациите на гражданското общество често са източник на ценна информация на местно равнище и тяхното участие може да доведе до по-голяма ангажираност на партньорите от развиващите се страни.

                  6.

                  Изразява загриженост, че Сметната палата констатира затруднения при преобразуването на строгите юридически изисквания за обективен и прозрачен избор на партньори в практически критерии за подкрепа на процеса на вземане на решения.

                  7.

                  Призовава съответно Комисията да изготви ясни критерии и процеси за подбор, които да гарантират избора на най-ефикасните и ефективни механизми за предоставяне на помощ във всеки отделен случай.

                  8.

                  Призовава Комисията да осъществява по-задълбочен мониторинг на проектите за помощ, изпълнявани чрез ООН, за да се увери в действителното им въздействие и ефективността на разходите.

                  9.

                  Счита, че предложението на Комисията за доверителни фондове с участие на множество донори следва да комбинира възможностите на Комисията да учредява, управлява и координира такива фондове с достатъчен демократичен и бюджетен контрол.

                  10.

                  Вярва, че сътрудничеството със системата на ООН следва да зависи от задоволителния напредък на процеса на реформиране на ООН, от статута на Комисията в системата на ООН и от разработването на процедури и практики за санкциониране на престъпни деяния, извършени от служители на международни организации; вярва освен това, че трябва да бъде изградена система за проследяване и възстановяване на неправомерно изразходвани средства на ЕС.

                  11.

                  Забелязва нуждата от завършване на съществуващата контролна рамка, като на оправомощения разпоредител с бюджетни кредити на Комисията, на Службата за вътрешен одит на Комисията и на Сметната палата се предостави достъп до докладите за вътрешен одит на ООН.

                  12.

                  Смята, че на Парламента следва да бъдат предоставени убедителни данни под формата на декларация за достоверността и точността на отчетите от съответната международна организация, подобна на декларацията, която трябва да издава оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити на Комисията, и подобна на изискваните от Парламента национални декларации за управление от държавите-членки.

                  13.

                  Счита, че създаването на Европейската служба за външна дейност и нейната сложна структура, позволяваща на служителите ѝ да администрират средствата на Комисията за външни дейности, прави още по-належащи проблемите с управлението и контрола; следователно счита, че е изключително важно Съюзът да получи равнопоставеност с държавите-членки в рамките на ООН, за да се постигне видим напредък по отношение на контрола и — в случай на необходимост — при последващите действия за събиране на средства или други задължения.

                  14.

                  Настоятелно призовава Комисията да увеличи количеството информация относно изпълнението на ЕФР на национално и регионално равнище в държавите от АКТБ и да гарантира по-добра видимост за всички финансирани от Съюза дейности в чужбина.

         Част II:   Специален доклад № 17/2009 на Сметната палата, озаглавен „Дейностите за професионално обучение за жени, съфинансирани от Европейския социален фонд“

                  15.

                  Припомня на Сметната палата и на Комисията, че съгласно член 8 от Договора за функционирането на Европейския съюз насърчаването на равенството между мъжете и жените е основен принцип на Европейския съюз във всички негови дейности; по тази причина въпросите, свързани с пола, трябва да бъдат вземани предвид на всички етапи от бюджетната процедура, включително при подготовката, изпълнението и одита на бюджета на Европейския съюз.

                  16.

                  Припомня на Сметната палата и на Комисията констатациите и препоръките в проучването за осъществимостта на бюджетирането, съобразено с принципа за равенство между половете.

                  17.

                  Приветства доклада, основаващ се на оценки, изготвени от Комисията и в пет държави-членки (Германия, Испания, Франция, Италия и Обединеното кралство), които обхващат общо 76 % от разходите за дейности за професионално обучение на жени, съфинансирани от Европейския социален фонд в рамките на програмния период 2000—2006 г.; отбелязва обаче, че докладът разкрива редица слабости при определянето на мерките и подбора на одитираните от Сметната палата проекти; отбелязва също някои недостатъци по отношение на мониторинга на резултатите от програмите.

                  18.

                  Отбелязва, че съдържащите се в одитираните програми обучителни дейности не са създадени в пряко съответствие с анализите на изискванията на пазара на труда, а определените мерки по-скоро оставят широко поле за избор на начините за прилагане на дейностите, без да поставят необходимия акцент върху конкретни целеви групи; изразява съжаление, че Сметната палата не е взела под внимание по-общите въпроси, свързани с връщането на жените на работа или подобряването на уменията им.

                  19.

                  Разбира, че бъдещите оперативни програми трябва да вземат под внимание анализите на пазара на труда, за да могат обучителните дейности да бъдат съобразени с резултатите от тези анализи; все пак продължава да счита, че обучението за жени трябва да усъвършенства техните умения, като същевременно отчита специфичните потребности на жените, като грижите за децата и гъвкавите форми на заетост; освен това подкрепя становището, че трябва да се създаде ефективна процедура за подбор на проектите, насочени към преодоляване на неравенството и справяне с проблемите, посочени в анализа.

                  20.

                  Отбелязва, че използвайки сегашните показатели, критериите за подбор на проектите в одитираните държави-членки не са отчели достатъчно анализите на пазара на труда, нито са гарантирали, че подбраните проекти са съобразени с общите цели на програмата; препоръчва в бъдеще показателите да бъдат ориентирани в по-голяма степен към равенството между половете, да бъдат формулирани ясни цели и да бъде повишена надеждността на информацията, за да се осигури ефективно извършване на оценки от страна на изпълнителните органи, държавите-членки и Комисията.

                  21.

                  Изисква от Комисията да продължи да проверява дали държавите-членки са разработили подходящи и приложими показатели с цел гарантиране на събирането на надеждни данни, позволяващи изготвянето на съдържателни заключения относно ефикасността и ефективността на съфинансираните действия; изисква да бъде редовно информиран за постигнатия напредък, като се гарантира, че задълженията на финансиращите проектите не са прекалено тежки.

                  22.

                  Призовава Сметната палата да вземе предвид бележката на Комисията в годишния доклад за изпълнението на бюджета по отношение на бюджетни редове 4 и 13, съгласно която те имат по-широк обхват и включват, наред с другото, политиката за равенство между половете.

                  23.

                  С оглед на продължаващите различия в заплащането между половете в Европа призовава Комисията да продължи да насърчава действията за професионално обучение на жени, за да могат те да придобият или подобрят уменията, необходими за справяне с това несъответствие.

                  24.

                  Изразява съжаление предвид забележките на Сметната палата в годишния доклад относно неоправданите разходи при изпълнението на програмата „Дафне II“; настоятелно призовава Комисията да проследи положението и да гарантира правилното изпълнение на програмата „Дафне“ в бъдеще.

                  25.

                  Отново отправя искане към Комисията и Сметната палата в доклада относно освобождаването от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета да се включва информация относно политиките за интегриране на равенството между половете и специфични данни за половете.

         Част III:   Специален доклад № 1/2010 на Сметната палата, озаглавен „Ефективен ли е контролът на опростените митнически процедури за внос?“

                  26.

                  Приветства публикуването на доклада на Сметната палата и изчерпателния анализ, извършен от Палатата.

                  27.

                  Оценява ключовата роля на опростените митнически процедури за внос по отношение на икономическите оператори с оглед на улесняването на търговията, но изразява съжаление във връзка с факта, че подобни процедури доведоха до неоправдани загуби за бюджета на Съюза и нарушения на търговската политика на Съюза.

                  28.

                  Приветства подобрената регулаторна рамка за опростени процедури за внос, въведена от началото на 2009 г., и очаква Комисията да допълни своите насоки за последващи одити без по-нататъшно забавяне и най-късно до края на 2011 г.

                  29.

                  Приканва държавите-членки да приложат тази рамка бързо и призовава Комисията да следи внимателно напредъка.

                  30.

                  Счита за неприемлива липсата на ефективен контрол върху опростените процедури за внос в държавите-членки, разкрита от доклада, и призовава Комисията да продължи разследването на ефективността на контрола по отношение на опростените процедури в държавите-членки, и по-специално да разследва напредъка в извършваните от държавите-членки последващи одити (примерно честота, методология, използване на анализ на риска и организация), и да представи резултатите от това разследване пред Парламента до края на 2011 г. по отношение на най-малко половината държави-членки и до края на 2012 г. по отношение на останалите държавите-членки.

                  31.

                  Счита, че държавите-членки следва да полагат повече усилия за гарантиране на ефективното събиране на митническите сборове, особено като се има предвид фактът, че те запазват 25 % като компенсация за разходите по събирането им.

                  32.

                  Изисква от Сметната палата да разгледа възможността за предприемане на последващи действия във връзка със специалния доклад след представянето на насоките за последващи одити и призовава Комисията да предостави на Парламента приблизителни оценки на загубите на традиционни собствени ресурси в резултат от настоящия неефективен контрол върху опростените процедури в държавите-членки.

                  33.

                  Призовава Комисията да анализира нидерландската идея за одити преди издаването на разрешение, която макар и да не се следва от всички в Нидерландия, беше определена от Сметната палата като напълно отговаряща на нейния модел за контрол, и да препоръча използването на този модел в други държави-членки, както и да уведоми Парламента относно постигнатия напредък до септември 2011 г.

                  34.

                  Настоятелно призовава Комисията да разследва по-подробно въпроса за злоупотребите със „свръхоблекчаване“ (освобождаване от задължението за уведомяване) и да предостави на Парламента подробни данни относно честотата на случаите на използване на „свръхоблекчаване“ за всяка държава-членка до края на процедурата по освобождаване от отговорност за финансовата 2009 година; призовава Комисията да определи по-подробно специалните обстоятелства, при които икономическите оператори могат да се възползват от освобождаването от задължението за уведомяване.

                  35.

                  Призовава Комисията да проучи до февруари 2011 г. случаите с Белгия, Франция, Ирландия, Швеция и Обединеното кралство, при които икономически оператори не бяха в състояние да представят поисканата митническа документация в рамките на последващите одити, и да информира Парламента за действията, предприети от тези държави-членки, за да коригират положението преди края на процедурата по освобождаване от отговорност за финансовата 2009 година.

                  36.

                  Изразява съжаление относно липсата на последователна политика на Съюза за санкции, които да се налагат от страна на държавите-членки спрямо икономически оператори, действащи в нарушение на правилата за опростените процедури, въведени в техен интерес с цел улесняване на икономическите операции; призовава Комисията да информира Парламента относно мерките, предприети за коригиране на това положение.

                  37.

                  Призовава държавите-членки да информират икономическите оператори относно техните отговорности при използването на опростени процедури, които може да включват също така и задължително обучение.

         Част IV:   Специален доклад № 2/2010 на Сметната палата, озаглавен „Ефективността на схемите за подпомагане на проектни проучвания и изграждане на нови инфраструктури по Шестата рамкова програма за изследвания“

                  38.

                  Отбелязва нарастващата конкуренция, която среща Съюзът от страна на традиционните си конкуренти и на нововъзникващите икономики в сферата на научните изследвания, развойната дейност и иновациите; отбелязва съответно, че научните изследвания, и по-специално новите изследователски инфраструктури са от съществено значение, за да може Съюзът да постигне целите, заложени в стратегията „ЕС 2020“: интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж.

                  39.

                  Подчертава, че Комисията следва внимателно да разгледа всички елементи, за да получи най-добра стойност срещу вложените средства; въпреки това отбелязва, че нито в специалния доклад, нито в отговора на Комисията се съдържат изрични данни, които биха могли да подкрепят извода, че Комисията наистина е получила най-добра стойност срещу вложените средства.

                  40.

                  Подчертава значението на заключението от проведения през 2000 г. анализ на Комисията, което гласи, че при технологичното развитие във връзка с инфраструктурите липсва критична маса; отбелязва, че нито от специалния доклад, нито от отговора на Комисията може да се заключи, че характеристиките и броят на финансираните проекти (общо 28) са отговорили на целта за критична маса; следователно призовава Комисията в този конкретен случай да изясни допълнително целта за постигане на критична маса и начина, по който тя е била преследвана.

                  41.

                  Отбелязва, че във връзка с проектните проучвания не е ясно дали при разговорите с бенефициентите, представителите на изследователски организации, представителите на изследователската общност и представителите на държавите-членки и асоциираните държави Сметната палата е взела предвид факта, че те естествено са склонни да имат положително отношение към извършените проучвания; освен това насърчава Сметната палата да използва допълнителни данни, за да разгледа по-добре ефективността на въпросните проекти.

                  42.

                  Отбелязва, че според отговора на Комисията „финансирането от ЕС по линия на Схемата за подкрепа на ИНИ не бе замислено да доведе до решение за изграждане на нова инфраструктура, а по-скоро беше с цел да се разшири европейското измерение“; при все това отбелязва, че не съществува достатъчно добро определение на термините „европейско измерение“ и „европейска добавена стойност“ (7), и по-конкретно на това как те се измерват и по какъв начин средствата, дадени за тези проекти, отговарят на термините „европейско измерение“ и „европейска добавена стойност“; следователно призовава Комисията да изясни допълнително тези термини по специфичен и измерим начин.

                  43.

                  Изразява съгласие със Сметната палата и Комисията, че ползите от използването на допълнителни източници на финансиране следва да се обяснят на потенциалните кандидати и допълнително да се рекламират от Комисията и от органите на държавите-членки, дори и по Седмата рамкова програма да е постигнат значителен напредък.

                  44.

                  Отбелязва, че използването на допълнителни източници на финансиране е фактор от решаващо значение за създаването на нови изследователски инфраструктури през следващите години.

                  45.

                  Отбелязва, че също така е нужно Комисията да предприеме практически мерки за подходящо управление на допълващите се източници на финансиране, като провежда, наред с другото, проверки за двойно финансиране или недопустимо съфинансиране.

                  46.

                  Припомня, че през 2008 г. Комисията публикува Практическо ръководство за възможностите за финансиране от ЕС за научни изследвания и иновации и прикани държавите-членки да подобрят условията за координирано използване на финансирането.

                  47.

                  Отправя искане до Сметната палата да извърши от гледна точка на сметките и на бюджета оценка на финансираната от Съюза научноизследователска и развойна дейност в областта на сигурността, включително Шестата рамкова програма, Подготвителните действия в областта на свързаните със сигурността научни изследвания (PASR) и Седмата рамкова програма, вследствие на препоръката на проучването, извършено от Тематичен отдел „В“ на Парламента, озаглавено „Преглед на мерките за сигурност в рамковата програма за научни изследвания“ от октомври 2010 г.

         Част V:   Специален доклад № 3/2010 на Сметната палата, озаглавен „Оценка на въздействието в институциите на ЕС: подпомага ли тя вземането на решения?“

                  48.

                  Приветства доклада на Сметната палата и подкрепя нейните констатации и заключения.

                  49.

                  Приветства доброто начало и поощрява извършваните подобрения в системата на Комисията за оценка на въздействието, по-специално постоянното актуализиране на насоките на Комисията за оценка на въздействието и укрепването на ролята на Съвета за оценка на въздействието (СОВ).

                  50.

                  Отбелязва със задоволство, че според констатациите на Сметната палата процедурите по оценка на въздействието са станали неразделна част от процеса на разработване на политиките и са допринесли за подобряване на качеството на законодателните предложения на Комисията.

                  51.

                  Насърчава Комисията да определи мерки за засилване на прозрачността на процеса на планиране при оценката на въздействието; счита, че Комисията следва не само да обяснява причините за необходимостта от оценка на въздействието, но и да обявява публично причините за решенията да не извършва оценка на въздействието (по-специално в случаи, когато нейният СОВ е установил необходимостта от извършване на такава оценка).

                  52.

                  Счита, че както е заявено във втория междинен доклад от 21 май 2008 г. относно законодателните дейности и междуинституционалните отношения, изготвен от работната група по въпросите на парламентарната реформа, оценките на въздействието следва да включват всички законодателни инициативи, в това число мерките за опростяване и мерките в рамките на процедурата по комитология; приканва всички участници да определят отново обхвата на оценките на въздействието по време на следващите междуинституционални разговори, по-специално като отчитат наскоро въведените с Договора от Лисабон промени.

                  53.

                  Настоятелно призовава Комисията да включи заинтересованите страни не само в подготвителната работа по оценките на въздействието, но също така и да се консултира със заинтересованите страни по проектодокладите за оценка на въздействието и като следва подхода, възприет от някои страни от ОИСР, да публикува проектите за оценка на въздействието.

                  54.

                  Насърчава Комисията да подобри планирането на процеса на оценка на въздействието, за да осигури достатъчно време за надзора от страна на СОВ.

                  55.

                  Счита, че представянето и обсъждането на оценките на въздействието следва да бъде неразделна част от законодателната работа на Парламента и насърчава своите комисии по-често да канят за участие представители на Комисията.

                  56.

                  Насочва вниманието на Комисията към критичните забележки относно обема и техническия характер на оценките на въздействието, както и относно сложността на използвания език; счита, че някои подобрения в тези области биха повишили степента на полезност на оценките на въздействието за законодателите, заинтересованите страни и обществеността.

                  57.

                  Отбелязва обаче, че независимостта на оценките на въздействието така, както се извършват понастоящем, е спорна поради факта, че членовете на Съвета за оценка на въздействието (СОВ) на Комисията, който отговаря за оценките на въздействието на Комисията, се назначават от председателя на Комисията и изпълняват неговите указания.

                  58.

                  Освен това отбелязва, че същият проблем възниква и във връзка с последващите оценки на Комисията, които имат ограничена стойност като подкрепа за Парламента при осъществяването на надзора му по отношение на изпълнението на бюджета от страна на Комисията.

                  59.

                  Подчертава, че оценките на въздействието не следва да бъдат извършвани само преди приемането на даден законодателен текст, а следва също така да бъдат извършвани и след неговото приемане; посочва, че това е необходимо за извършването на по-точна оценка на това дали целите на даден законодателен акт действително са били постигнати и дали даден законодателен акт трябва да бъде изменен или да бъде запазен в настоящия си вид.

                  60.

                  Изразява убеждението си, че извършването на оценки на въздействието и други оценки от името на Парламента би повишило разбирането и познаването от широката общественост на стойността на политиките на Съюза и би изиграло роля за пораждане на обществено участие и дебат.

                  61.

                  Подчертава, че правото на инициатива на Комисията ограничава ролята на Парламента и твърдо счита, че извършването на независими и свободни оценки на въздействието, без ограничения, би дало на членовете на Европейския парламент повече влияние върху бъдещото развитие на европейските политики.

         Част VI:   Специален доклад № 4/2010 на Сметната палата, озаглавен „Модел и управление на схемите за мобилност на програма „Леонардо да Винчи“ — водят ли те до ефективни резултати?“

                  62.

                  Приветства доклада на Сметната палата, изчерпателната оценка на модела и управлението на схемата за мобилност „Леонардо да Винчи“, съдържаща се в него.

                  63.

                  Отбелязва със задоволство общото заключение на Сметната палата, че моделът и управлението на схемите за мобилност по програмата „Леонардо да Винчи“ могат да доведат до ефективни резултати.

                  64.

                  Макар да съзнава напълно сложността на задачата за разработване на подходящи показатели за многото цели, поставени във връзка с програмата, и да отчита напредъка, постигнат наскоро в тази посока, изразява тревога от констатираната от Сметната палата липса на цялостна система за измерване на въздействието на програмата и от неспособността на Комисията да извърши оценка на изпълнението на целите на програмата за първите три години от прилагането ѝ, който период съставлява приблизително половината от целия период на нейното изпълнение.

                  65.

                  Призовава Комисията да информира Парламента относно напредъка по отношение на създаването на нов, ефективен и лесен за ползване инструмент за търсене на партньорски организации, който да е насочен към справяне с трудностите на кандидатите при намирането на приемащи партньорски организации в други държави.

                  66.

                  Призовава Комисията да гарантира правилното оценяване на заявленията, като доразвие ръководството за оценители и като включи проверки на оценките на заявленията за финансиране в посещенията си за наблюдение на качеството и въздействието в участващите държави, в случай че анализът на добавената стойност на тези проверки бъде положителен.

                  67.

                  Призовава Комисията да създаде цялостна система за измерване на въздействието на програмата и да подобри системата за отчитане на резултатите и въздействието на програмата, и по-конкретно — да приключи незабавно въвеждането на софтуерната система LLPLink за отчитане на резултатите от въздействието, както и да информира Парламента относно напредъка в тази посока.

                  68.

                  Призовава Комисията да коригира слабостите в контрола, констатирани в специалния доклад на Сметната палата.

         Част VII:   Специален доклад № 5/2010 на Сметната палата, озаглавен „Прилагане на подхода Leader в областта на развитието на селските райони“

                  69.

                  Отбелязва, както изтъква Палатата, че са налице редица области, където могат да бъдат извършени значителни подобрения, за да се гарантира добавената стойност, която е ключова за подхода Leader; счита, че е много жалко, че десет години след предишния одит на подхода Leader от Сметната палата същите сериозни слабости продължават да съществуват.

                  70.

                  Подкрепя препоръки 3, 4, 5 и 6 на Сметната палата.

                  71.

                  Изразява съгласие с препоръка 1, че не следва да се отпускат средства за завършени проекти, но счита, че това не следва да пречи на финансирането от Leader за разширяване на съществуващи проекти; съответно приветства намерението на Комисията да представи предложения, които биха дали възможност за разширяване на проекти, при които е било представено ново заявление за финансиране за следващи етапи.

                  72.

                  Отбелязва препоръка 2, която гласи, че членовете на местните групи за действие (МГД) следва „да отсъстват при обсъждането, оценяването или вземането на решение“, когато имат „личен, политически, професионален или бизнес интерес от дадено предложение за проект“; отбелязва освен това, че Финансовият регламент забранява действия, които могат да доведат до конфликт на интереси; приканва Комисията и държавите-членки да гарантират, че Финансовият регламент се прилага изцяло от членовете на комисиите на МГД за оценка на проекти и вземане на решения; изразява съгласие, че следва винаги да се подписва декларация за интереси, където това е приложимо, и че декларациите за интереси следва да се публикуват в протокола от заседанието.

                  73.

                  Призовава Комисията да осигури ясно определение на понятието „интерес от проект“ и счита, че воденето на подробни протоколи за всички заседания, на които се вземат решения, следва да стане правило, за да се намалят опасенията от несправедливост при подбора на проекти и да се увеличи прозрачността и безпристрастността при вземането на решения.

                  74.

                  Счита, че с цел да се гарантира елементът „добавена стойност“ на Leader Комисията следва допълнително да насърчи МГД да предприемат решителни действия за откриване на местни партньори, които могат да разработят повече стратегически проекти в определени области, какъвто е случаят сега в Мекленбург-Предна Померания (Германия) и Ирландия.

                  75.

                  Призовава Комисията да въведе незабавно мерки, повишаващи прозрачността при подбора на проекти, като използва примера на Мекленбург-Предна Померания (Германия) и Пеи дьо ла Лоар (Франция), и счита, че следва да бъде въведена система, при която МГД да публикуват на своите уебсайтове протоколите от заседанията за подбор на проекти.

         Част VIII:   Специален доклад № 6/2010 на Сметната палата, озаглавен „Постигнала ли е реформата на пазара на захарта своите основни цели?“

                  76.

                  Отбелязва, че като цяло реформата на пазара на захарта в Съюза от 2006 г. е успешна и е постигнала целите за повишаване на конкурентоспособността и преодоляване на ценовата разлика между вътрешния пазар на Съюза и световния пазар.

                  77.

                  Отбелязва, че Сметната палата изразява резерви относно измерването на конкурентоспособността единствено въз основата на региони; подчертава, че Комисията не е имала възможност да проучи действителната конкурентоспособност на отделните растениевъди и фабрики; изразява загриженост, че ако съответно конкурентоспособността в даден регион се основава не на реалния му потенциал, а на изкривяване на пазара, дължащо се на сравнително високи квоти в някои региони, основани на политически критерии, новото положение, създадено от реформата, не гарантира оптимален резултат от гледна точка на реалния конкурентен потенциал на тези региони.

                  78.

                  Изразява съгласие със Сметната палата, че данните за производителността и ефективността на производителите на захар биха могли да са много полезни за целите на оценката на изпълнението на реформата; съответно отправя въпрос към Комисията защо не е изисквала такива данни като предварително условие за получаване на финансова помощ.

                  79.

                  Отправя въпрос към Комисията защо от големите производители на захар, които са се отказали от своите квоти, приемайки компенсацията от фонда за преструктуриране като финансов стимул за напускане на сектора, не е поискано да предоставят информация за начина, по който са използвали тази компенсация; отбелязва също така значението на събирането и обработката на такава информация за насърчаването на по-ефективна и ефикасна организация на Общата селскостопанска политика в бъдеще.

                  80.

                  Припомня, че захарните фабрики заемат важно място в селскостопанската политика и тяхното местно присъствие е предпоставка за производството на захарно цвекло, макар това да не се отнася за традиционните рафинерии на захарна тръстика, тъй като захарната тръстика се произвежда извън Съюза; отправя съответно въпрос към Комисията каква обществена полза е била постигната с преходната помощ, платена на производителите на захарна тръстика.

                  81.

                  Подчертава, що се отнася до допълнителната квота за изоглюкоза, че нейното промишлено производство не е свързано с наличието на царевица и други суровини на местно равнище и че както посочва Комисията, цената на царевицата и на другите суровини, използвани за преработката на изоглюкоза, остава незасегната; съответно отбелязва, че търсенето и моделът на потребление на изоглюкоза са принципно различни от потреблението на захар; поради това изразява съгласие със Сметната палата, че „логиката тези допълнителни безплатни квоти да бъдат включени в следващите намаления на квотите е доста неясна“ (8) и задава въпрос на Комисията каква обществена полза е постигната в случая с безплатните квоти, предоставени на производителите на изоглюкоза.

                  82.

                  Призовава Комисията да проучи дали средства, предвидени за схемата за преструктуриране, са използвани за изнасяне на някои фабрики на Съюза в трети държави, които получават преференциално третиране от Съюза, предвид факта, че субсидирането на производителността извън Европа не е една от целите на реформата в сектора на захарта.

                  83.

                  Обръща внимание на Комисията върху факта, че ползите от повишената промишлена концентрация в сектора не са придружени или са придружени в ограничена степен от прехвърляне на намалението на цените към потребителите; поради това задава въпроса дали Комисията е предприела някакви мерки или инициативи по време на реформата в сектора на захарта или в контекста на тази реформа, за да гарантира, че намалението на цената на едро на захарта ще достигне до крайния потребител.

                  84.

                  Отбелязва, че според специалния доклад на Сметната палата „съществуват големи разлики — от нетен излишък в размер на 390 EUR за всеки тон от отказаната квота, съпоставено с нетните разходи за закриване на предприятията, до нетен дефицит в размер на 226 EUR за тон“ (9) и се пита дали реформата не е могла да бъде планирана по начин, който би свел до минимум тези разлики.

                  85.

                  Изразява съгласие със Сметната палата, че „липсват подробни данни относно ефекта от отказа от квоти върху местната икономика, броя на загубените работни места и алтернативната заетост на персонала, работещ във фабриките преди тяхното демонтиране“ (10) и счита тези данни за наистина полезни за добиване на цялостна представа за ефекта от реформата за засегнатите региони; съответно отбелязва, че когато даден бенефициент получава средства от Съюза, въз основа на правото на европейския данъкоплатец да бъде информиран, има основание да се очаква получаването на прозрачна обратна информация за това как са използвани тези средства, което в никакъв случай не противоречи на правомощията на държавите-членки.

                  86.

                  Изразява съгласие със Сметната палата, че държавите-членки, които са решили да предоставят помощ за диверсификация, е следвало да приемат национални програми за преструктуриране, в които се описват планираните мерки за диверсификация в засегнатите региони, и да уведомят Комисията за тези програми; затова призовава Комисията да посочи въздействието на помощта за диверсификация върху засегнатите региони.

                  87.

                  Изразява съгласие със Сметната палата, че Комисията следва да предложи редица мерки „за преодоляване на негъвкавостта и ограниченията на настоящата квотна система, които влияят отрицателно на конкурентоспособността на растениевъдите и производителите“ (11).

                  88.

                  Не е в състояние, във връзка със забележката на Сметната палата, че Съюзът е станал по-зависим от вноса, да изкаже мнение относно отговора на Комисията, че като цяло „нивото на собствени доставки в рамките на квотата, поддържано след реформата (около 85 %), може да се счита за удовлетворително“ (12) предвид отварянето на пазара на Съюза за трети държави; отбелязва, че дискусията относно наличието на предлагане не е добре документирана или обоснована, като Парламентът нямаше достъп до никакви проучвания относно оптималното ниво на наличност на захар или възможни сценарии, разкриващи последствията от липсата на наличност и възможните реакции (и съответни разходи) в случай на сериозно нарушаване на нормалното функциониране на световния пазар на захар.

         Част IХ:   Специален доклад № 8/2010 на Сметната палата, озаглавен „Подобряване функционирането на транспорта по трансевропейските железопътни оси: ефективни ли са инвестициите на ЕС в железопътна инфраструктура?“

                  89.

                  Приветства публикуването на добре подготвения и конструктивен доклад на Сметната палата и изчерпателния анализ, извършен от нея.

                  90.

                  Счита, че подобренията при определянето на приоритетните проекти биха могли допълнително да засилят координацията и концентрацията на финансовите ресурси на Съюза; призовава Комисията да определя приоритетните проекти в съответствие с очевидните потребности във връзка със съществуващите и прогнозните железопътни услуги.

                  91.

                  Призовава Комисията да предприеме необходимите действия за приспособяване на железопътната инфраструктура, така че тя да обезпечава трансевропейските услуги, при създаване на липсващи в момента връзки в трансгранични участъци, елиминиране на участъците с недостатъчен капацитет на важни кръстовища и замяна или подобряване на старата железопътна инфраструктура.

                  92.

                  Приветства усилията на Комисията да постигне напредък на европейско равнище по отношение на приетото законодателство; счита, че Комисията следва допълнително да подобри сътрудничеството с държавите-членки, за да могат законодателните мерки относно безопасността на железопътния транспорт и правата на пътниците, отварянето на пазара и оперативната съвместимост на равнище ЕС да бъдат успешно транспонирани в националното законодателство.

                  93.

                  Приветства усилията на Комисията да продължи да инвестира значителни ресурси, за да допринесе за подобряване на изготвянето на проекти.

                  94.

                  Настоятелно призовава Комисията да се консултира с външни експерти в областта на железопътната инфраструктура, с цел по-добро оценяване на техническите аспекти на предлаганите проекти, преди тяхното одобрение по Кохезионния фонд.

                  95.

                  Подчертава необходимостта от насърчаване на по-доброто изготвяне на проектите с цел намаляване на риска от увеличение на разходите за бъдещите проекти поради непредвидими фактори, като неочаквано трудни за преодоляване географски условия или изисквания за опазване на околната среда.

                  96.

                  Отбелязва, че понякога има закъснения при въвеждането на инфраструктурата в експлоатация; отправя искане до Комисията да осъществява по-тясно сътрудничество с държавите-членки, за да се внесат необходимите подобрения при бъдещото планиране.

                  97.

                  Приветства ефективното функциониране на транспорта по линиите, предназначени за високоскоростни пътнически услуги, за което е констатирано, че съответства на очакванията.

                  98.

                  Отбелязва, че Сметната палата е открила различни усложнения, включително различия в междурелсието, тягата, системите за контрол (сигнализация) на влаковете, дължината на влаковете и оперативните правила; отправя искане до Комисията да съдейства в по-голяма степен на държавите-членки за постигането на напредък по преодоляването на тези усложнения, което би улеснило по-доброто развитие на трансевропейските транспортни връзки; посочва, че Съюзът трябва да изпълнява важна роля за насърчаването на оперативната съвместимост на националните мрежи, заедно с предоставянето на ефективна финансова подкрепа.

                  99.

                  Отбелязва, че назначаването на европейски координатори е довело до значително подобряване на изпълнението на проектите по трансевропейските транспортни мрежи (TEN-T) чрез концентриране на инвестициите и улесняване на разработването на приоритетни проекти; призовава Комисията да запази ролята, която в момента се изпълнява от координаторите, и да прецени възможността за назначаване на още координатори за отсечките на приоритетните проекти, които са изправени пред съществени усложнения.

                  100.

                  Счита, че отговорностите на Изпълнителната агенция за TEN-T трябва да бъдат разширени с оглед засилване на ефективния контрол и подобряване на процедурата за оценка за съфинансирането на приоритетните проекти.

                  101.

                  Отбелязва, че концентрирането на съвместното финансиране по TEN-T в трансграничните участъци се е подобрило от 2006 г. насам, но все още остава много работа, в т.ч. елиминирането на участъците с недостатъчен капацитет и попълването на липсващите връзки.

                  102.

                  Подчертава, че всички оставащи проблеми и въпроси трябва да бъдат анализирани при подготовката за преразглеждането на насоките за TEN-T.

                  103.

                  Призовава Комисията да преразгледа политиката за TEN-T, за да се посрещнат бъдещите предизвикателства, свързани с целите по изменението на климата, по-нататъшния икономически растеж и социалното и икономическо сближаване.

         Част Х:   Специален доклад № 9/2010 на Сметната палата, озаглавен „Максимално ефективно ли са изразходвани средствата за водоснабдяване за битови нужди в рамките на структурните мерки на ЕС?“

                  104.

                  Подчертава, че водата, и особено питейната вода е стратегически природен ресурс, който, като други природни ресурси, е подложен на все по-голям натиск през ХХI век вследствие на непрекъснатото нарастване на търсенето, и следователно задача и задължение на Парламента е да обръща особено внимание на защитата и разумното и рационално използване на водата с цел гарантиране на добро качество на водата и достатъчно снабдяване с питейна вода за увеличаващото се население и бъдещите поколения.

                  105.

                  Приветства конструктивните препоръки на Сметната палата и приканва държавите-членки, когато изготвят своите програми и проекти за съфинансиране от Съюза, да обръщат по-голямо внимание на интегрираното управление на водите, което обслужва както екологичните, така и икономическите интереси, и да се стремят към максимално увеличаване на добавената стойност от намесата на Съюза.

                  106.

                  Подчертава необходимостта от по-стриктна проверка на проектите при подаването на заявленията, за да се предотвратят слабостите; поради това приканва Комисията да подобри още повече използването на насоки и контролни списъци, като осигури по-ясни критерии за извършването на оценка на заявленията за отпускане на безвъзмездни средства, с цел повишаване на ефективността и съгласуваността на процедурите и техните резултати, както и гарантиране на подходящи последващи действия в случаи, в които изискваната информация не се предоставя или необходимите мерки не се предприемат.

                  107.

                  Изразява възмущение във връзка с констатацията на Сметната палата, че макар и някои проекти да са завършени няколко години преди одита, те все още не са влезли в експлоатация поради липсата на допълваща инфраструктура; поради тази причина настоятелно призовава държавите-членки да се стремят към по-добро планиране на проектите, за да се предотврати бездействието на скъпа инфраструктура, като тази в сектора на водоснабдяването, в резултат на липсващи връзки в мрежата.

                  108.

                  Приканва също така държавите-членки да осигурят по-добро планиране, като извършват всеобхватни оценки на потребностите, и да гарантират ефективност и икономичност на инвестициите, доколкото това е възможно, като обръщат внимание на възможността за възстановяване на разходите от ползвателите и за по-ефективно използване на водата, с цел защита на водните ресурси, но също така и като се стремят към по-ефикасно използване на водата и намаляване на загубите.

                  109.

                  Отправя искане към държавите-членки да гарантират по-добра координация и да ангажират повече заинтересовани страни в планирането на проектите, с цел избягване на ситуации, при които в дадена община се правят инвестиции с цел повишаване на капацитета на водоснабдяването, без да се вземе предвид намаленото потребление в резултат на други инвестиции в същата община, или при които се правят инвестиции във водоснабдителни системи на по-високо от общинското равнище, без ангажимент на общините да ги използват.

         Част ХI:   Специален доклад № 10/2010 на Сметната палата, озаглавен „Специфични мерки в подкрепа на земеделието в най-отдалечените райони на Съюза и в малките острови в Егейско море“

                  110.

                  Приветства доклада на Сметната палата, както и отговорите на Комисията.

                  111.

                  Подкрепя препоръка 1 на Сметната палата; признава, във връзка с член 12 от Регламент (ЕО) № 247/2006 на Съвета от 30 януари 2006 г. за определяне на специфични мерки за селското стопанство в най-отдалечените райони на Съюза (13), че принципът на субсидиарност се прилага при разработването на програми, съответстващи на определените от Комисията насоки; признава необходимостта от предприемане на подходящите мерки на национално равнище съгласно определените насоки; приветства ролята на Комисията при определяне на съответствието на програмите с правото на Съюза, както и при осигуряване на координация с националните органи на етапа на разработване на програмите, роля, която включва и предоставянето на насоки на държавите-членки; подчертава по-специално значението на развитието на сътрудничество между Комисията и държавите-членки за подобряване на контролните показатели, както и на ефективността.

                  112.

                  Подкрепя препоръка 2 на Сметната палата; приветства изменението на съответния член от Регламент (ЕО) № 247/2006, както предлага Комисията, за да се улесни процесът на годишния преглед на държавите-членки.

                  113.

                  Подкрепя препоръка 3 на Сметната палата; признава, че при определянето на мерките се прилага принципът на субсидиарност; отбелязва, че едно по-голямо включване от страна на участниците в програмите и един по-подробен икономически анализ в съответните държави-членки може да способстват за подобряване на мерките; посочва, че при определянето на мерките на национално равнище трябва да се отчитат надлежно устойчивите цели, за да се изключи прекомерно съсредоточаване върху повърхностни мерки; счита, че в определени региони е оправдано да се използват фиксирани плащания на помощи и плащания, свързани единствено с продукцията; призовава обаче за разработване на устойчиви подходи, с оглед гарантиране на бъдещата жизнеспособност на селското стопанство във въпросните региони.

                  114.

                  Подкрепя препоръка 4 на Сметната палата; освен това призовава държавите-членки да разработят насоки за общи контролни показатели; съзнава, че различните особености на държавите, обхванати от отделните програми, затрудняват разработването на валидни за целия Съюз контролни показатели; въпреки това счита, че наличието на съвместни контролни показатели е от основно значение за устойчивото развитие на селското стопанство и селските райони; приветства провеждания от Комисията процес на консултации с държавите-членки за определяне на съвместни контролни показатели, които да бъдат въведени за програмите от 2011 г.; счита, че този процес на консултации представлява подход, който би могъл да послужи за образец за други области, в които Съюзът предоставя финансиране.

                  115.

                  Подкрепя препоръка 5 на Сметната палата; приветства предложението на Сметната палата за съкращаване на интервала между оценките на програмите на по-малко от пет години; взема под внимание отговорите на Комисията на предложението на Сметната палата; присъединява се към препоръката на Сметната палата за съкращаване на периода между оценките от пет на една година, независимо от годишните доклади за изпълнение, представяни от държавите-членки на Комисията; освен това призовава за създаване на информационна система за управление с цел мониторинг на събираните от държавите-членки данни въз основа на представителни контролни показатели, като така се допринася за по-ефективно и по-устойчиво използване на финансовата помощ.

                  116.

                  Призовава Комисията към по-ефективно сътрудничество с държавите-членки; отбелязва, че Комисията не може да задължи никоя държава-членка да приеме предложени промени за подобрение на устойчивостта на програмите; счита, че засилването на участието на Комисията в мерките по контрола ще повиши ефективността на програмите.

                  117.

                  Възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на Съвета, Комисията, Съда на Европейския съюз и Сметната палата и да осигури публикуването ѝ в Официален вестник на Европейския съюз (серия L).

         (1)  ОВ L 69, 13.3.2009 г.,

         (2)  ОВ C 308, 12.11.2010 г., стр. 1.

         (3)  ОВ C 303, 9.11.2010 г., стр. 1.

         (4)  ОВ C 308, 12.11.2010 г., стр. 129.

         (5)  Приети текстове, P7_TA(2011)0194 (виж страницa 31 от настоящия брой на Официален вестник).

         (6)  ОВ L 248, 16.9.2002 г., стр. 1.

         (7)  Специален доклад № 2/2010, отговор на Комисията по точки 25—26: „Целта на схемата CNI беше да се оптимизират европейските инфраструктури чрез предоставяне на ограничена подкрепа за развитието на ограничен брой проекти за нови инфраструктури в надлежно оправдани случаи, в които подкрепата може да има решаващ катализиращ ефект по отношение на европейската добавена стойност.“

         (8)  Специален доклад № 6/2010, точка 43.

         (9)  Специален доклад № 6/2010, точка 72.

         (10)  Специален доклад № 6/2010, точка 73.

         (11)  Специален доклад № 6/2010, препоръка 2.

         (12)  Специален доклад № 6/2010, отговор на Комисията, точка 58.

         (13)  ОВ L 42, 14.2.2006 г., стр. 1.