title: Решение на Съвета от 20 февруари 2006 година относно стратегическите насоки на Общността за развитие на селските райони (период на програмиране от 2007 г. до 2013 г.)

text:
Важна правна забележка

|

32006D0144

Официален вестник n° L 055 , 25/02/2006 стр. 0020 - 0029 Официален вестник n° L 270 , 29/09/2006 стр. 0258 - 0267

		20060220Решение на Съветаот 20 февруари 2006 годинаотносно стратегическите насоки на Общността за развитие на селските райони (период на програмиране от 2007 г. до 2013 г.)(2006/144/ЕО)СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,като взе предвид Регламент (ЕО) № 1698/2005 на Съвета от 20 септември 2005 г. относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (EЗФРСР) [1], и по-специално първото изречение от член 9, параграф 2 от него,като взе предвид предложението на Комисията,като взе предвид становището на Европейския парламент [2],като има предвид, че:(1) Член 9, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1698/2005 предвижда разпоредби за стратегическите насоки за развитието на селските райони през периода на програмиране от 1 януари 2007 г. до 31 декември 2013 г., които следва да се приемат на равнище на Общността, за да определят приоритетите за развитието на селските райони.(2) Стратегическите насоки трябва да отразяват мултифункционалната роля, която селското стопанство играе в обогатяването и разнообразяването на природните дадености, хранителните продукти и културното и природното наследство в цялата Общност.(3) Стратегическите насоки трябва да определят важните за осъществяването на приоритетите на Общността области и по-специално, по отношение на целите на Гьотеборгската стратегия за устойчиво развитие и на обновената Лисабонска стратегия за нарастване на заетостта, зададени от Европейския съвет, съответно в Гьотеборг ( 15 и 16 юни 2001 г.) и Солун ( 20 и 21 юни 2003 г.).(4) На основата на тези стратегически насоки всяка държава-членка трябва да изготви свой национален стратегически план като референтна рамка за разработването на програмите за развитие на селските райони,РЕШИ:Член единственСтратегическите насоки на Общността за развитието на селските райони през периода на програмиране от 1 януари 2007 г. до 31 декември 2013 г., определени в приложението, се приемат с настоящото решение.Съставено в Брюксел на 20 февруари 2006 година.За СъветаПредседателJ. Pröll[1] ОВ L 277, 21.10.2005 г., стр. 1.[2] Все още непубликувано в Официален вестник.--------------------------------------------------20060220ПРИЛОЖЕНИЕСтратегически насоки на Общността за развитието на селските райони (период на програмиране от 2007 до 2013 година)1. ВЪВЕДЕНИЕРегламент (ЕО) № 1698/2005 задава целите и обхвата на финансовата помощ от Фонда за развитие на селските райони (EЗФРСР). Стратегическите насоки на Общността определят в тази рамка важните за осъществяването на приоритетите на Общността области, и по-специално по отношение на целите на Гьотеборгската стратегия за устойчиво развитие и на обновената лисабонска стратегия за нарастване на заетостта.Стратегическите насоки на Общността за развитие на селските райони ще подпомогнат:- да се определят и съгласуват областите, в които финансовата подкрепа на ЕС за развитието на селските райони създава най-голяма добавена стойност на равнище на Общността,- да се създаде връзка с основните приоритети на Европейския съюз (Лисабон и Гьотеборг) и да ги транспонира в политиката за развитие на селските райони,- да осигури съгласуваност с другите политики на Европейския съюз, и по-специално в областите на политиката на сближаване и опазването на околната среда,- изпълнението на новата пазарноориентирана Обща селскостопанска политика (ОСП) и съответно необходимото преструктуриране, което ще бъде предизвикано в старите и новите държави-членки.2. РАЗВИТИЕ НА СЕЛСКИТЕ РАЙОНИ И ОБЩИ ЦЕЛИ НА ОБЩНОСТТА2.1. ОСП и развитие на селските райониСелското стопанство продължава да бъде най-големият потребител на земя в селските райони, както и ключов определящ фактор за качеството на ландшафта и на околната среда. Важността и значението на ОСП и развитието на селските райони нараснаха при последното разширяване на ЕС.Без двата стълба на ОСП, пазарната политика и политиката за развитие на селските райони, много селскостопански райони на Европа биха се изправили пред нарастващи икономически, социални и екологични проблеми. Европейският модел на земеделие отразява многофункционалната роля, която селското стопанство изпълнява по отношение на обогатяването и разнообразяването на природните дадености, хранителните продукти и културното и природното наследство в цялата Общност [1].Ръководните принципи на ОСП, пазарната политика и политиката за развитие на селските райони, бяха зададени от Европейския съвет в Гьотеборг ( 15 и 16 юни 2001 г.). Съгласно направените заключения силните икономически постижения трябва да вървят ръка за ръка с устойчивото използване на природните ресурси и равнищата на отпадните продукти, поддържайки биоразнообразието, запазвайки екосистемите и избягвайки или задържайки процесите на опустиняването. За да отговори на тези предизвикателства, ОСП и нейното бъдещо развитие, заедно с другите цели, трябва да способства за постигането на устойчиво развитие посредством поставяне на ударение върху насърчаване на производството на здравословни и висококачествени продукти, на природосъобразни, щадящи околната среда производствени методи, включително и органичното производство, възстановяващи се суровини и опазване на биоразнообразието.Тези ръководни принципи бяха потвърдени по отношение на Лисабонската стратегия в заключенията, направени от Европейския съвет на срещата в Солун ( 20 и 21 юни 2003 г.). Реформираната ОСП и развитието на селските райони могат да имат ключов принос към повишаване на конкурентоспособността и устойчивото развитие през идните години.2.2. Към устойчиво селско стопанство: реформите в ОСП от 2003 и 2004 годинаРеформирането на ОСП през 2003 и 2004 г. представлява решителна крачка към подобряване на конкурентоспособността и устойчивото развитие на селскостопанските дейности в Европейския съюз и разработването на рамката за бъдещите реформи. Последователните реформи допринесоха за повишаването на конкурентоспособността на европейското селско стопанство, посредством намаляването на субсидиите за ценова поддръжка и насърчаване на приспособяването на неговата структура. Въвеждането на несвързаните директни плащания окуражава фермерите все повече да се ръководят от сигналите на пазара, генерирани предимно от търсенето на потребителя, отколкото от количествено обоснованите по политики инициативи. Включването на екологичната безопасност на храните и стандартите за здравен статус и благосъстояние на животните, с възможност за засичане на съответствието, засилва доверието у потребителя и повишава природосъобразното, устойчиво развитие на селското стопанство.2.3. Развитие на селското стопанство за периода 2007—2013 годинаБъдещото развитие на селскостопанската политика се фокусира върху три ключови области: икономика, ориентирана към производство на селскостопански храни, природосъобразна и разширена икономика и население. Новото поколение селскостопански стратегии и програми за развитие ще бъдат изградени около четири оси, по-специално: ос 1 — за подобряване на конкурентоспособността на земеделския и горския сектор, ос 2 — за подобряване на околната среда и провинциалните райони, ос 3 — за подобряване качеството на живот в селските райони и диверсификация на селскостопанската икономика; и ос 4 — за "Лидер".Под ос 1 набор от мерки, имащи за прицел човешкия и физическия капитал в селското стопанство, хранителния и горския сектори (развитие на трансфера на умения и иновационни технологии) и качествена продукция. Ос 2 задава мерки за защита и повишаване на природните ресурси, както и съхранение на високостойностни, природосъобразни селскостопански и горски системи и културни области в европейските земеделски региони. Ос 3 подпомага развитието на местната инфраструктура и човешкия капитал в селските райони, с цел подобряване на условията за нарастване и създаване на заетост във всички сектори, както и диверсификация на стопанските дейности. Ос 4, основана на опита от "Лидер", задава възможности за управление, посредством основана на подход "отдолу нагоре" практика за развитие на селските райони.2.4. Посрещане на предизвикателствотоСелските райони се характеризират с огромно разнообразие от фактически ситуации, като се започне от силно отдалечени селски райони, страдащи от липса на население и се стигне до крайградски селски райони, подложени на увеличаващото се урбанистично налягане в резултат на близостта на големия град.Съгласно определението на ОИСР, основано на фактора гъстота на населението, селските райони [2] в ЕС съставляват 92 % от територията. Освен това 19 % от населението обитава предимно селски райони, а 37 % — в селски райони с важно значение. Тези райони създават 45 % от брутната добавена стойност в ЕС и осигуряват 53 % от общата заетост, но съществува тенденция към изоставане в неселските райони, по отношение на определен брой социално-икономически показатели, включително и структурни показатели. Доходът на глава от населението в селските области е с около една трета по-нисък [3], заетостта на жените е по-слаба, секторът на услугите е по-слабо развит, висшите нива на обучение и образование са по принцип по-ниски, както и по-малък процент от домакинствата имат достъп до широкообхватен интернет. Отдалечеността и разположението в периферията представляват главните проблеми в някои селски райони. Този фактор може да варира устойчиво между държавите-членки. Липсата на възможности, контакти и инфраструктура за обучение, са сериозен проблем за жените и младите хора в отдалечените селски области.Вълната на разширяването промени чувствително картата. В старите държави-членки селското стопанство съставлява 2 % от БВП, докато в новите държави-членки този процент е 3 %, а за България и Румъния този процент е дори над 10 %. В новите държави-членки делът на заетостта в селското стопанство е три пъти по-голям (12 %), отколкото в старите държави-членки (4 %). В България и Румъния нивото на заетостта в селското стопанство е значително по-високо.Обединени, селскостопанският и хранителният сектори формират важна част от икономиката на ЕС, създаващи 15 милиона работни места (обща заетост 8,3 %) и създават 4,4 % от БВП. ЕС е най-големият в света производител на храни и напитки, с комбинирана продукция, възлизаща на 675 милиарда EUR. Все пак секторът си остава крайно поляризиран и фрагментиран по отношение на размера, със значителни възможности, но и заплахи за фирмите. Горите и свързаната с тях промишленост създава заетост за 3,4 милиона души и има оборот от 350 милиарда EUR, но само 60 % от годишния прираст се използва понастоящем.Селското стопанство и горското стопанство обхващат 77 % от използваемата земя в ЕС. Дейностите на селското стопанство по отношение на околната среда, обхващащи съхранение и повишаване на природните ресурси, са преплетени в последните години. По отношение на качеството на водите общият излишък от азот слабо се е понижил от 1990 г. в повечето от старите държави-членки, въпреки че някои страни и региони все още изпитват сериозна изложеност на почвата откъм хранителни вещества. Проблеми, свързани с емисията на амоняк, еутрофикацията (замърсяване в резултат на човешката дейност), деградацията на почвата, спадът на биоразнообразието продължават да са налице в много райони. Все пак нараства делът на селскостопанските области, посветени на органичното производство (5,4 милиона хектара в ЕС) и на възстановимите ресурси (по оценка 1,4 милиона хектара са използвани за биоенергийна продукция през 2004 г., 0,3 милиона хектара от които попадат под годност за премия за енергийни култури, а 0,6 милиона хектара са заделена за специални цели земя). Дългосрочната тенденция в изменението на климата ще има нарастващо значение за преструктуриране на селското стопанство и горските масиви. Наблюдава се прогрес по отношение на защитата и биоразнообразието в резултат на изпълнението на програма Натура 2000, като около 12—13 % от селскостопанските и горските райони са придадени на програмата. Системите с висока природна стойност играят важна роля при запазването на биоразнообразието и обитателите, както и по отношение на защита на природните дадености и качеството на почвата. В повечето държави-членки тези системи възлизат на около 10 и 30 % от селскостопанските райони. Изоставянето на селскостопанските дейности в някои области може да породи сериозни рискове по отношение на околната среда.Селските райони следователно трябва да се изправят пред определени предизвикателства, като растеж, заетост и устойчивост през близките години. Но те предоставят реални възможности в смисъл на техния потенциал за растеж в нови сектори, развитието на туризма и услугите, свързани с интереса към селския живот, неговата привлекателност, селата като място за живот и работа и тяхната роля като резерват на природен ресурс и много ценни природни дадености.Селскостопанският и хранителният сектори трябва да приемат възможностите, предлагани от новия подход, технологии и иновации, за да се отговори на търсенето на пазара, както в Европа, така и в глобален аспект. Над всичко, инвестиции в най-важния ресурс, човешкия капитал, ще позволят селските райони и хранителният сектор да гледат с увереност в бъдещето.По случай стартирането на Лисабонската стратегия Съветът на Eвропейския съюз потвърди, че Лисабонската стратегия трябва да се разглежда в по-широкия контекст на изискване за устойчиво развитие, тъй щото днешните нужди трябва да бъдат задоволявани, без да се компрометира възможността бъдещите поколения да могат да посрещнат своите нужди [4]. Новият период на програмиране осигурява уникални възможности за префокусиране на финансовата подкрепа от новия фонд EЗФРСР за повишаване на растежа, заетостта и устойчивостта. В това отношение той е напълно съзвучен с Декларацията за ръководните принципи за устойчиво развитие [5] и с обновената Лисабонска програма за действие, която се стреми да насочва ресурсите в посока Европа да стане по-привлекателно място за инвестиране и работа, за прилагане на знания, умение и иновации с цел растеж и създаване на по-добра заетост.Политиката за развитие на селските райони трябва да подпомага селските райони да постигнат тези цели през периода 2007—2013 г. Това налага един подчертано стратегически подход, насочен към конкурентоспособност, създаване на заетост и иновационни технологии в селските райони и подобряване на ръководството на ефективността на програмите. Трябва да се фокусират инвестициите в насоки с далечна перспектива, като човешки ресурс, "ноу-хау" и капитал в селскостопанския и горския сектори, нови методи на предоставяне на печеливши услуги, свързани с използване даденостите на околната среда и за създаване на повече и по-добри работни места, посредством диверсификация, по-специално за жени и млади хора. Посредством оказване на финансова помощ на селските райони на ЕС за реализация на техния потенциал като привлекателни места за инвестиране, за работа и живеене, политиката за развитие на селските райони играе важна роля за устойчивото развитие на териториите на ЕС.3. ЗАДАВАНЕ НА ПРИОРИТЕТИТЕ НА ОБЩНОСТТА ЗА РАЗВИТИЕТО НА СЕЛСКИТЕ РАЙОНИ ПРЕЗ ПЕРИОДА НА ПРОГРАМИРАНЕ 2007—2013 ГОДИНАВ рамките на целите, разписани в Регламент (ЕО) № 1698/2005, стратегическите насоки, зададени по-долу, определят приоритетите за Общността, в съответствие с член 9 от него. Насоките имат за цел интегрирането на основните приоритети по политиките, както са записани в заключенията на Европейските съвети от Лисабон и от Гьотеборг. За всеки комплект от приоритети са представени илюстриращи ключови дейности. На основата на тези стратегически насоки всяка държава-членка ще изготви своя национален стратегически план, като референтна рамка за изготвянето на програмите за развитие на селските райони.Ресурсите предназначени за приоритетите на развитие на селските райони на Общността (в рамките на регулаторния минимум на лимитите по всяка ос) ще зависят от специфичната ситуация, силните и слабите страни и възможностите и рисковете (суот анализ) на всяка програмна област. Всеки от приоритетите на Общността, които допринасят за изпълнението на целите на Лисабонската и Гьотеборгската стратегии, трябва да бъде отразен на ниво на държавите-членки в националния стратегически план и в програмите за развитие на селските райони. В много случаи ще съществуват конкретни национални или регионалните приоритети за специфични въпроси, свързани с веригата на производство на селскостопански храни или със състоянието на околната среда, климатичните и географски особености на земеделието и горите. Селските райони може да се наложи да се сблъскат с други специфични въпроси, като например влиянието на близките големи населени пунктове, безработицата, отдалечеността на селските райони с ниска концентрация на население.3.1. Повишаване на конкурентоспособността на селскостопанския и горския сектори.Стратегически насоки на ОбщносттаСелскостопанският, горският и хранително-преработвателният сектори в Европа притежават голям потенциал за по-нататъшно развитие на висококачествени продукти с добавен стойност, които удовлетворяват разнообразните и нарастващи претенции на европейския потребител и на световните пазари.Финансовите ресурси, предназначени за ос 1, трябва да допринесат за един силен сектор за производство на селскостопански храни посредством фокусиране върху приоритетите за трансфер на знания и умения, модернизация и иновационни технологии, и качество по цялата верига на производство на храни, както и върху приоритетното инвестиране във физически и човешки капитал.За да отговорят на предизвикателствата на тези приоритети, държавите-членки са насърчени да насочат подкрепата към ключови дейности. Такива дейности могат да бъдат:i) преструктуриране и модернизация на селскостопанския сектор, който продължава да играе важна роля в развитието на много селски райони, най-вече в новите държави-членки. Успешното приспособяване на селскостопанския сектор може да бъде ключът към подобряване на конкурентоспособността и устойчивото развитие на околната среда, както и увеличаването на заетостта и икономическия растеж на свързаните с него райони. Това включва развитие на предвиждането на промените в селскостопанския сектор в контекста на преструктуриране и модернизация, както и развитие на целенасочено обучение и преобучение по отношение на предаване на знания и умения;ii) подобряване на интегрираността на веригата за производство на храни. Европейската хранителна промишленост е една от най-конкурентноспособните и иновационни в света, но тя постоянно се изправя пред нарастващата глобална конкуренция. Съществуват значителни възможности в селскостопанската икономика за производството и пласмента на нови продукти, за създаване на по-голяма добавена стойност в селските области, посредством качествени производствени схеми и за повишаване имиджа на европейската продукция отвъд океана. Използването на консултационни услуги и финансова подкрепа за посрещане на стандартите на Общността ще допринесе за развитието на този интеграционен процес. Един пазарно-ориентиран селскостопански сектор ще спомогне за по-нататъшното укрепване на европейския сектор за производство на храни, като основен източник на заетост и на икономически растеж;iii) благоприятстване на иновационните технологии и достъп до изследователска дейност и развитие. Иновациите имат нарастващо значение за селскостопанския, горския и сектора за производство на храни на Европа. Докато най-големите европейски компании за производство на храни са на острието на най-новите течения, то въвеждането на нови продукти и преработени изделия могат значително да способстват за развитието на по-малките преработвателни предприятия и селскостопанската инициатива. Новите форми на сътрудничество, на практика могат да благоприятстват достъпа до изследователска дейност и развитие, иновационни и други дейности, предприемани под егидата на Седма рамкова програма [6];iv) насърчаване на набирането, обработката и разпространението на информация и информационни и комуникационни технологии. Като цяло секторът за производство на храни е определен като изоставащ по отношение на ИТ технологиите. Това най-вече се отнася за дребния бизнес. Възприемането на електронната форма на осъществяване на бизнес е все още на ниско равнище, извън рамката на големите мултинационални компании и техните доставчици. Фондовете за развитие на селското стопанство трябва да допълват бъдещите инициативи на Комисията, като например през 2010 година, по отношение на електронния бизнес (главно за малки и средни предприятия), електронните умения и електронното обучение;v) поощряване на динамичното предприемачество. Най-новите реформи създадоха пазарно-ориентирана среда за европейските фермери. Тя предоставя нови възможности за фермерския бизнес. Но реализацията на този икономически потенциал ще зависи от разработката на стратегията и от организационните умения. В това отношение определена роля може да има насърчаването на навлизането на млади фермери в професията;vi) развитие на нови пазари за селскостопански и горски продукти. Създаването на нови пазари може да предложи възможност за по-висока добавена стойност, за качествени продукти. Финансовата подкрепа за инвестиране и обучение в областта на нехранителната продукция, съгласно стратегията за развитието на селските райони, може да допълни мерките по първия стълб, посредством създаване на иновационни нови пазари за тези продукти или подпомагане развитието на възстановяеми енергийни материали, биогорива и преработвателни мощности;vii) подобряване на дейността в екологичен аспект на селските и горските стопанства. Устойчивостта в дългосрочен план ще зависи от възможността да се произвеждат продукти, които да отговарят на търсенето и желанията на потребителите, при съблюдаване на високи екологични стандарти. Инвестициите в повишаване екологичния характер на селскостопанските дейности могат да доведат до ефективни печалби, като се създават двустранно печеливши партньорства в производството.За повишаване на обновяването на селското стопанство може да се обмисли използването на комбинация от мерки, от предвидените по ос 1, насочена към задоволяване на нуждите на младите фермери.3.2. Подобряване на околната среда и на природните дадености (ландшафта)Стратегически насоки на ОбщносттаЗа защита и повишаване на природните запаси и дадености на Европейския съюз в селските райони, финансовите ресурси, предназначени по ос 2, трябва да осъществят принос в три приоритетни области на равнище ЕС: поддържане на биоразнообразието, съхранение и развитие на земеделие и горско стопанство с висока природосъобразна стойност, развитие на традиционни селскостопански природни дадености, изменения във водите и климата.Мерките, предвидени по ос 2, трябва да бъдат използвани за интегриране на екологичните цели и за допринасяне за изпълнението на програмата Натура 2000 в селското и горското стопанства, за целите на Гьотеборгската стратегия за обръщане на тенденцията за спад в биоразнообразието до 2010 година, за целите, зададени в Директива 2000/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2000 г. относно рамката на дейностите на Общността в областта на политиката за водите [7], и за целите на протокола от Киото за смекчаване на измененията в климата.За да отговорят на предизвикателствата на тези приоритети, държавите-членки са насърчени да насочат подкрепата към ключови дейности. Такива дейности могат да бъдат:i) развитие на екологични услуги и практики за щадящо отглеждане на животни. Европейските граждани очакват фермерите да съблюдават задължителните стандарти. Мнозина считат, че на фермерите трябва да се заплаща за поемане на ангажименти, които отиват по-далеч от предоставянето на услуги, които пазарът сам по себе си не може да осигури, по-специално когато усилията се фокусират върху специфични ресурси от практическо значение, в контекста на земеделието и горското дело, като водите и почвата;ii) съхраняване на природните дадености и горите. По-голямата част от ценената селска природа в Европа е свързана със земеделието. Практиките за устойчиво управление на земята могат да допринесат за намаляване на риска, свързан с изоставянето, опустиняването и горските пожари, превръщайки ги в по-малоценни райони. Подходящи системи на земеделие ще спомогнат за съхраняването на природните дадености и обитателите, от мочурите до сухите ливади и планинските пасища. В много райони природните дадености представляват важна част от културното и природното наследство и в общата привлекателност на селските райони за живот и за работа;iii) борба с измененията в климата. Селското и горското стопанства са в предната линия на развитието на възобновяемите източници на енергии и материали за биоенергийни инсталации. Подходящи селскостопански и горски практики могат да допринесат за снижаване на парниковия ефект, емисията на газове и запазване на ефекта на намаляване на въглерода и органичната материя в състава на почвата и може да спомогне за адаптиране на влиянието върху измененията в климата;iv) консолидиране на приноса от органичното стопанство. Органичното стопанство представлява нов, холистичен подход към устойчиво развитие на селското стопанство. В това отношение неговият принос към целите на околната среда и благосъстоянието на животните може да бъде засилен допълнително;v) насърчаване на екологични/икономически многостранно изгодни инициативи. Осигуряването на екологични стоки, на практика посредством агро-екологични мерки, може да допринесе за повишаване на идентичността на селските области и произвежданата в тях хранителна продукция. Те могат да представляват база за растеж и осигуряване на заетост, осигурени от туризма и атрактивността на селските удоволствия, по-специално свързани с диверсификацията в туризма, занаятите и нехранителния сектор;vi) развитие на териториалния баланс. Програми за развитие на селското стопанство могат да дадат жизнен принос към засилване привлекателността на селските райони. Те могат да способстват за поддържането на устойчиво равновесие между градските и селските райони в условия на конкурентоспособност и основаваща се на науката икономика. В комбинация с останалите програмни оси мерките за управление на земята могат да допринесат за пространственото разпределение на икономическите дейности в аспект на териториалната съгласуваност.3.3. Подобряване качеството на живот в селските райони и насърчаване на диверсификацията на селскостопанската икономикаСтратегически насоки на ОбщносттаФинансовите ресурси, предназначени за областта на диверсификацията на селската икономика и качеството на живот в селските райони по ос 3, трябва да допринесат за най-главния приоритет, създаването на условия за заетост и за растеж. Обхватът на допустимите по ос 3 мерки трябва да бъде използван за поощряване на придобиването на умения, за изграждане на капацитет и организация за местна стратегия за развитие, както и да гарантира, че селските области ще остават привлекателни за бъдещите поколения. Чрез развитие на обучението, информацията и предприемачеството, трябва да се вземат предвид конкретно нуждите на жените и младите хора.За да отговорят на тези приоритети, държавите-членки са насърчени да насочат подкрепата към ключови дейности. Такива дейности могат да бъдат:i) издигане нивото на икономическите дейности и заетостта в разширената селска икономика. Диверсификацията е необходимо условие за растежа, заетостта и устойчивото развитие на селските райони и с това допринася за по-добрия териториален баланс в икономически и в социален аспект. Туризмът, занаятите и осигуряването на приходи от категорията селски удоволствия, представляват областите на растеж в много райони и предоставят възможности както за текуща фермерска диверсификация извън селското стопанство, така и за развитие на микробизнес в широк аспект на селскостопанската икономика;ii) поощряване навлизането на жените и младите хора на пазара на труда. Неадекватните разпоредби за отглеждането на децата създават в много селски райони пречки в това отношение. Местни инициативи за развитие на детски заведения могат да спомогнат за достъпа на жените до пазара на труда. Те могат да включват развитие на детската инфраструктура, в комбинация с инициативи за насърчаване на създаването на малък бизнес, свързан със селскостопанските дейности и местните услуги;iii) обратната връзка на сърцето със селото. Интегрирани инициативи, включващи диверсификация, създаване на бизнес, инвестиране в природни дадености и културно наследство, инфраструктура за местни услуги и обновяване, могат да допринесат за подобряването, както на икономическите перспективи, така и на качеството на живот;iv) насърчаване на микробизнеса и занаятите, които се развиват на основата на традиционните умения или въвеждането на знания, които в комбинация със закупуването на оборудване, обучение и тренировки, могат да засилят предприемачеството и развитието на икономиката;v) обучение на млади хора в умения и знания, необходими за диверсификация на местната икономика, което може да се прояви като интерес към туризъм, екологично ориентирани услуги, традиционни селскостопански практики и качествени продукти;vi) поощряване съобразяването със и разпространяване на информационни и комуникационни технологии (ICT). Използването и разпространяването на ICT е крайно необходимо за селските райони, с оглед диверсификацията, както и за местното развитие, предоставянето на местни услуги и засилване на електронната работа в мрежа. Сериозни икономии могат да се постигнат посредством ICT инициативи в селата, в комбинация с IT оборудване, работа в мрежа и електронно обучение на умения в общинските структури. Подобни инициативи могат решително да повлияят в технологично отношение на местните стопанства и на селскостопанския бизнес с възприемането на електронните варианти на бизнес и търговия. Трябва да се извлече изцяло предимство от възможностите, предоставяни от интернет и широкообхватните комуникации, подкрепяни например от регионалните програми по структурните фондове, с цел преодоляване на недостатъците от месторазположението на даден район;vii) развитие на обезпечаването и иновационното използване на възобновяеми енергийни източници, които могат да допринесат за създаването на нови пазари за селскостопанска и горска продукция, осигуряването на местни услуги и диверсификация на селската икономика;viii) насърчаване развитието на туризма. Туризмът се явява най-сериозният фактор за икономическо развитие и растеж на много селски райони, като се базира на културното и природно наследство. Повишената употреба на ICT в туризма за маркетингови, промоционални, резервационни и счетоводни услуги, организационни и ваканционни дейности, могат да доведат до по-голям брой посетители, по-голяма продължителност на престоя, и по-специално, където се създава връзка с възможността за създаване на малки улеснения и удобства, които насърчават туризма;ix) подобряване на местната структура, по-специално в новите държави-членки. Значителни инвестиции ще бъдат насочени в големи телекомуникационни, транспортни, енергийни и хидро-инфраструктурни проекти през следващите години. Значителна финансова подкрепа се предвижда от структурните фондове, обхващаща от трансевропейски магистрали до развитие на връзки с бизнес или научни центрове. С цел пълното реализиране на мултиплициран ефект по отношение на заетостта и растежа дребномащабни местни инфраструктури, подкрепяни от програми за селскостопанско развитие, могат да играят жизнено важна роля при свързването на тези главни инвестиции с регионалните стратегии, за постигането на диверсификация и развитие на потенциала на селскостопанския и хранителния сектори.3.4. Изграждане на местен капацитет за създаване на заетост и диверсификацияСтратегически насоки на ОбщносттаФинансовите ресурси, предназначени за ос 4 (Лидер) трябва да допринесат за приоритетите по оси 1 и 2, и по-специално за ос 3, но играят и важна роля по отношение на хоризонталния приоритет на подобряване на управлението и мобилизацията на ендогенното (вътрешно) развитие на потенциала на селските райони.Финансовата подкрепа по ос 4 предоставя възможността, в контекста на изготвената и прилагана от местната общност стратегия за развитие, изграждана на основата на местни нужди и с местни сили, с цел комбиниране и на трите цели: конкурентоспособност, околна среда и качество на живота/диверсификация. Интегрирани подходи, включващи фермери, горски стопани и други селскостопански участници, могат да защитят и издигнат местното природно и културно наследство, да засилят усещането за автентична околна среда и да инвестират в развитие на специални продукти, туризъм и възстановяеми ресурси и енергии.За осъществяването на тези приоритети държавите-членки са насърчени да фокусират финансовата помощ върху ключови дейности. Такива ключови дейности могат да включват:i) изграждане на местни партньорски групи за съживяване и развитие на придобиването на умения, които могат да подпомогнат мобилизирането на местния потенциал;ii) развитие на партньорство между частни и обществени структури. "Лидер" ще продължи да играе важна роля при поощряването на иновационния подход при развитието на селските райони и събирането на интересите на частния и обществения сектори;iii) развитие на сътрудничеството и иновациите. Местни инициативи, като "Лидер" и подкрепата за диверсификация, могат да играят основна роля за свързването на хората с нови идеи и подходи, насърчаването на иновациите и предприемачеството, както и за осъществяване включването на условия за местни услуги. Консултирането на общности в реално време може да спомогне за разпространението на знания, обмена на добри практики и иновации в селскостопанското производство и предоставяне на услуги;iv) подобряване на местното управление. "Лидер" може да спомогне за насърчаването на иновационен подход за свързване на земеделието, горското дело и местната икономика, по този начин спомагайки за диверсификацията на икономическата основа и засилването на социално-икономическия строеж на селските райони.3.5. Осигуряване на съгласуваност в програмиранетоСтратегически насоки на ОбщносттаПри разработването на националните стратегии държавите-членки трябва да обезпечат максимално възможна синергичност между и вътре в самите оси, а потенциалните противоречия да бъдат избегнати. Където е подходящо, може да се развие интегриран подход. Държавите-членки могат, ако желаят, да отразят в стратегията начина, по който ще вземат под внимание други стратегии на равнище ЕС, като например Плана за действие за органичното производство на храни и стопанство, ангажименти за увеличаване на употребата на възстановяеми енергийни източници [8], необходимостта от развиване на средносрочни и дългосрочни ЕС стратегии за противодействие на изменението на климата [4], както и необходимостта от прогнозиране на вероятните ефекти от селското и горското стопанства, Стратегията на ЕС плана за действие за горите (които могат да спомогнат, както за растежа, така и за повишаване на заетостта и за устойчивостта на целите) и приоритетите, зададени в Шеста програма за действие на Общността по отношение на околната среда, съгласно Решение 1600/2002/ЕО на Европейския парламент и на Съвета [9], по-специално тези приоритети, определени като изискващи тематични екологични стратегии (защита на почвата и съхраняване на морската околна среда, устойчива употреба на пестициди, замърсяване на въздуха, урбанистична среда, устойчива експлоатация на ресурсите и рециклиране на отпадните продукти).Възможни са няколко способа на равнище ЕС и държавите-членки за подобряване на управлението и изпълнението на политиката. Може да се използва техническа помощ за изграждане на европейска и национални мрежи за развитие на селските райони като платформа за обмен на добри практики и знания във всички области на формиране на политиките, управлението и взаимодействието между участниците в сектора. При изготвянето на националните стратегии трябва да се предвиди информация и гласност, с цел въвличането на различни участници в сектора и да бъдат разработени на една по-късна фаза на изпълнението.3.6. Допълняемост между финансовите инструменти на ОбщносттаСтратегически насоки на ОбщносттаСинергичността между структурните политики, политиките по заетостта и развитието на селските райони трябва да бъде поощрявана. В този контекст държавите-членки трябва да осигурят допълняемост и съгласуваност между дейностите, които се финансират от Европейския фонд за регионално развитие, Кохезионния фонд, Европейския социален фонд, Европейския фонд за рибарство и ЕЗФРСР, за дадена територия и в дадена област на дейност. Основните ръководни принципи, като демаркационната линия и координиращите механизми между дейностите, подлежащи на финансова подкрепа от различните фондове, следва да бъдат дефинирани в националната стратегическа референтна рамка и в националния стратегически план.По отношение на инфраструктурните инвестиции скалата на финансова интервенция се явява ръководен принцип. Като пример, инвестициите в транспорта и други инфраструктури на държавите-членки на регионално и субрегионално равнище ще бъдат използвани инструментите на политиката на сближаване, докато на местно ниво основните мерки за развитие на услугите по ос 3 трябва да бъдат използвани за осигуряване на връзката между местното и регионалното нива.По отношение на развитието на човешкия капитал, финансовата помощ по фонда за развитие на селските райони ще има за обект фермерите и онези участници в сектора, пряко въвлечени в диверсификацията на селскостопанската икономика. Населението в селските райони би могло да получи финансова подкрепа, като част от интегрирания "отдолу нагоре" подход. Дейностите в тези области трябва да бъдат осъществени в пълно съответствие с целите на Европейската стратегия за заетост, съгласно Интегрираните насоки за растеж и заетост и съгласувано с дейностите, предприети в съответствие с националната програма за реформа в рамките на Лисабонския процес. Работната програмата за обучение и квалификация до 2010 г. има за цел да осъществи тази страна на Лисабонските цели, свързана с обучение и квалификация. Обучение през целия живот се явява сърцето на програмата и се прилага на всички нива и видове обучение и квалификация, включително в селскостопанския, горския и хранителния сектори.4. СИСТЕМА ЗА ДОКЛАДИ И ИНФОРМАЦИЯРегламент (ЕО) № 1698/2005 предвижда осъществяването на стратегически мониторинг от Общността и на националните стратегии. Основата за докладване на постигнат прогрес ще бъде общата рамка за мониторинг и оценка, която трябва да бъде изготвена в сътрудничество с държавите-членки.Рамката ще предостави ограничен брой общи показатели и обща методология. Тя ще бъде допълнена от специфични за програмирането показатели, които да отразяват характера на програмните области.Един обобщен набор от показатели ще позволи агрегирането на равнище на ЕС, на изходните данни, резултатите и осъщественото влияние и ще позволи да бъде оценен напредъка при осъществяването на приоритетите на Общността. Базовите показатели, които са дефинирани при стартирането на програмния период, ще позволят оценяването на началната ситуация и да се формира основата за разработването на програмната стратегия.Дейностите по оценката ще се осъществяват на непрекъсната основа и ще обхващат на ниво програмиране предварителна (ex ante) оценка, междинна оценка и окончателна (ex post) оценка, както и други оценъчни дейности, считани за полезни, с оглед подобряване на управлението на програмата и на въздействието ѝ. Те ще бъдат придружени от тематични проучвания и синтетични оценки на равнище на Общността, както и от дейности на европейската мрежа за развитие на селските райони, като платформа за обмен и на изграждане на капацитет за оценка в държавите-членки. Обменът на добри практики и споделянето на резултатите от оценката могат да допринесат значително за ефективността на развитието на селските райони. В това отношение европейската мрежа трябва да играе централна роля при благоприятстване на контактите.[1] Заключение на председателството на Европейския съвет от Люксембург ( 12 и 13 декември 1997 г.), Берлин ( 24 и 25 март 1999 г.) и Брюксел ( 24 и 25 октомври 2002 г.).[2] Определението на ОИСР се основава на деля ат населението, живеещо в селски общини (т.е. с по-малко от 150 жители на кв.км) в даден район от NUTS III. Виж Разширената оценка за въздействие — SEC(2004) 931. Това е единственото международно признато определение за селските области. Все пак в някои случаи тя не отчита напълно живеещото в по-гъсто населените селски области, предимно в периферните зони на големите градове. В контекста на тези насоки то се използва само за статистически и описателни цели.[3] Изчислен в БВП при паритет на покупателната способност.[4] Заключения на председателството на Европейския съвет от Брюксел ( 22 и 23 март 2005 г.).[5] Заключения на председателството на Европейския съвет от Брюксел ( 16 и 17 юни 2005 г.).[6] Разработката на Постоянния комитет по земеделско проучване трябва да се вземе предвид в този контекст.[7] ОВ L 327, 22.12.2000 г., стр. 1. Директива, последно изменена с Решение № 2455/2001/ЕО (ОВ L 331, 15.12.2001 г., стр. 1).[8] Заключения на председателството на Европейския съвет в Брюксел ( 25 и 26 март 2004 г.).[9] ОВ L 242, 10.9.2002 г., стр. 1.--------------------------------------------------


title: Решение на Комисията от 10 юни 2014 година за назначаване на член на Комитета за лекарствени продукти сираци  текст от значение за ЕИП

text:
               11.6.2014

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               C 176/5

         РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
   от 10 юни 2014 година
   за назначаване на член на Комитета за лекарствени продукти сираци
   (текст от значение за ЕИП)
   2014/C 176/05
   ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
   като взе предвид Регламент (ЕО) № 141/2000 на Европейския парламент и на Съвета от 16 декември 1999 г. за лекарствата сираци (1), и по-специално член 4, параграф 3 от него,
   като взе предвид препоръката на Европейската агенция по лекарствата от 14 март 2014 г.,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 31 август 2014 г. изтича мандатът на член на Комитета за лекарствени продукти сираци, наричан по-долу „Комитетът“, създаден в съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) № 141/2000. Поради това е необходимо да се назначи член на Комитета.

               (2)

               Европейката агенция по лекарствата препоръча едно лице за назначаване.

               (3)

               Членът на Комитета следва да бъде назначен за срок от три години, който започва да тече на 1 септември 2014 г.,

         ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
   Член единствен
   По препоръка на Европейската агенция по лекарствата следното лице се назначава за член на Комитета за срок от три години, считано от 1 септември 2014 г.:
   Проф. Bruno SEPODES

      Съставено в Брюксел на 10 юни 2014 година.

            За Комисията

            от името на Председателя,

         Tonio BORG

            Член на Комисията

      (1)  ОВ L 18, 22.1.2000 г., стр. 1.


title: 2010/754/ОВППС: Решение ПМЕС/1/2010 на Комитета по политика и сигурност от 30 ноември 2010 година за удължаване на мандата на ръководителя на мисията на Полицейската мисия на Европейския съюз в Босна и Херцеговина

text:
               7.12.2010

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 320/9

         РЕШЕНИЕ ПМЕС/1/2010 НА КОМИТЕТА ПО ПОЛИТИКА И СИГУРНОСТ
   от 30 ноември 2010 година
   за удължаване на мандата на ръководителя на мисията на Полицейската мисия на Европейския съюз в Босна и Херцеговина
   (2010/754/ОВППС)
   КОМИТЕТЪТ ПО ПОЛИТИКА И СИГУРНОСТ,
   като взе предвид Договора за Европейския съюз, и по-специално член 38, трета алинея от него,
   като взе предвид Решение 2009/906/ОВППС на Съвета от 8 декември 2009 г. относно Полицейската мисия на Европейския съюз (ПМЕС) в Босна и Херцеговина (БиХ) (1), и по-специално член 10, параграф 1 от него,
   като има предвид, че:

               (1)

               Съгласно член 10, параграф 1 от Решение 2009/906/ОВППС Комитетът по политика и сигурност (КПС) е оправомощен, в съответствие с член 38, трета алинея от Договора, да взема необходимите решения с цел упражняване на политически контрол и стратегическо ръководство на Полицейската мисия на Европейския съюз в Босна и Херцеговина (ПМЕС БиХ), включително решението за назначаване на ръководител на мисията.

               (2)

               На 15 декември 2009 г., по предложение на генералния секретар/върховен представител, КПС удължи с Решение ПМЕС/1/2009 (2) мандата на г-н Stefan FELLER като ръководител на мисия на ПМЕС БиХ до 31 декември 2010 г.

               (3)

               На 15 ноември 2010 г. върховният представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност предложи на КПС да удължи мандата на г-н Stefan FELLER като ръководител на мисия на ПМЕС БиХ за още една година до 31 декември 2011 г.,

         ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
   Член 1
   Мандатът на г-н Stefan FELLER като ръководител на мисия на Полицейската мисия на Европейския съюз в Босна и Херцеговина се удължава до 31 декември 2011 г.
   Член 2
   Настоящото решение влиза в сила на датата на неговото приемане.
   Прилага се до 31 декември 2011 г.

      Съставено в Брюксел на 30 ноември 2010 година.

            За Комитета по политика и сигурност

            Председател

         W. STEVENS

      (1)  ОВ L 322, 9.12.2009 г., стр. 22.

      (2)  ОВ L 330, 16.12.2009 г., стр. 79.


title: Решение 2007/551/ОВППС/ПВР на Съвета от 23 юли 2007 година относно подписването от името на Европейския съюз на Споразумение между Европейския съюз и Съединените американски щати относно обработка и предаване на данни от досиетата на пътниците (PNR) от въздушни превозвачи на Министерството на вътрешната сигурност (DHS) на Съединените щати (Споразумение PNR от 2007 г.)

text:
               4.8.2007

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 204/16

         РЕШЕНИЕ 2007/551/ОВППС/ПВР на Съвета
   от 23 юли 2007 година
   относно подписването от името на Европейския съюз на Споразумение между Европейския съюз и Съединените американски щати относно обработка и предаване на данни от досиетата на пътниците (PNR) от въздушни превозвачи на Министерството на вътрешната сигурност (DHS) на Съединените щати (Споразумение PNR от 2007 г.)
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за Европейския съюз, и по-специално членове 24 и 38 от него,
   като има предвид, че:

               (1)

               Срокът на действие на Споразумението между Европейския съюз и Съединените американски щати относно обработка и предаване на данни от досиетата на пътниците (PNR) от въздушни превозвачи на Министерството на вътрешната сигурност (DHS) на Съединените щати, подписано на 19 октомври 2006 г (1), изтича не по-късно от 31 юли 2007 г., освен ако не бъде продължен по взаимно писмено съгласие.

               (2)

               На 22 февруари 2007 г. Съветът реши да упълномощи председателството, подпомагано от Комисията, да започне преговори за сключване на дългосрочно споразумение по същия въпрос. Тези преговори преминаха успешно и бе съставено ново споразумение.

               (3)

               В придружителното писмо към новото споразумение DHS предлага гаранции за защита на PNR данните, предавани от Европейския съюз и отнасящи се до пътнически полети към и от Съединените щати.

               (4)

               DHS и Европейският съюз чрез специално посочено за целта лице периодично ще извършват преглед на прилагането на гаранциите, изразени в придружителното писмо, за да могат страните, в светлината на този преглед, да предприемат каквито действия считат за необходими.

               (5)

               Споразумението следва да бъде подписано, при условие че бъде сключено на по-късна дата.

               (6)

               В член 9 от споразумението се предвижда, че то ще се прилага временно от датата на подписването му. Следователно държавите-членки следва да осигурят действие на разпоредбите му от тази дата в съответствие със съществуващото национално законодателство. За тази цел ще бъде направена декларация по време на подписването на споразумението,

         РЕШИ:
   Член 1
   Одобрява подписването от името на Европейския съюз на Споразумението между Европейския съюз и Съединените американски щати относно обработка и предаване на данни от досиетата на пътниците (PNR) от въздушни превозвачи на Министерството на вътрешната сигурност (DHS) на Съединените щати, при условие че упоменатото споразумение бъде сключено.
   Текстът на споразумението, придружителното писмо от DHS и отговорът на Европейския съюз са приложени към настоящото решение.
   Член 2
   Председателят на Съвета е упълномощен да посочи лицето или лицата, оправомощено(и) да подпише(ат) споразумението от името на Европейския съюз, при условие че то бъде сключено.
   Член 3
   Съгласно член 9 от споразумението разпоредбите му се прилагат временно в съответствие със съществуващото национално законодателство, считано от датата на подписването му до неговото влизане в сила. Приложената декларация относно временното прилагане следва да бъде направена по време на подписването.

      Съставено в Брюксел на 23 юли 2007 година.

            За Съвета

            Председател

         L. AMADO

      (1)  ОВ L 298, 27.10.2006 г., стр. 29.
   Декларация от името на Европейския съюз относно Споразумението между Европейския съюз и Съединените американски щати относно обработка и предаване на данни от досиетата на пътниците (PNR) от въздушни превозвачи на Министерството на вътрешната сигурност (DHS) на Съединените щати (споразумение PNR от 2007 г.)
   „Настоящото споразумение, доколкото не дерогира или не изменя законодателството на ЕС или на неговите държави-членки, до влизането си в сила ще се прилага временно и добросъвестно от държавите-членки в рамките на съществуващото им национално законодателство.“
   ПРЕВОД

               Господин Luis Amado

               председател на Съвета на Европейския съюз

               175 Rue de la Loi

               1048 Brussels

               Belgium

         В отговор на запитването на Европейския съюз и за да се подчертае значението, което правителството на Съединените щати отдава на защитата на личната неприкосновеност, настоящото писмо е предназначено да обясни как Министерството на вътрешната сигурност на САЩ (DHS) извършва събирането, използването и съхранението на данните от досиетата на пътниците (PNR). Никоя от указаните тук политики не създава, нито предоставя каквото и да е право или преимущество на лице или частно или публично образувание, нито пък каквото и да е друго средство на правна защита, различно от установеното в споразумението между ЕС и САЩ относно обработка и предаване на PNR от въздушните превозвачи на DHS, подписано през юли 2007 г. („Споразумението“). Вместо това настоящото писмо предоставя гаранции и отразява прилаганите от DHS политики по отношение на PNR данните, които се извличат от полети между САЩ и Европейския съюз (PNR на ЕС) съгласно законодателството на САЩ.
   I.   Цел, за която PNR се използват:
   DHS използва PNR на ЕС стриктно за целите на превенцията и борбата със: 1) тероризма и свързани с него престъпления; 2) други тежки транснационални престъпления, включително организираната престъпност; и 3) бягство от разпореждане за задържане или от задържане за престъпленията, описани по-горе. При необходимост PNR данните могат да се използват за защита на жизненоважни интереси на субекта на данните или други лица, или в каквито и да е наказателни съдебни производства или в други обусловени от закона случаи. DHS ще информира ЕС относно приемането на каквото и да е законодателство от страна на САЩ, което засяга по същество направените в настоящото писмо изявления.
   II.   Споделяне на PNR данни:
   DHS споделя PNR данни на ЕС единствено за целите, посочени в член I.
   DHS третира PNR данните на ЕС като чувствителни и поверителни в съответствие със законодателството на САЩ и по свое усмотрение предоставя PNR данни единствено на други вътрешноправителствени органи с правомощия в сферата на правоприлагането, обществената сигурност или борбата с тероризма, за подпомагане на дела, свързани с борба с тероризма, транснационални престъпления и обществена сигурност (включително заплахи, полети, физически лица и маршрути, пораждащи безпокойство), разглеждани или разследвани от тези органи съгласно закона и съобразно писмените договорености и законодателството на САЩ относно обмена на информация между правителствените органи на САЩ. Достъпът е строго и грижливо ограничен до описаните по-горе дела съобразно естеството им.
   PNR данните на ЕС се обменят с други правителствени органи в трети държави само след преценка на предвидената от получателя им употреба и способността му да защити информацията. Освен при извънредни обстоятелства, всеки такъв обмен на данни се извършва въз основа на изрична договореност между страните, която обхваща защити на неприкосновеността на данните, сравними с тези, прилагани от DHS за PNR на ЕС съгласно втори параграф от настоящия член.
   III.   Видове събирана информация:
   Повечето елементи на данните, съдържащи се в PNR данните, DHS може да получи при проверка на самолетния билет и други пътни документи на дадено физическо лице в рамките на нормалното си правомощие за граничен контрол, но възможността за получаването на тези данни по електронен път значително увеличава способността на DHS да насочи ресурсите си към високорисковите проблеми, като по този начин улеснява и обезпечава bona fide пътуването.
   Видове събирани PNR данни на ЕС:

               1)

               PNR запис на кода за локализиране

               2)

               Дата на резервация/издаване на билет

               3)

               Дата(и) на планувано пътуване

               4)

               Име(на)

               5)

               Налична информация за чести пътувания (frequent flier) и съответни преимущества (напр. безплатни билети, настаняване в по-висока класа и пр.)

               6)

               Други имена в PNR, включително брой на пътниците в PNR

               7)

               Цялата налична информация за контакт (включително информация за автора ѝ)

               8)

               Цялата налична информация за плащането/фактурирането (без други данни за транзакцията, свързани с кредитна карта или сметка, които нямат връзка с пътуването)

               9)

               Маршрут на пътуването за конкретни PNR

               10)

               Пътническа агенция/агент

               11)

               Информация за споделяне на кода

               12)

               Обединена/разделена информация

               13)

               Пътнически статус на пътника (включително потвърждения и регистрационен статус)

               14)

               Информация за билета, включително номер, еднопосочни билети и цена на билета (Automated Ticket Fare Quote)

               15)

               Пълна информация за багажа

               16)

               Информация за мястото, в т.ч. номер на мястото

               17)

               Общи бележки, включително информация OSI, SSI и SSR

               18)

               Всякаква събрана APIS информация

               19)

               Всички исторически промени в PNR, изброени в номера 1—18.

         Доколкото чувствителните PNR данни на ЕС (напр. лични данни, разкриващи расов или етнически произход, политически възгледи, религиозни или философски убеждения, членство в синдикати и данни относно здравето и сексуалния живот на лицето), както са определени в кодовете и условията за PNR, които DHS определи в консултация с Европейската комисия, са включени в споменатите по-горе видове PNR данни на ЕС, DHS използва автоматична система, която филтрира тези поверителни PNR кодове и условия и не използва тази информация. Освен при достъп до данните в изключителен случай съгласно следващия параграф, DHS незабавно заличава чувствителните PNR данни на ЕС.
   При необходимост в изключителен случай, когато животът на субекта на данните или на други лица може да бъде застрашен или сериозно разстроен, служителите на DHS може да изискат и използват друга информация, съдържаща се в PNR на ЕС, различна от посочената по-горе, включително чувствителни данни. В такъв случай DHS пази статистическия файл, в който се отразява достъпът до каквито и да са чувствителни данни, съдържащи се в PNR на ЕС, и унищожава тези данни в срок 30 дни след като целта, за която достъпът е осъществен, бъде постигната и тяхното държане престане да бъде законово обусловено. DHS уведомява Европейската комисия (ГД „Правосъдие, свобода и сигурност“) обикновено в срок от 48 часа относно осъществен достъп до такива данни, в т.ч. чувствителни.
   IV.   Достъп и възможност за поправка:
   DHS взе политическо решение да разшири приложното поле на административната защита на Закона за неприкосновеността на личния живот, така че да обхваща PNR данните, съхранявани в ATS, без оглед на националността или държавата на пребиваване на субекта на данните, включително данни, които се отнасят до европейски граждани. В съответствие със законодателството на САЩ DHS също така поддържа система, достъпна за физически лица, без оглед на тяхната националност или държава на пребиваване, с оглед предоставяне на информация относно PNR данни или поправяне на такива данни. Тези политики са достъпни на интернет страницата на DHS www.dhs.gov.
   Освен това PNR данни, предоставени от физическо лице или от негово име, се разкриват на това физическо лице в съответствие със Закона на САЩ за неприкосновеността на личния живот и Закона на САЩ за свобода на информацията (FOIA). FOIA позволява на всяко лице (без оглед на националността или държавата му на пребиваване) достъп до досиета на федералната агенция на САЩ, освен ако разкриването на тези досиета (или части от тях) не е разрешено съгласно приложимо изключение в съответствие с FOIA. DHS не разкрива PNR данни на обществеността, с изключение на субектите на данни или техни представители съгласно законодателството на САЩ. Искания за достъп до лична идентифицираща информация, съдържаща се в PNR, предоставена от заявителя, може да се подават на адрес: FOIA/PA Unit, Office of Field Operations, U.S. Customs and Border Protection, Room 5.5-C, 1300 Pennsylvania Avenue, NW, Washington, DC 20229 (телефон: (202) 344-1850 и факс: (202) 344-2791).
   При някои изключителни обстоятелства DHS може да упражни правомощията си съгласно FOIA и да откаже или отложи пълно или частично разкриване на PNR досието на пряко засегнато лице подало искане съгласно дял 5, раздел 522, буква б) от Кодекса на САЩ. Съгласно FOIA всяко лице, подало искане, има право да оспори отказа на DHS по административен или съдебен ред.
   V.   Санкции:
   Законодателството на САЩ установява административни, граждански и наказателни санкции при нарушение на правилата на САЩ относно неприкосновеност на личния живот и неправомерно разкриване на информация от досиета на САЩ. Приложимите разпоредби включват, но не се ограничават до дял 18, раздели 641 и 1030 от Кодекса на САЩ и дял 19, раздел 103.34 от Федералния кодекс на САЩ.
   VI.   Съобщение:
   DHS предостави на пътуващите информация относно обработването на PNR данни чрез публикации във Федералния регистър и на своята интернет страница. DHS допълнително ще предоставя на авиокомпаниите стандартно съобщение относно практиките за събиране и поправяне на PNR данни, което да бъде общественодостъпно. DHS и ЕС ще работят със заинтересованите страни в авиационния сектор за насърчаване на по-голямата публичност на това съобщение.
   VII.   Запазване на данни:
   DHS запазва PNR данни на ЕС в активна аналитична база данни за период седем години, след което тези данни придобиват неактивен, неоперативен статус. Данни с неактивен статус се запазват за период осем години и достъп до тях се разрешава само с одобрението на висш служител на DHS, определен от секретаря по вътрешна сигурност, и само по отношение на конкретно дело, заплаха или риск. Очакваме PNR данните на ЕС да бъдат заличени след края на този период; въпросите дали и кога да се унищожат PNR данни, събрани в съответствие с настоящото писмо, ще се отправят към DHS и ЕС като част от бъдещи дискусии. Данни по конкретно дело или разследване могат да се запазят в активна база от данни до архивирането на съответното дело или разследване. DHS възнамерява да извърши преглед на последиците от тези правила за запазване на данни за операции и разследвания въз основа на опита, който ще се придобие през следващите седем години. DHS ще обсъди резултатите от този преглед с ЕС.
   Споменатите по-горе периоди на запазване на данни се отнасят и до PNR данни на ЕС, събрани въз основа на споразуменията между ЕС и САЩ от 28 май 2004 г. и 19 октомври 2006 г.
   VIII.   Предаване:
   Предвид скорошните ни преговори става ясно, че DHS има готовност да премине възможно най-бързо към система за предаване на данни (push system) от въздушни превозвачи, извършващи полети между ЕС и САЩ, на DHS. Тринадесет авиокомпании вече възприеха този подход. Отговорността за стартиране на прехода към системата за предаване остава върху превозвачите, които трябва да осигурят ресурси за прехода на системите им и да работят съвместно с DHS за постигане на съответствие с неговите технически изисквания. DHS незабавно ще започне преход към система за предаване на данни (push system) от такива въздушни превозвачи не по-късно от 1 януари 2008 г. за всички такива въздушни превозвачи, които са внедрили такава система, съответстваща на техническите изисквания на DHS. За въздушните превозвачи, които не внедрят такава система, съществуващите системи остават в действие до внедряването на система, съответстваща на техническите изисквания на DHS за предаване на PNR данни. Преходът към система за предаване на данни не предоставя на авиокомпаниите каквито и да е правомощия за решаване кога, как и какви данни да предават. Това решение се взема от DHS съгласно законодателството на САЩ.
   При нормални обстоятелства DHS ще получи първоначално PNR данни 72 часа преди определено по график излитане и след това получава актуализирана информация, необходима с цел осигуряване точност на данните. Осигуряване вземането на решения на основата на своевременни и пълни данни е една от най-важните гаранции с оглед защитата на личните данни и DHS работи с индивидуалните превозвачи, за да внедри тази концепция в техните системи за предаване. DHS може да изиска PNR по-рано от 72 часа преди определено по график излитане на полета, когато има основание да се смята, че предварителен достъп е необходим, за да се реагира на конкретна заплаха на полет, група полети, маршрут или при други обстоятелства, които може да се асоциират с целите, посочени в член I. При упражняването на това правомощие DHS действа благоразумно и въз основа на принципа на пропорционалност.
   IX.   Взаимност:
   По време на неотдавнашните ни преговори се съгласихме, че DHS очаква настоящото споразумение да не предвижда изисквания към него за предприемане на мерки за защита на данните в неговата PNR система, по-строги от прилаганите от европейските органи по отношение на техните PNR системи. DHS не изисква от европейските органи да приемат мерки за защита на данни по отношение на собствените им PNR системи, които са по-строги от прилаганите в САЩ за тяхната PNR система. Ако тези очаквания не се оправдаят, DHS си запазва правото да суспендира съответните разпоредби, съдържащи се в неговото писмо, докато води преговори с ЕС с оглед постигане на бързо и задоволително решение. В случай че система на авиокомпания за информация относно пътниците е внедрена в Европейския съюз или в една или повече от неговите държави-членки, която изисква въздушните превозвачи да предоставят на властите PNR данни за лица, чийто въздушен маршрут включва полет между САЩ и Европейския съюз, DHS възнамерява при строго спазване на принципа на взаимност активно да насърчава сътрудничеството между авиокомпаниите под негова юрисдикция.
   В подкрепа на полицейското и съдебното сътрудничество DHS ще насърчава предаването на аналитична информация, извлечена от PNR данните, от компетентните органи на САЩ до полицейските и съдебните органи на засегнатите държави-членки и при целесъобразност до Европол и Евроюст. DHS очаква, че ЕС и неговите държави-членки ще насърчат по същия начин своите компетентни органи да предоставят аналитична информация, извлечена от PNR данните, на DHS и други засегнати органи на САЩ.
   X.   Преглед:
   DHS и ЕС периодично ще извършват преглед на изпълнението на споразумението, на настоящото писмо, свързаните с PNR политики и практики на САЩ и ЕС и на всички случаи на достъп до чувствителни данни с цел допринасяне към ефективното действие и осигурената от тези практики защита на неприкосновеността на личния живот при обработване на PNR данни. При прегледа ЕС ще се представлява от комисаря по правосъдие, свобода и сигурност, а DHS ще се представлява от секретаря по вътрешна сигурност или от взаимноприемлив служител, който всяка от страните може да реши да определи. Европейският съюз и DHS определят съвместно подробните условия на прегледите.
   Като част от този периодичен преглед САЩ ще търси информация на взаимна основа относно PNR системите на държавите-членки и представителите на държавите-членки, поддържащи PNR системи, ще бъдат приканени да участват в дискусиите.
   Надяваме се, че настоящите разяснения са Ви помогнали да разберете как процедираме с PNR данните на ЕС.

   ПРЕВОД

               Господин Michael Cherloff,

               секретар по вътрешната сигурност на САЩ

               Министерство на вътрешната сигурност на САЩ

               Washington DC 20528

         Благодарим Ви за писмото до председателството на Съвета и до Комисията, в което се обяснява как DHS работи с PNR данни.
   Гаранциите, обяснени в писмото Ви до Европейския съюз, му дават основание да смята, че за целите на международното споразумение, подписано между Съединените американски щати и Европейския съюз относно обработката и предаването на PNR данни през юли 2007 г., DHS осигурява адекватно равнище на защита на тези данни.
   Предвид тази констатация ЕС ще предприеме всички необходими стъпки, за да обезсърчи международните организации или трети държави от намеса в предаването на PNR на ЕС на Съединените американски щати. ЕС и неговите държави-членки също ще насърчават своите компетентни органи да предоставят аналитична информация, извлечена от PNR данните, на DHS и други засегнати органи на САЩ.
   Очакваме да работим съвместно с вас и с авиационния сектор, за да гарантираме, че пътниците са информирани относно начина, по който правителствата могат да използват тяхната информация.

    ---documentbreak---

               4.8.2007

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 204/18

      Бележка за читателя: „Текстовете на споразумението на езици, различни от английски, все още не са одобрени от страните. След като бъдат одобрени, тези текстове ще имат еднаква сила.“
   ПРЕВОД
   СПОРАЗУМЕНИЕ
   Между Европейския съюз и Съединените американски щати относно обработка и предаване на данни от досиетата на пътниците (PNR) от въздушни превозвачи на Министерството на вътрешната сигурност (DHS) на Съединените щати (споразумение PNR от 2007 г.)
   ЕВРОПЕЙСКИЯТ СЪЮЗ
   и
   СЪЕДИНЕНИТЕ АМЕРИКАНСКИ ЩАТИ,
   В ЖЕЛАНИЕТО СИ за ефективна превенция и борба срещу тероризма и транснационалната престъпност като средство за защита на техните демократични общества и общи ценности,
   КАТО ПРИЗНАВАТ, че обменът на информация е важен елемент в борбата срещу тероризма и транснационалната престъпност и че в този контекст използването на PNR данни е важно средство,
   КАТО ПРИЗНАВАТ, че за опазването на обществената сигурност и за целите на правоприлагането следва да се установят правила за предаване на PNR данни от въздушните превозвачи на DHS,
   КАТО ПРИЗНАВАТ значимостта на превенцията и борбата срещу тероризма и свързаните с него престъпления, както и другите тежки транснационални престъпления, включително организираната престъпност, при същевременно зачитане на основните права и свободи, особено неприкосновеността на личния живот,
   КАТО ПРИЗНАВАТ, че законодателството и политиката на САЩ и Европейския съюз относно неприкосновеността на личния живот имат обща основа и че някои разлики в прилагането на тези принципи не следва да препятстват сътрудничеството между САЩ и Европейския съюз (ЕС),
   КАТО ВЗЕХА ПРЕДВИД международните конвенции, законодателството на САЩ и регламентите, изискващи всеки въздушен превозвач, извършващ международен въздушен превоз на пътници до и от САЩ, да предоставя на разположение на DHS PNR данните, до степента, в която те са събрани и се съдържат в автоматизираните системи за резервация/системите за контрол на излитанията (наричани по-нататък „системи за резервация“) на въздушния превозвач и други сходни изисквания, приложими в рамките на ЕС,
   КАТО ВЗЕХА ПРЕДВИД член 6, параграф 2 от Договора за Европейския съюз относно зачитането на основните права, и по-специално сродното право на защита на личните данни,
   КАТО ОТБЕЛЯЗВАТ предходните споразумения относно PNR между Европейската общност и Съединените американски щати от 28 май 2004 г. и между Европейския съюз и Съединените американски щати от 19 октомври 2006 г.,
   КАТО ВЗЕХА ПРЕДВИД съответните разпоредби от Закона за сигурност на въздушния превоз от 2001 г., Закона за вътрешната сигурност от 2002 г., Закона за реформа в разузнаването и превенция на тероризма от 2004 г. и Указ 13388 относно сътрудничеството между правителствените агенции на Съединените щати в борбата с тероризма, както и Закона за неприкосновеността на личния живот от 1974 г., Закона за свобода на информацията и Закона за електронното правителство от 2002 г.,
   КАТО ОТБЕЛЯЗВАТ, че Европейският съюз следва да осигури въздушните превозвачи, чиито системи за резервация са разположени в рамките на Европейския съюз, да предоставят на разположение на DHS PNR данни и да изпълняват установените от DHS технически изисквания за такова предаване,
   КАТО ПОТВЪРЖДАВАТ, че настоящото споразумение не представлява прецедент за бъдещи разисквания или преговори между Съединените щати и Европейския съюз или между която и да е от страните и която и да е държава относно обработката и предаването на PNR данни или какъвто и да било друг вид данни,
   В СТРЕМЕЖА СИ да засилят и насърчат сътрудничеството между страните в духа на трансатлантическото партньорство,
   РЕШИХА:

               (1)

               Въз основа на съдържащите се в писмото от DHS гаранции за защита на PNR (писмото от DHS) Европейският съюз ще осигури въздушните превозвачи, извършващи международен въздушен превоз на пътници до и от Съединените американски щати, да предоставят на разположение PNR данните, които се съдържат в автоматичните им системи за резервация, както изисква DHS.

               (2)

               DHS ще започне незабавно преход към система за предаване на данни (push system) от такива въздушни превозвачи не по-късно от 1 януари 2008 г. за всички такива въздушни превозвачи, които са внедрили тази система, съответстваща на техническите изисквания на DHS. За въздушните превозвачи, които не внедрят такава система, съществуващите системи остават в действие до внедряването на система, съответстваща на техническите изисквания на DHS. По този начин DHS ще осъществява електронен достъп до PNR от системите за резервация на въздушните превозвачи, разположени на територията на държавите-членки на Европейския съюз, до осигуряването на задоволителна система, която позволява предаването на тези данни от въздушните превозвачи.

               (3)

               DHS обработва получените PNR данни и третира субектите на тези данни, засегнати от това обработване, в съответствие с приложимите закони на САЩ, конституционните изисквания и без незаконна дискриминация, по-специално въз основа на националност и държава на пребиваване. В писмото от DHS се установяват тези и други гаранции.

               (4)

               DHS и ЕС периодично ще извършват преглед на изпълнението на настоящото споразумение, писмото от DHS и политиките и практиките на САЩ и ЕС по отношение на PNR с оглед взаимно осигуряване на ефективно функциониране на техните системи и защита неприкосновеността на техните системи.

               (5)

               DHS очаква настоящото споразумение да не предвижда изисквания към него за предприемане на мерки за защита на данните в неговата PNR система, които са по-строги от прилаганите от европейските органи по отношение на техните местни PNR системи. DHS не изисква от европейските органи да приемат мерки за защита на данни по отношение на собствените им PNR системи, които са по-строги от прилаганите в САЩ за тяхната PNR система. Ако тези очаквания не се оправдаят, DHS си запазва правото да суспендира съответните разпоредби, съдържащи се в неговото писмо, докато води преговори с ЕС с оглед постигане на бързо и задоволително решение. В случай на внедряване в Европейския съюз или една или повече от неговите държави-членки на PNR система, която изисква въздушните превозвачи да предоставят на властите PNR данни за лица, чийто маршрут включва полет от или до Европейския съюз, DHS, при строго спазване на принципа на взаимност, активно ще насърчава сътрудничеството между авиокомпаниите под негова юрисдикция.

               (6)

               За изпълнението на настоящото споразумение се смята, че DHS осигурява адекватно ниво на защита на предадените от Европейския съюз PNR данни. Същевременно ЕС няма да се намесва в отношенията между Съединените щати и трети държави относно обмена на информация за пътници на основание защита на данните.

               (7)

               САЩ и ЕС ще работят със заинтересованите страни от авиационния сектор за насърчаване на по-голямата публичност на уведомленията, които описват PNR системите (в т.ч. практиките за събиране и поправяне) на пътуващите и ще насърчават авиокомпаниите да упоменават и включват тези уведомления в официалните договори за превоз.

               (8)

               Ако ЕС установи, че САЩ са нарушили настоящото споразумение, единственото средство за правна защита е прекратяването на настоящото споразумение и отмяната на определянето за адекватност, посочено в параграф 6. Ако САЩ установи, че ЕС е нарушил настоящото споразумение, единственото средство за правна защита е прекратяването на настоящото споразумение и оттеглянето на писмото от DHS.

               (9)

               Настоящото споразумение влиза в сила на първия ден от месеца, следващ датата, на която страните са обменили нотификации, които посочват, че са изпълнили съответните си вътрешни процедури за целта. Настоящото споразумение се прилага временно от деня на подписването му. Всяка страна има право по всяко време да прекрати или суспендира настоящото споразумение чрез нотификация по дипломатически път. Прекратяването влиза в сила тридесет дни от датата на нотификацията до другата страна, освен ако някоя от страните счете, че в интерес на националната или вътрешната ѝ сигурност е крайно необходимо предизвестието да е с по-кратък срок. Срокът на действие на настоящото споразумение и произтичащите от него задължения изтича седем години след датата на подписването му, освен ако страните взаимно се договорят да го заменят с друго.

      Настоящото споразумение не е предназначено да дерогира или изменя законодателството на Съединените американски щати, нито на Европейския съюз или неговите държави-членки. Настоящото споразумение не създава, нито предоставя каквото и да е право или преимущество на което и да е друго лице или частно или публично образувание.
      Настоящото споразумение се съставя в два екземпляра на английски език. То се съставя също на български, гръцки, датски, естонски, испански, италиански, латвийски, литовски, малтийски, немски, нидерландски, полски, португалски, румънски, словашки, словенски, унгарски, фински, френски, чешки и шведски език, като страните одобряват тези езикови версии. Веднъж одобрени, версиите на тези езици са еднакво автентични.
      Съставено в Брюксел на 23 юли 2007 година и във Вашингтон на 26 юли 2007 година.

            За Европейския съюз

            За Съединените Американски щати


title: Решение на Изпълнителния комитет от 16 декември 1998 година относно трансграничното полицейско сътрудничество в областта на предовратяване и разкриване на престъпления (SCH/Сom-ex (98)51, Rev. 3)

text:
Важна правна забележка

|

41998D0051

Официален вестник n° L 239 , 22/09/2000 стр. 0407 - 0407 специално чешко издание глава 19 том 02 стр. 372  - 372 специално испанско издание глава 19 том 02 стр. 372  - 372 специално унгарско издание глава 19 том 02 стр. 372  - 372 специално литвийско издание глава 19 том 02 стр. 372  - 372 LV.ES глава 19 том 02 стр. 372  - 372 MT.ES глава 19 том 02 стр. 372  - 372 PL.ES глава 19 том 02 стр. 372  - 372 SK.ES глава 19 том 02 стр. 372  - 372 специално словенско издание глава 19 том 02 стр. 372  - 372

		19981216Решение на Изпълнителния комитетот 16 декември 1998 годинаотносно трансграничното полицейско сътрудничество в областта на предовратяване и разкриване на престъпления(SCH/Сom-ex (98)51, Rev. 3)ИЗПЪЛНИТЕЛНИЯТ КОМИТЕТ,като взе предвид членове 39 и 132 от Конвенцията за прилагане на Споразумението от Шенген,като подчертава необходимостта шенгенските държави да продължат усилията си за усъвършенстване на предотвратяването и разкриването на престъпленията чрез по-тясно сътрудничество,като потвърждава ролята на взаимопомощта между полицейските служби в съответствие с член 39 от конвенцията за постигането на тази цел,убеден, че в определени случаи, когато не бива да се предприемат принудителни мерки, сътрудничеството между полицейските служби под контрола на съдебните органи може да бъде непосредствено необходимо, за да не се даде възможност да се осуети успехът на дадено разследване поради късно изпълнение на заявленията,като има предвид, че от интерес за оперативната безопасност и за правната сигурност е да се състави общ списък на обектите на такова полицейско сътрудничество и да се определят подходящите канали за предаване на полицейските заявления,РЕШИ:1. Шенгенските държави ще се стремят в съответствие с целта, която е залегнала в член 39 от конвенцията, да издигнат сътрудничеството между полицейските служби в областта на борбата с престъпността до ниво, което да отговаря на нуждите от бърза и ефикасна намеса спрямо престъпници, които действат в международен мащаб. За тази цел особено важно е да се състави общ списък на действията, които съгласно законодателството на шенгенските държави в случаите, в които не е задължително предварително съгласие от съдебните или административните органи, и без да се накърнява контролът в тази област от съдебните органи. Ако шенгенските държави постигнат съгласие по един такъв списък, окончателно решение ще се вземе от централната група.2. Без да се засяга изискването за приемане на общия списък по точка 1, шенгенските държави съставят обобщителни доклади, които са предназначени да бъдат включени в националните картотеки, които са предвидени в Ръководството за трансгранично полицейско сътрудничество, относно действията, които полицейските органи могат да изискат и изпълняват, в съответствие с член 39, параграф 1 от конвенцията от гледна точка на националното право, които се касаят до полицейското сътрудничество при условията на параграф 1.3. Шенгенските държави, чийто национален правен ред позволява това, могат да разширят полицейското сътрудничество в областта на предотвратяването и разкриването на престъпления, като сключват двустранни споразумения и да определят действията, които наред с мерките, които са посочени в общия списък по точка 1, могат да бъдат предмет на полицейска взаимопомощ без намесата на съдебните и/или административните органи. В тези споразумения би трябвало също да се определи по какъв начин да става предаването на полицейските заявления на компетентните органи и как би могло да се опрости използването на информация, която е предавана като доказателствено средство в рамките на наказателно производство.4. Работна група I, съгласувано с работна група III, ежегодно отчита пред централната група, на основата на опита на шенгенските държави, постигнатия напредък в посока подобряване на полицейското сътрудничество в областта на предотвратяването и разкриването на престъпления.Съставено в Берлин на 16 декември 1998 година.ПредседателC. H. Schapper--------------------------------------------------


title: Решение на Европейската централна банка от 19 май 2006 година за изменение на Решение ЕЦБ/2001/16 относно разпределянето на паричния доход на националните централни банки на участващите държави-членки от финансовата 2002 година (ЕЦБ/2006/7)

text:
Важна правна забележка

|

32006D0007(01)

Официален вестник n° L 148 , 02/06/2006 стр. 0056 - 0060 Официален вестник n° L 118 , 08/05/2007 стр. 0826 - 0830

		Решение на Европейската централна банкаот 19 май 2006 годиназа изменение на Решение ЕЦБ/2001/16 относно разпределянето на паричния доход на националните централни банки на участващите държави-членки от финансовата 2002 година(ЕЦБ/2006/7)(2006/385/EО)УПРАВИТЕЛНИЯТ СЪВЕТ ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА,като взе предвид Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка, и по-специално член 32 от него,като има предвид, че:(1) Решение ЕЦБ/2001/16 от 6 декември 2001 г. относно разпределянето на паричния доход на националните централни банки на участващите държави-членки от финансовата 2002 г. [1] установява режим за разпределянето на паричния доход на националните централни банки на държавите-членки, които са приели еурото. Съгласно член 32.5 от Устава сумата на паричния доход на националните централни банки се разпределя между НЦБ пропорционално на внесените от тях дялове от капитала на ЕЦБ. За да се позволи постепенна адаптация на счетоводните баланси и отчетите за приходите и разходите на НЦБ, разпределянето на паричния доход за финансовите години 2002—2007 е коригирано, за да се вземат предвид разликите между средната стойност на банкнотите в обращение на всяка НЦБ през периода 1 юли 1999 г.— 30 юни 2001 г. и средната стойност на банкнотите, които биха били разпределени на тях през този период в съответствие с капиталовия алгоритъм на ЕЦБ. Тези корекции включват вътрешните за Еуросистемата нетни пасиви от еуробанкноти в обращение, които са в базисните пасиви за целите на изчисляването на паричния доход на НЦБ съгласно член 32.2. от Устава, тъй като те са равностойни на банкноти в обращение.(2) Бъдещото разширяване на Еуросистемата налага адаптирането на съществуващия режим за разпределяне на паричния доход. С оглед на справедливостта, последователността и равнопоставеното третиране новоприетите в Еуросистемата НЦБ следва да бъдат третирани по същия начин във финансово отношение, както вече участващите в Еуросистемата НЦБ. Това означава, че следва да се прилага процедура за коригиране всеки път, когато дадена държава-членка приеме еурото, и следва да се спазват същите принципи, както при процедурата за коригиране за финансовите години 2002—2007 г. Като следствие от това може да се получи препокриване на периодите на корекцията.(3) Регламент (ЕО) № 974/98 на Съвета от 3 май 1998 г. относно въвеждането на еурото [2] позволява на новите участващи държави-членки известна гъвкавост по отношение на заместването на техните валути с еурото и въвеждането на еуробанкноти и монети. За да може с процедурата за коригиране да се постигнат финансово уместни решения, трябва да бъдат взети предвид отделните сценарии за преминаване към парична наличност,РЕШИ:Член 1Решение ЕЦБ/2001/16 се изменя, както следва:1. Член 1 се изменя, както следва:След определението за "референтна лихва" се създават следните определения:"й) "дата на преминаване към парична наличност" означава датата, на която еуробанкнотите и монетите придобиват статута на законно платежно средство в дадена държава-членка, която е приела еурото;к) "референтен период" означава период от 24 месеца, започващ 30 месеца преди датата на преминаване към парична наличност;л) "година на преминаване към парична наличност" означава период от 12 месеца, започващ на датата на преминаване към парична наличност;м) "ежедневен референтен обменен курс" означава ежедневният референтен обменен курс, който се основава на редовната ежедневна процедура за съгласуване между централните банки във или извън ЕСЦБ, която обикновено се извършва в 14.15 часа централноевропейско време."2. Член 2 се изменя, както следва:Параграф 1 се заменя със следното:"Вътрешните за Еуросистемата салда от еуробанкнотите в обращение се изчисляват ежемесечно и се записват в счетоводните книги на ЕЦБ и НЦБ на първия работен ден от месеца с вальор последния работен ден на предходния месец.Когато дадена държава-членка приеме еурото, изчисляването на вътрешните за Еуросистемата салда от еуробанкнотите в обращение, съгласно първа алинея, се записва в счетоводните книги на ЕЦБ и НЦБ с вальор датата на преминаване към парична наличност."3. Член 4 се заменя със следното:"Член 4Корекции на вътрешните за Еуросистемата салда1. За целите на изчисляването на паричния доход вътрешните за Еуросистемата салда на всяка НЦБ на еуробанкнотите в обращение се коригират чрез компенсационна сума в съответствие със следната формула:КC = (А – С) × Ккъдето,КC  е компенсационната сума,А  е сумата в еуро за всяка НЦБ, получена в резултат от прилагането на алгоритъма за записания капитал към средната стойност на банкнотите в обращение по време на референтния период, по която сумата на банкнотите в обращение, деноминирани в националната валута на дадена държава-членка, която приема еурото, следва да се преизчисли в еуро по ежедневния референтен обменен курс през референтния период,С  е средната стойност в еуро за всяка НЦБ на банкнотите в обращение по време на референтния период, преизчислена в еуро по ежедневния референтен обменен курс по време на референтния период,К е следният коефициент за всяка финансова година, започваща от датата на преминаване към парична наличност:Финансова година | Коефициент |Година на преминаване към парична наличност | 1 |Година на преминаване към парична наличност плюс една година | 0,8606735 |Година на преминаване към парична наличност плюс две години | 0,7013472 |Година на преминаване към парична наличност плюс три години | 0,5334835 |Година на преминаване към парична наличност плюс четири години | 0,3598237 |Година на преминаване към парична наличност плюс пет години | 0,1817225 |2. Сборът на компенсационните суми на НЦБ е нула.3. Компенсационните суми се изчисляват всеки път, когато държава-членка приема еурото или когато се променя алгоритъма за записания капитал на ЕЦБ.4. Компенсационната сума на новоприета в Еуросистемата НЦБ се разпределя между вече участващите в Еуросистемата при присъединяването на тази държава-членка НЦБ, пропорционално на съответните им дялове в алгоритъма за записания капитал на ЕЦБ с обратен знак (+/–) и е допълнителна спрямо всички компенсационни суми, които са в сила за вече участващите в Еуросистемата НЦБ.5. Компенсационните суми и счетоводните вписвания за уравняване на тези компенсационни суми се записват в отделни вътрешни за Еуросистемата сметки в счетоводните книги на всяка НЦБ с вальор датата на преминаване към парична наличност и същия вальор за всяка следваща година от периода на корекцията. Счетоводните вписвания за уравняване на компенсационните суми не се олихвяват.6. Ако стойността на еуробанкнотите, които Banque centrale du Luxembourg пуска в обращение през 2002 г., надхвърля средната стойност на нейните банкноти в обращение през периода 1 юли 1999— 30 юни 2001 г. с 25 % или повече, "С" във формулата, посочена в параграф 1, е стойността на банкнотите, пуснати в обращение от Banque centrale du Luxembourg през 2002 г. до максимален лимит от 2,2 милиарда еуро. За прилагането на тази дерогация всички компенсационни суми, изчислени на базата на член 4, параграф 1, подлежат на корекции със задна дата в края на 2002 г., с цел да се осигури съответствие с параграф 2. Такива корекции със задна дата са в съответствие с алгоритъма за записания капитал.7. Чрез дерогация от параграф 1, при настъпването на специфични обстоятелства, свързани с промени в моделите на банкнотното обращение, както е посочено в приложение III към настоящото решение, вътрешните за Еуросистемата салда на всяка НЦБ от еуробанкнотите в обращение се коригират в съответствие с разпоредбите на това приложение.8. Корекциите на вътрешните за Еуросистемата салда, предвидени в настоящия член, престават да се прилагат от първия ден на шестата година след съответната година на преминаване към парична наличност."4. Приложение I се изменя в съответствие с приложение I към настоящото решение.5. Приложение III се заменя с приложение II към настоящото решение.Член 2Заключителна разпоредбаНастоящото решение влиза в сила на деня след приемането му.Съставено във Франкфурт на Майн на 19 май 2006 година.Председател на ЕЦБJean-Claude Trichet[1] ОВ L 337, 20.12.2001 г., стр. 55. Решение, последно изменено с Решение EЦБ/2003/22 (ОВ L 9, 15.1.2004 г., стр. 39).[2] ОВ L 139, 11.5.1998 г., стр. 1. Регламент, последно изменен с Регламент (ЕО) № 2169/2005 (ОВ L 346, 29.12.2005 г., стр. 1).--------------------------------------------------ПРИЛОЖЕНИЕ IПараграф 1 на част А от приложение I се заменя със следното:"1. банкноти в обращениеЗа целите на настоящото приложение през годината на преминаване към парична наличност (2002 г.) за всяка вече участваща в Еуросистемата НЦБ или през годината на преминаване към парична наличност за всяка новоприета в Еуросистемата НЦБ "банкноти в обращение":i) включват също банкноти, емитирани от НЦБ и деноминирани в нейната национална валутна единица; иii) трябва да бъдат намалени със стойността на нелихвоносните заеми, свързани с първоначално заредените еуробанкноти, които все още не са били дебитирани (част от позиция 6 на активите от хармонизирания счетоводен баланс).След годината на преминаване към парична наличност, за целите на настоящото приложение и за всяка НЦБ, "банкноти в обращение" означава банкноти, деноминирани в еуро, и не включва никакви други банкноти;"--------------------------------------------------ПРИЛОЖЕНИЕ IIПриложение III се заменя със следното:""ПРИЛОЖЕНИЕ IIIА. Първа евентуална корекцияАко общата средна стойност на банкнотите в обращение през годината на преминаване към парична наличност е по-малка от общата средна стойност в еуро на банкнотите в обращение през референтния период (включително тези, деноминирани в националната валута на държавата-членка, която е приела еурото, и преизчислени в еуро по ежедневния референтен обменен курс по време на референтния период), тогава коефициентът "К", приложим по отношение на годината на преминаване към парична наличност в съответствие с член 4, параграф 1, трябва да се намали със задна дата в същото съотношение, както спадът на общата средна стойност на банкнотите в обращение.Намаляването не трябва да доведе до коефициент с по-ниска стойност от 0,8606735. Ако се приложи тази дерогация към всяка от компенсационните суми на НЦБ, приложими през периода от втората до петата година след годината на преминаване към парична наличност съгласно 4, параграф 1, се добавя по една четвърт от полученото намаление на компенсационните суми на НЦБ ("КC"), приложимо през годината на преминаване към парична наличност.Б. Втора евентуална корекцияАко тези НЦБ, за които компенсационната сума, посочена в член 4, параграф 1, е положително число, заплащат нетна лихва по вътрешни за Еуросистемата салда от банкноти в обращение, което, добавено към позицията "нетен резултат от обединяване на паричния доход" в техните отчети за приходите и разходите в края на годината, води до нетен разход, коефициентът "К", прилаган за годината на преминаване към парична наличност в съответствие с член 4, параграф 1, трябва да се намали до необходимата за елиминиране на това условие степен.Намаляването на коефициента не трябва да доведе до коефициент с по-ниска стойност от 0,8606735. Ако се приложи тази дерогация към всяка от компенсационните суми на НЦБ, приложими през периода от втората до петата година след годината на преминаване към парична наличност съгласно 4, параграф 1, трябва да се добави по една четвърт от полученото намаление на компенсационните суми на НЦБ ("КC"), приложимо през годината на преминаване към парична наличност.""--------------------------------------------------