title: Решение на Надзорния орган на ЕАСТ № 28/09/COL от 29 януари 2009 година за шейсет и осмо изменение на процесуалните и материалноправни норми в областта на държавните помощи, с което се въвеждат три нови глави относно прилагането на нормите за държавните помощи при мерки, взети във връзка с финансовите институции в контекста на настоящата световна финансова криза, относно рекапитализацията на финансовите институции в условията на настоящата финансова криза: ограничаване на помощта до необходимите минимални равнища и предпазни мерки срещу излишното нарушение на конкуренцията, и относно временната общностна рамка за мерките за държавна помощ за подпомагане на достъпа до финансиране при настоящата финансова и икономическа криза

text:
               20.1.2011

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 17/1

         РЕШЕНИЕ НА НАДЗОРНИЯ ОРГАН НА ЕАСТ
   № 28/09/COL
   от 29 януари 2009 година
   за шейсет и осмо изменение на процесуалните и материалноправни норми в областта на държавните помощи, с което се въвеждат три нови глави относно прилагането на нормите за държавните помощи при мерки, взети във връзка с финансовите институции в контекста на настоящата световна финансова криза, относно рекапитализацията на финансовите институции в условията на настоящата финансова криза: ограничаване на помощта до необходимите минимални равнища и предпазни мерки срещу излишното нарушение на конкуренцията, и относно временната общностна рамка за мерките за държавна помощ за подпомагане на достъпа до финансиране при настоящата финансова и икономическа криза
   НАДЗОРНИЯТ ОРГАН НА ЕАСТ (1),
   като взе предвид Споразумението за Европейско икономическо пространство (2), и по-специално членове 61 до 63 и протокол 26 към него,
   като взе предвид Споразумението между държавите от ЕАСТ за създаване на надзорен орган и съд (3), и по-специално член 24 и член 5, параграф 2, буква б) от него,
   като има предвид, че съгласно член 24 от Споразумението за надзор и съд, Надзорният орган прилага разпоредбите на Споразумението за ЕИП относно държавните помощи,
   като има предвид, че съгласно член 5, параграф 2, буква б) от Споразумението за надзор и съд Надзорният орган публикува известия или насоки по въпроси, които се разглеждат в Споразумението за ЕИП, ако се предвижда изрично в това споразумение или в Споразумението за надзор и съд или ако Надзорният орган сметне това за необходимо,
   като припомня процесуалните и материалноправни норми за държавните помощи, приети от Надзорния орган на 19 януари 1994 г. (4),
   като взе предвид, че на 13 октомври 2008 г. Европейската комисия (5) прие съобщение относно „Прилагане на правила за държавна помощ към мерки, взети във връзка с финансовите институции в контекста на настоящата световна финансова криза“ (6),
   като взе предвид, че на 5 декември 2008 г. Комисията прие съобщение озаглавено „Рекапитализация на финансовите институции в условията на настоящата финансова криза: ограничаване на помощта до необходимите минимални равнища и предпазни мерки срещу излишното нарушаване на конкуренцията“ (7),
   като взе предвид, че на 17 декември 2008 г. Комисията прие съобщение озаглавено „Временна общностна рамка за мерките за държавна помощ за подпомагане на достъпа до финансиране при настоящата финансова и икономическа криза“ (8),
   като има предвид, че тези съобщения се отнасят също и до Европейското икономическо пространство,
   като има предвид, че следва да се осигури еднакво прилагане на правилата за държавни помощи на ЕИП в цялото Европейско икономическо пространство,
   като има предвид, че съгласно точка II под заглавието „ОБЩИ“ в края на приложение ХV към Споразумението за ЕИП, органът, след консултации с Комисията, следва да приеме актове, съответстващи на приетите от Комисията,
   като се консултира с Комисията,
   като припомня, че Надзорният орган се е консултирал по тази тема посредством писма с държавите от ЕАСТ Исландия, Лихтенщайн и Норвегия на 19 януари 2009 г.,
   ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
   Член 1
   Насоките за държавните помощи се изменят, като се въвеждат три нови глави относно прилагането на нормите за държавните помощи при мерки, взети във връзка с финансовите институции в контекста на настоящата световна финансова криза, относно рекапитализацията на финансовите институции в условията на настоящата финансова криза: ограничаване на помощта до необходимите минимални равнища и предпазни мерки срещу излишното нарушение на конкуренцията, и относно временната общностна рамка за мерките за държавна помощ за подпомагане на достъпа до финансиране при настоящата финансова и икономическа криза. Трите глави се намират в приложения I, II и III към настоящото решение.
   Член 2
   Само текстът на английски език е автентичен.

      Съставено в Брюксел на 29 януари 2009 година.

            За Надзорния орган на ЕАСТ

         Per SANDERUD

            Председател

         Kurt JÄGER

            Член на колегията

      (1)  Наричан по-нататък „Надзорният орган“.

      (2)  Наричано по-нататък „Споразумението за ЕИП“.

      (3)  Наричано по-нататък „Споразумението за надзор и съд“.

      (4)  Насоки за прилагане и тълкуване на членове 61 и 62 от Споразумението за ЕИП и член 1 от Протокол 3 към Споразумението за надзорен орган и съд, приети и издадени от Надзорния орган на 19 януари 1994 г., публикувани в Официален вестник на Европейския съюз (наричан по-нататък ОВ L 231 от 3.9.1994 г., стр. 1) и в притурка за ЕИП № 32 от 3.9.1994 г., стр. 1. Насоките бяха последно изменени на 17 декември 2008 г. Наричани по-нататък „Насоки за държавна помощ“. Актуализираната версия на Насоките за държавна помощ можете да намерите на страницата на Надзорния орган в Интернет: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/state_aid_guidelines/.

      (5)  Наричана по-нататък „Комисията“.

      (6)  ОВ C 270, 25.10.2008 г., стр. 8.

      (7)  ОВ C 10, 15.1.2009 г., стр. 2.

      (8)  ОВ C 16, 22.1.2009 г., стр. 1.

      ПРИЛОЖЕНИЕ I

         Прилагане на правилата за държавна помощ към мерки, взети във връзка с финансовите институции в контекста на настоящата световна финансова криза
          (1)

      1.   ВЪВЕДЕНИЕ

                  (1)

                  Световната финансова криза се задълбочи значително и понастоящем оказва силно влияние върху банковия сектор в ЕИП. Освен специфичните проблеми, свързани по-специално с пазара на ипотечни кредити и активите, обезпечени с ипотека, в САЩ или със загуби в резултат на изключително рисковани стратегии на отделни банки, през изминалите месеци се наблюдава общ спад на доверието в банковия сектор. Създалата се несигурност за кредитния риск на отделни финансови институции доведе до затишие на пазара на междубанкови заеми и вследствие на това достъпът до ликвидност постепенно стана по-труден за финансовите институции като цяло.

                  (2)

                  Настоящата ситуация излага на риск съществуването на отделни финансови институции с проблеми, които са в резултат на техния особен бизнес модел или бизнес практики, чиито слабости се проявяват и засилват поради кризата на финансовите пазари. За да могат такива институции да възвърнат дългосрочната си жизнеспособност вместо да бъдат ликвидирани, е необходимо сериозно преструктуриране на техните дейности. При сегашните обстоятелства кризата засяга и финансови институции, чието състояние е стабилно и чиито трудности произтичат основно от общите условия на пазара, които сериозно ограничиха достъпа до финансови средства. За постигането на дългосрочна жизнеспособност на тези институции може да се наложи преструктуриране, което не е толкова значително. Във всеки случай обаче мерките, взети от държава от ЕАСТ в подкрепа на (някои) институции, действащи на нейния национален финансов пазар, могат да облагодетелстват тези институции в ущърб на други институции, които действат в същата държава от ЕАСТ или в други държави от ЕИП.

                  (3)

                  На заседанието си на 7 октомври 2008 г. Съветът по икономически и финансови въпроси (ЕКОФИН) прие заключения, в които се поема ангажиментът да се вземат всички необходими мерки за засилване на сигурността и стабилността на банковата система, за да се възстанови доверието и нормалното функциониране на финансовия сектор. Рекапитализацията на уязвими финансови институции, които са важни за системата, бе посочена като едно от средствата за осигуряване на подходяща защита на интересите на вложителите и стабилността на системата. Освен това бе договорено, че решението за публична намеса трябва да бъде взето на национално равнище, но при спазването на координирана рамка и въз основа на редица общи за ЕС принципи (2). По същия повод Комисията предложи в близко бъдеще да оповести насоки, очертаващи широката рамка, която да позволява бърза оценка на съвместимостта на държавните помощи за рекапитализация и схемите за гарантиране и случаи на прилагане на такива схеми.

                  (4)

                  Предвид мащаба на кризата, която понастоящем излага на критичен риск и стабилни банки, високата степен на интеграция и взаимозависимост на европейските финансови пазари и сериозните последици от потенциалния срив на важна за системата финансова институция, които допълнително ще изострят кризата, Органът признава, че държавите от ЕАСТ могат да сметнат за необходимо да вземат подходящи мерки за запазване на стабилността на финансовата система. Поради особения характер на настоящите проблеми във финансовия сектор може да се наложи обхватът на тези мерки да надхвърли стабилизирането на отделни финансови институции и да включи общи схеми.

                  (5)

                  Тъй като преобладаващите понастоящем изключителни обстоятелства трябва да бъдат надлежно взети предвид при прилагането на правилата за държавна помощ към мерките за справяне с кризата на финансовите пазари, Надзорният орган трябва да се увери, че тези мерки не водят до излишно нарушаване на конкуренцията между действащи на пазара финансови институции или до разпространение на отрицателно въздействие върху други държави от ЕИП. Целта на настоящата глава е да даде насоки относно критериите за съвместимост със Споразумението за ЕИП на общи схеми, на отделни случаи на прилагане на тези схеми, както и на конкретни случаи, които са важни за системата. При прилагането на тези критерии към взети от държавите от ЕАСТ мерки Надзорният орган ще действа с бързината, която е необходима за гарантиране на правна сигурност и за възстановяване на доверието във финансовите пазари.

            2.   ОБЩИ ПРИНЦИПИ

                  (6)

                  Държавната помощ за отделни предприятия в затруднение се оценява по принцип съгласно член 61, параграф 3, буква в) от Споразумението за ЕИП и главата за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение от Насоките за държавна помощ (3) (наричани по-нататък „Насоки за оздравяване и преструктуриране“), които съдържат разбирането на Надзорния орган на член 61, параграф 3, буква в) от Споразумението за ЕИП за този тип помощи. Насоките за оздравяване и преструктуриране имат общо прилагане, като за финансовия сектор са предвидени някои специфични критерии.

                  (7)

                  В допълнение, съгласно член 61, параграф 3, буква б) от Споразумението за ЕИП Надзорният орган може да позволи държавна помощ „за преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на държава-членка на ЕО или на държава от ЕАСТ“.

                  (8)

                  Надзорният орган потвърждава, че в съответствие със съдебната практика и практика на вземане на решения на Комисията (4) член 61, параграф 3, буква б) от Споразумението за ЕИП се нуждае от ограничително тълкуване на това какво може да се смята за сериозни затруднения в икономиката на държава от ЕАСТ.

                  (9)

                  С оглед сериозността на настоящата криза на финансовите пазари и възможното ѝ отражение върху цялата икономика на държавите от ЕИП, Надзорният орган е на мнение, че при сегашните обстоятелства член 61, параграф 3, буква б) може да се използва като правно основание за мерки за помощ, взети за справяне с тази цялостна криза. Това се отнася, по-специално, за помощ, която се предоставя посредством обща схема, до която имат достъп няколко или всички финансови институции в държава от ЕАСТ. Ако органите на държавата от ЕАСТ, отговарящи за финансовата стабилност, заявят пред Комисията, че има опасност от такива сериозни затруднения, това ще бъде от особено значение за оценката на Надзорния орган.

                  (10)

                  При обстоятелства, изпълняващи критериите по член 61, параграф 3, буква б), не са изключени аd hoc намеси на държави от ЕАСТ. При наличието както на схеми, така и на ad hoc намеси, оценяването на помощта следва да бъде извършено съгласно общите принципи, изложени в Насоките за оздравяване и преструктуриране, приети по силата на член 61, параграф 3, буква в) от Споразумението за ЕИП, но при сегашните обстоятелства може да се позволи одобряването на извънредни мерки като структурни намеси при спешни случаи, защита на правата на трети страни като кредитори и мерки за оздравяване, които може да продължат повече от 6 месеца.

                  (11)

                  Необходимо е обаче да се подчертае, че горепосочените съображения предполагат, че използването на член 61, параграф 3, буква б) от Споразумението за ЕИП не може да бъде считано за правило в кризисни ситуации в други сектори при отсъствието на съпоставим риск относно непосредственото им отражение върху икономиката на държава от ЕАСТ като цяло. Що се отнася до финансовия сектор, позоваването на тази разпоредба е възможно само при наистина изключителни обстоятелства, когато на опасност е изложено цялостното функциониране на финансовите пазари.

                  (12)

                  Когато има сериозно затруднение в икономиката на държава от ЕАСТ по смисъла на горепосоченото, може да се използва член 61, параграф 3, буква б) от Споразумението за ЕИП, но не за неограничен период от време, а само докато кризисната ситуация обосновава неговото прилагане.

                  (13)

                  Това поражда необходимостта всички общи схеми, създадени на тази основа, например под формата на схема за гарантиране или за рекапитализация, да бъдат редовно преразглеждани и приключени веднага щом икономическата ситуация в съответната държава от ЕАСТ го позволява. Надзорният орган признава, че в момента е невъзможно да се предвиди колко ще продължат настоящите изключителни проблеми на финансовите пазари и че може да се наложи с цел възстановяване на доверието да се даде знак за удължаване на една мярка докато кризата продължава, но същевременно смята, че за съвместимостта на всяка обща схема е необходимо държавата от ЕАСТ да прави преглед най-малко на шест месеца и да докладва за резултатите от този преглед на Надзорния орган.

                  (14)

                  Освен това Надзорният орган е на мнение, че отношението към неликвидни, но иначе стабилни финансови институции при отсъствието на настоящите извънредни обстоятелства, следва да се разграничава от отношението към финансови институции, които имат вътрешни проблеми. В първия случай проблемите по отношение на жизнеспособността са външни и са свързани по-скоро с настоящата екстремна ситуация на финансовия пазар, отколкото с неефикасност или поемане на прекомерни рискове. В резултат на това нарушаването на конкуренцията, произтичащо от схеми, които подкрепят жизнеспособността на такива институции, по принцип ще бъде по-ограничено и необходимото преструктуриране няма да бъде толкова значително. И обратно, други финансови институции, за които има голяма вероятност да понесат загуби, произтичащи например от неефикасност, слабо управление на активите и пасивите или рисковани стратегии, ще попаднат в нормалната рамка на помощ за оздравяване и ще се нуждаят по-специално от сериозно преструктуриране, както и от компенсаторни мерки с цел ограничаване на нарушаването на конкуренцията (5). Във всички случаи обаче, когато няма подходящи предпазни мерки, нарушаването на конкуренцията в резултат на прилагането на схеми за гарантиране или за рекапитализация може да бъде значително, тъй като тези схеми могат неправомерно да облагодетелстват получателите в ущърб на техни конкуренти или да влошат проблемите с ликвидността на финансови институции, разположени в други държави от ЕИП.

                  (15)

                  Освен това, в съответствие с общите принципи на правилата за държавна помощ от Споразумението за ЕИП, съгласно които предоставената помощ не трябва да надхвърля стриктния минимум, необходим за постигане на законната ѝ цел, и нарушаването на конкуренцията трябва да се избегне или да се сведе до минимум доколкото е възможно, и като надлежно се вземат предвид настоящите обстоятелства, всички общи мерки за подкрепа трябва:

                              —

                              да бъдат добре насочени, за да могат да постигнат по ефективен начин целта за преодоляване на сериозни затруднения в икономиката,

                              —

                              да бъдат пропорционални на съответното предизвикателство, като не надхвърлят необходимото за постигане на този ефект, и

                              —

                              да бъдат планирани така, че разпространението на отрицателно въздействие върху конкурентите, други сектори и други държави от ЕИП да бъде сведено до минимум.

                  (16)

                  Спазването на тези критерии в съответствие с правилата за държавна помощ и основните свободи, съдържащи се в Споразумението за ЕИП, включително принципа за недискриминация, е необходимо, за да се запази правилното функциониране на вътрешния пазар. При изготвянето на своята оценка Надзорният орган ще вземе предвид следните критерии, за да вземе решение за съвместимостта на изброените по-долу мерки за държавна помощ.

            3.   ГАРАНЦИИ, ОБЕЗПЕЧАВАЩИ ПАСИВИТЕ НА ФИНАНСОВИТЕ ИНСТИТУЦИИ

                  (17)

                  Изложените по-горе принципи са изразени посредством следните съображения по отношение на схемите за гарантиране, защитаващи пасиви и установени посредством декларация, законодателство или договорен режим, като това означава, че тези съображения са от общ характер и е необходимо да бъдат адаптирани към специалните обстоятелства на всеки отделен случай.

            3.1.   Допустимост като схема за гарантиране

                  (18)

                  Конкуренцията може да бъде значително нарушена, ако някои участници на пазара са изключени от предоставяната от гаранцията полза. Критериите за допустимост на финансови институции за обезпечаване посредством такава гаранция трябва да бъдат обективни, надлежно да вземат предвид ролята на институциите в съответната банкова система и цялата икономика и да бъдат недискриминационни, за да се избегне неправомерно нарушаване на съседни пазари и на вътрешния пазар като цяло. В резултат на прилагането на принципа на недискриминация въз основа на националност всички институции, които са регистрирани в съответната държава от ЕАСТ, включително дъщерните дружества, и които развиват значителни дейности в тази държава, следва да бъдат включени в схемата.

            3.2.   Материален обхват на гаранцията — видове обезпечени пасиви

                  (19)

                  При настоящите изключителни обстоятелства може да бъде необходимо вложителите във финансовите институции да бъдат уверени, че няма да понесат загуби, за да се ограничи вероятността от сривове на банки и прекомерното разпространение на отрицателни въздействия върху стабилни банки. Следователно по принцип в контекста на цялостна криза общите гаранции, защитаващи влогове на дребни вложители (и дългове, държани от клиенти на дребно), могат да бъдат законосъобразен елемент от публичната политика в отговор на кризата.

                  (20)

                  Що се отнася до гаранциите, надхвърлящи депозитите на дребно, изборът на видовете дългове и пасиви, които са покрити, трябва да бъде насочен, доколкото това е осъществимо, към специфичния източник на трудности и ограничен до това, което може да се смята за необходимо за справяне със съответните аспекти на настоящата финансова криза, тъй като в противен случай гаранциите могат да забавят нужния процес на адаптиране и да породят вреден морален риск (6).

                  (21)

                  При прилагането на този принцип спирането на междубанковите заеми, дължащо се на спад в доверието между финансовите институции, може също да обоснове гарантирането на някои видове корпоративни депозити и дори на краткосрочни и средносрочни дългови инструменти доколкото тези пасиви не са защитени по адекватен начин посредством съществуващи договорености между инвеститорите или с други средства (7).

                  (22)

                  За включването в обхвата на една гаранция и на други видове дългове извън този относително широк обхват ще е необходимо да се извърши по-внимателно проучване, което да обоснове това включване.

                  (23)

                  По принцип тези гаранции не следва да включват подчинен дълг (капитал от втори ред), нито недискриминационно обезпечаване на всички пасиви, тъй като това би довело просто до защита на интересите на акционери и на други инвеститори в рисков капитал. Ако такъв дълг бъде обезпечен и по този начин се позволи разширяване на капитала и следователно на отпускането на заеми, може да се окаже необходимо да се наложат специфични ограничения.

            3.3.   Времеви обхват на схемата за гарантиране

                  (24)

                  Продължителността и обхватът на всяка схема за гарантиране, надхвърляща схемите за гарантиране на депозити на дребно, трябва да бъдат ограничени до необходимия минимум. В съответствие с изложените по-горе общи принципи и като отчита непредвидимата към настоящия момент продължителност на сериозните слабости във функционирането на финансовите пазари, Надзорният орган е на мнение, че извършването от страна на държавата от ЕАСТ на преглед на всеки шест месеца, който включва обосновка за продължаващото прилагане на схемата и потенциала за адаптиране в отговор на развитието на ситуацията на финансовите пазари, е необходим елемент за съвместимостта на всяка обща схема. Резултатите от този преглед трябва да бъдат представяни на Надзорния орган. При условие че се гарантира извършването на такъв редовен преглед, одобрението на схемата може да обхваща по принцип период, чиято продължителност надхвърля шест месеца и стига до две години. С одобрение на Надзорния орган продължителността на схемата може да бъде удължена, ако кризата на финансовите пазари изисква това. Ако схемата позволява гаранциите да продължат да обезпечават съответния дълг до датата на падежа, която е след изтичането на периода на издаване съгласно схемата, ще бъдат необходими допълнителни предпазни мерки, за да се предотврати прекомерно нарушаване на конкуренцията. Тези предпазни мерки могат да включват по-къс период на издаване от позволения по принцип период съгласно настоящата глава, възпиращи ценови условия и подходящи количествени ограничения за обезпечения дълг.

            3.4.   Ограничена до минимум помощ — принос от страна на частния сектор

                  (25)

                  При прилагане на общия принцип за държавната помощ, съгласно който размерът и интензитетът на помощта трябва да бъдат ограничени до необходимия минимум, държавите от ЕАСТ трябва да предприемат подходящи стъпки, за да осигурят значителен принос от страна на получателите и/или от сектора по отношение на разходите за гаранцията и, при необходимост, по отношение на разходите за държавна намеса, ако гаранцията трябва да бъде използвана.

                  (26)

                  Точният начин на изчисляване и състав на този принос зависят от конкретните обстоятелства. Надзорният орган е на мнение, че едно подходящо съчетание на няколко или на всички от следните елементи (8) ще отговори на изискването помощта да бъде минимална:

                              —

                              схемата за гарантиране трябва да се основава на адекватно възнаграждение от финансовите институции получатели поотделно и/или от финансовия сектор като цяло (9). Като се има предвид колко трудно е да се определи пазарната стойност за гаранции от такъв характер и мащаб при липсата на съпоставим показател и като се вземат под внимание потенциалните трудности на получателите при сегашните обстоятелства да поемат сумите, с които може да бъдат таксувани, таксите за осигуряване на средства за схемата следва да се доближават възможно най-много до това, което би могло да се смята за пазарна цена; важен принос за пропорционалността на мярката ще имат подходящи ценови механизми, отразяващи различната степен на рисковете и различните кредитни профили и нужди на получателите;

                              —

                              ако гаранцията трябва да бъде активирана, друг значителен принос от страна на частния сектор може да се състои в обезпечаване на поне значителна част от неуредените пасиви на предприятието получател (ако то продължи да съществува) или на сектора, като намесата на държавата от ЕАСТ се ограничава до суми, надхвърлящи този принос;

                              —

                              Надзорният орган признава, че е възможно получателите да не са в състояние да платят незабавно подходящо възнаграждение в неговия пълен размер. Следователно за допълване или частична замяна на предходните елементи държавите от ЕАСТ могат да предвидят клауза за връщане на средства/връщане към по-добро финансово състояние, съгласно която получателите трябва да платят допълнителна сума за предоставянето на гаранцията като такава (в случай че не трябва да бъде активирана) или да възстановят поне част от сумите, платени от държавата от ЕАСТ по гаранцията (в случай че е необходимо да бъде използвана), веднага щом бъдат в състояние да направят това.

            3.5.   Избягване на неоправдано нарушаване на конкуренцията

                  (27)

                  Като се имат предвид присъщите рискове, че всяка схема за гарантиране може да има отрицателен ефект върху банките, които не се възползват от нея, включително банки в други държави от ЕИП, системата трябва да включва подходящи механизми за свеждане до минимум на такова нарушаване и на потенциални злоупотреби със създаденото чрез държавната гаранция привилегировано положение на получателите. Такива предпазни мерки са важни също така за избягване на моралния риск и следва да включват подходящо съчетание на няколко или на всички от следните елементи (10):

                              —

                              ограничения в поведението, които гарантират, че финансовите институции, които са получатели, не участват в агресивно разширяване в контекста на гаранцията в ущърб на конкуренти, които нямат такава защита. Това може да бъде постигнато например чрез:

                                          i)

                                          налагане на ограничения върху търговското поведение, като реклама, посочваща гарантирания статут на банката получател, и ценообразуването, или на ограничения върху разширяването на дейността, например чрез въвеждане на горна граница на пазарния дял (11);

                                          ii)

                                          налагане на ограничения по отношение на размера на баланса на институциите получатели във връзка с подходящ показател (например брутен вътрешен продукт или ръст на паричния пазар (12);

                                          iii)

                                          налагане на забрана на поведение, което би било несъвместимо с целта на гаранцията като такава, например обратно изкупуване на акции от финансови институции получатели или издаване на нови стокови опции за управление;

                              —

                              подходящи разпоредби, които ще позволят на съответната държава от ЕАСТ да наложи тези ограничения върху поведението, включително санкция, при която в случай на неспазване на условията финансовата институция получател губи предоставената ѝ чрез гаранцията защита.

            3.6.   Последващи действия посредством мерки за адаптиране

                  (28)

                  Надзорният орган е на мнение, че за да се избегне нарушаване на конкуренцията във възможно най-голяма степен, е необходимо общата схема за гарантиране да бъде възприемана като временна мярка при спешни ситуации, предназначена да се справи с острите симптоми на настоящата криза на финансовите пазари. По правило такива мерки не могат да представляват цялостен отговор на първопричините за тази криза, свързана със структурни недостатъци във функционирането на организацията на финансовите пазари или със специфични проблеми на отделни финансови институции или с комбинация от двете.

                  (29)

                  Следователно е нужно схемата за гарантиране да бъде своевременно съпътствана от необходими мерки за адаптиране за сектора като цяло и/или от преструктуриране или ликвидиране на отделни получатели, по-специално за тези, за които гаранцията трябва да бъде използвана.

            3.7.   Прилагане на схемата към отделни случаи

                  (30)

                  Когато схемата за гарантиране трябва да бъде използвана в полза на отделни финансови институции, належащо е тази мярка за спешно оздравяване, насочена към укрепване на институцията в неплатежоспособност и създаваща допълнително нарушаване на конкуренцията освен нарушаването в резултат на общото въвеждане на схемата, да бъде последвана от подходящи действия за преструктуриране или ликвидиране на получателя веднага щом ситуацията на финансовите пазари го позволява. От това следва изискването да се направи уведомление за план за преструктуриране или ликвидиране за получатели на плащания по силата на гаранцията, като съответствието на този план с правилата за държавна помощ ще бъде оценено от Надзорния орган отделно (13).

                  (31)

                  При оценяването на плана за преструктуриране Надзорният орган ще се ръководи от следните изисквания:

                              —

                              да постига възстановяване на дългосрочната жизнеспособност на съответната финансова институция,

                              —

                              да гарантира, че помощта се запазва на минимално равнище и че има значително частно участие в разходите за преструктуриране,

                              —

                              да гарантира, че няма неоправдано нарушаване на конкуренцията и необосновани ползи, произтичащи от активирането на гаранцията.

                  (32)

                  При това оценяване Надзорният орган може да използва опита, придобит при прилагането на правилата за държавна помощ към финансови институции в миналото, като отчита особените характеристики на криза, която е достигнала размер, при който може да бъде определена като сериозни затруднения в икономиката на държави от ЕИП.

                  (33)

                  Също така Надзорният орган ще вземе предвид разграничението между мерки за помощ, необходими изключително за справяне с изпитваните понастоящем затруднения при достъпа до ликвидност от страна на иначе стабилна финансова институция, и подпомагане, предоставяно на получатели, които имат и структурни проблеми с платежоспособността, свързани например с техния особен бизнес модел или инвестиционна стратегия. По принцип подпомагането на втората категория получатели може да предизвика по-голямо безпокойство.

            4.   РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ НА ФИНАНСОВИ ИНСТИТУЦИИ

                  (34)

                  Втора всеобхватна мярка в отговор на настоящата финансова криза може да бъде създаването на схема за рекапитализация, която ще бъде използвана за подпомагане на финансови институции, които по принцип са стабилни, но могат да изпитат затруднения поради извънредните условия на финансовите пазари. Целта ще бъде да се предоставят публични средства с цел непосредствено укрепване на капиталовата база на финансовите институции или улесняване на инжектирането на частен капитал чрез други средства, така че да се предотврати разпространение на отрицателно въздействие в цялата система.

                  (35)

                  По принцип изложените по-горе съображения по отношение на общите схеми за гарантиране се прилагат mutatis mutandis и към схемите за рекапитализация. Това се отнася за:

                              —

                              обективните и недискриминационни критерии за допустимост,

                              —

                              времевия обхват на схемата,

                              —

                              ограничаването на помощта до необходимия минимум,

                              —

                              необходимостта от предпазни мерки срещу възможни злоупотреби и неоправдано нарушаване на конкуренцията, като се има предвид, че необратимият характер на инжектирането на капитали създава нуждата от включване в схемата на разпоредби, които позволяват на държавата от ЕАСТ да осъществява мониторинг и да следи за спазването на тези предпазни мерки и, когато е целесъобразно, да предприема действия за избягване на неоправдано нарушаване на конкуренцията на по-късен етап (14) и

                              —

                              изискването рекапитализацията като спешна мярка за подпомагане на финансовата институция по време на кризата да бъде последвана от план за преструктуриране на получателя, който ще бъде разгледан от Надзорния орган отделно, като се вземат предвид разграничението между иначе стабилни финансови институции, засегнати единствено от настоящите ограничения на достъпа до ликвидност, и получатели, които страдат и от повече структурни проблеми с платежоспособността, свързани например с техния особен бизнес модел или инвестиционна стратегия, и ефектът от това разграничение върху необходимостта от преструктуриране.

                  (36)

                  Поради особения характер на една мярка за рекапитализация възникват следните съображения.

                  (37)

                  Допустимостта следва да се основава на обективни критерии като необходимостта от постигане на достатъчно равнище на капитализация при спазване на изискванията за платежоспособност, които не водят до неоправдано дискриминационно отношение. Оценяването на нуждата от подпомагане от страна на органите за финансов надзор би било положителен елемент.

                  (38)

                  Инжектирането на капитали трябва да бъде ограничено до необходимия минимум и следва да не позволява на получателя да го използва за предприемане на агресивни търговски стратегии, за разширяване на дейностите си или за други цели, които предполагат неоправдано нарушаване на конкуренцията. В този контекст поддържането на по-високи равнища на минималните изисквания по отношение на платежоспособността и/или ограничаването до общия размер на баланса на финансовата институция ще бъдат оценени положително. Предвид настоящата криза получателите следва да допринасят възможно най-много чрез свои собствени средства, включително частно участие (15).

                  (39)

                  Капиталовите интервенции във финансови институции трябва да бъдат извършвани при условия, които свеждат размера на помощта до минимум. Според избрания инструмент (например акции, варанти, подчинен капитал, …) съответната държава от ЕАСТ следва по принцип да получи права, чиято стойност съответства на нейната вноска за рекапитализацията. Емисионната цена на новите акции трябва да бъде определена на базата на оценка, ориентирана към пазара. За да се гарантира, че публичното подпомагане се предоставя единствено в замяна на подходящо съответствие, положително ще се гледа на инструменти като привилегировани акции с адекватно възнаграждение. Като друга възможност трябва да се обмисли въвеждането на механизми за връщане на средства или клаузи за връщане към по-добро финансово състояние.

                  (40)

                  Подобни съображения ще се отнасят и за други мерки и схеми, чиято цел е проблемът да бъде решен от гледна точка на активите на финансовите институции и които ще допринесат за по-строги капиталови изисквания на институциите. По-специално, когато държава от ЕАСТ купува или разменя активи, тя трябва да прави това при оценка, която отразява скритите им рискове, без неоправдана дискриминация по отношение на продавачите.

                  (41)

                  Одобряването на схемата за помощ не освобождава държавите от ЕАСТ от задължението да представят на Надзорния орган доклад относно използването на схемата на всеки шест месеца и индивидуални планове за предприятията получатели в срок от шест месеца от датата на намесата (16).

                  (42)

                  Както при схемите за гарантиране, но като има предвид присъщия необратим характер на мерките за рекапитализация, Надзорният орган ще изготви своя оценка на тези планове по начин, който да гарантира съгласуваността на общите резултати от рекапитализацията по схемата с резултатите от мярка за рекапитализация, взета извън такава схема, съгласно принципите в Насоките за оздравяване и преструктуриране, като вземе под внимание особените характеристики на една цялостна криза на финансовите пазари.

            5.   КОНТРОЛИРАНО ЛИКВИДИРАНЕ НА ФИНАНСОВИ ИНСТИТУЦИИ

                  (43)

                  В контекста на настоящата финансова криза държавите от ЕАСТ могат също така да поискат да извършат контролирано ликвидиране на определени финансови институции, попадащи в обхвата на техните компетенции. Такова контролирано ликвидиране, което може да е свързано с използването на публични средства, може да се използва в отделни случаи като втори етап след помощ за оздравяване за отделна финансова институция, когато стане ясно, че тази институция не може да бъде успешно преструктурирана, или като самостоятелно действие. Контролираното ликвидиране може да бъде също така елемент от обща схема за гарантиране, например когато държава от ЕАСТ реши да започне ликвидиране на финансовите институции, за които е необходимо да бъде активирана гаранцията.

                  (44)

                  Оценяването на такава схема и на отделни мерки за ликвидиране, взети по силата на такава схема, също се извършва mutatis mutandis съгласно същите насоки, изложени по-горе за схемите за гарантиране.

                  (45)

                  Поради особения характер на една мярка за ликвидиране възникват следните съображения.

                  (46)

                  В контекста на ликвидирането трябва да се обърне специално внимание за свеждане на моралния риск до минимум, а именно посредством изключването на акционери и евентуално на някои типове кредитори от получаване на полза от каквато и да било помощ в контекста на процедурата по контролирано ликвидиране.

                  (47)

                  За да се избегне неоправдано нарушаване на конкуренцията, етапът на ликвидиране следва да бъде ограничен до минималния период, необходим за доброто протичане на ликвидирането. Докато финансовата институция получател продължава да функционира, тя следва да не предприема нови дейности, а просто да продължи съществуващите. Лицензът за банкова дейност следва да бъде отнет възможно най-скоро.

                  (48)

                  Като се гарантира, че размерът на помощта се задържа на минималното равнище, което е нужно предвид преследваната цел, необходимо е да се вземе предвид, че за защитата на финансовата стабилност при настоящата финансова криза може да се наложи възстановяването на средствата на някои кредитори на ликвидираната банка да стане посредством мерки за помощ. При избора на критериите за подбор на типовете пасиви за тази цел трябва да се спазват същите правила както при пасивите, обезпечени от схема за гарантиране.

                  (49)

                  За да се гарантира, че не се предоставя помощ на купувачите на финансовата институция или на части от нея, нито на продадените субекти, важно е да се спазват някои условия при продажбата. При определяне на потенциалното наличие на помощ Надзорният орган ще вземе предвид следните критерии:

                              —

                              процесът на продажба следва да бъде открит и недискриминационен;

                              —

                              продажбата следва да се извършва при пазарни условия;

                              —

                              финансовата институция или правителството, в зависимост от избраната структура, следва да повиши до възможно най-високото равнище продажната цена на съответните активи и пасиви;

                              —

                              ако е необходимо да се предостави помощ за стопанската дейност, която ще бъде продадена, това ще подлежи на отделно оценяване съгласно принципите на Насоките за оздравяване и преструктуриране.

                  (50)

                  Когато при прилагането на тези критерии бъде установено, че е предоставена помощ на купувачи или на продадени субекти, съвместимостта на тази помощ трябва да бъде оценена отделно.

            6.   ПРЕДОСТАВЯНЕ НА ДРУГИ ФОРМИ НА ПОДКРЕПА ЗА ОСИГУРЯВАНЕ НА ЛИКВИДНОСТ

                  (51)

                  За да се справят със сериозните проблеми, свързани с ликвидността, на някои финансови институции, държавите от ЕАСТ могат да поискат схемите за гарантиране или за рекапитализация да бъдат съпътствани от допълнителни форми на подкрепа за осигуряване на ликвидност, при които се предоставят публични средства (включително средства от централната банка). Когато държава от ЕАСТ/централна банка реагира на банкова криза не с избирателни мерки в полза на отделни банки, а с общи мерки, които са на разположение на всички съпоставими участници на пазара (например отпускане на заеми на целия пазар при равни условия), такива общи мерки често са извън обхвата на правилата за държавна помощ и не е необходимо Надзорният орган да бъде уведомяван за тях. Надзорният орган смята например, че дейностите на централните банки, свързани с паричната политика, като операции на открития пазар и ликвидни улеснения, не се обхващат от правилата за държавна помощ. При определени обстоятелства може да бъде установено, че специализираната подкрепа за специфична финансова институция също не представлява държавна помощ. Вземайки предвид практиката на вземане на решения на Комисията (17) Надзорният орган смята, че може да се установи, че предоставянето на средства от централната банка на финансовата институция в такъв случай не представлява държавна помощ, ако са изпълнени редица условия като:

                              —

                              финансовата институция е платежоспособна към момента на осигуряването на ликвидност и това осигуряване на ликвидност не е част от по-голям пакет от помощи;

                              —

                              механизмът е изцяло обезпечен от допълнителна гаранция, към която се прилагат намаления в зависимост от нейния характер и пазарна стойност;

                              —

                              централната банка налага наказателна лихва на получателя;

                              —

                              мярката се взема по инициатива на централната банка и, по-специално, не е подкрепена от никаква насрещна гаранция от държавата.

                  (52)

                  Надзорният орган е на мнение, че при настоящите извънредни обстоятелства схема за подкрепа на ликвидността от публични източници (включително централната банка), когато такава схема представлява помощ, може да се определи за съвместима съгласно принципите на Насоките за оздравяване и преструктуриране. При условие че на всеки шест месеца се извършва редовен преглед на такава схема за ликвидност (18) одобрението на схемата може да обхваща по принцип период, чиято продължителност надхвърля шест месеца и стига до две години. С одобрение на Надзорния орган продължителността на схемата може да бъде удължена, в случай че кризата на финансовите пазари изисква това.

            7.   БЪРЗО ОБРАБОТВАНЕ НА РАЗСЛЕДВАНИЯ НА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ

                  (53)

                  При прилагането на правилата за държавна помощ по отношение на разгледаните в настоящата глава мерки по начин, който взема предвид преобладаващите условия на финансовите пазари, Надзорният орган в сътрудничество с държавите от ЕАСТ следва да гарантира, че мерките постигат своята цел и че свързаното с тях нарушаване на конкуренцията както в държавите от ЕИП, така и между тях, е сведено до минимум. За да се улесни това сътрудничество и за да могат държавите от ЕАСТ и трети страни да получат необходимата правна сигурност за съвместимостта на предприетите мерки със Споразумението за ЕИП (която е важен елемент от възстановяването на доверието на пазарите), от първостепенно значение е държавите от ЕАСТ да уведомяват Надзорния орган за своите намерения и за планове за въвеждането на такива мерки възможно най-рано и подробно и във всеки случай преди мярката да бъде задействана. Надзорният орган се ангажира да гарантира бързото одобрение на мерките за помощ след получаването на пълното уведомление.

         (1)  Тази глава съответства на Съобщението на Комисията Прилагане на правила за държавна помощ към мерки, взети във връзка с финансовите институции в контекста на настоящата световна финансова криза (ОВ C 270, 25.10.2008 г., стр. 8.).

         (2)  В заключенията на ЕКОФИН се изброяват следните принципи:

                  —

                  намесите следва да бъдат своевременни и подкрепата — по принцип временна,

                  —

                  държавите-членки ще осигурят защита на интересите на данъкоплатците,

                  —

                  съществуващите акционери следва да поемат последиците от намесата,

                  —

                  държавите-членки следва да бъдат в състояние да извършат промяна в управлението,

                  —

                  управлението следва да не запазва неоправдани привилегии — правителствата може inter alia да разполагат с правомощия за намеса в размера на възнаграждението,

                  —

                  законовите интереси на конкурентите трябва да бъдат защитени, особено посредством правилата за държавна помощ,

                  —

                  разпространението на отрицателно въздействие следва да се избягва.

         (3)  Насоките за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение бяха прието от Надзорния орган с Решение № 305/04/COL от 1 декември 2004 г.

         (4)  Ср. по принцип съединени дела T-132/96 и T-143/96 Freistaat Sachsen и Volkswagen AG срещу Комисията [1999] Сб. II-3663, параграф 167. Потвърдено в Решение № 98/490/ЕО на Комисията по дело C 47/96, Crédit Lyonnais (ОВ L 221, 8.8.1998 г., стр. 28), точка 10.1, Решение № 2005/345/ЕО на Комисията по дело C 28/02 Bankgesellschaft Berlin (ОВ L 116, 4.5.2005 г., стр. 1), точки 153 et seq и Решение № 2008/263/ЕО на Комисията по дело C 50/06 BAWAG (ОВ L 83, 26.3.2008 г., стр. 7), точка 166. Вж. решение на Комисията по дело NN 70/07, Northern Rock (ОВ C 43, 16.2.2008 г., стр. 1), решение на Комисията по дело NN 25/08, Помощ за оздравяване за оздравяване за WestLB (ОВ C 189, 26.7.2008 г., стр. 3), решение на Комисията от 4 юни 2008 г. по дело C 9/08 SachsenLB, още непубликувано.

         (5)  Това означава, че точният характер и момент на преструктурирането, което ще бъде извършено, може да зависят от настоящата нестабилност на финансовите пазари.

         (6)  Ограничаването на размера на гаранцията, която се предоставя, по възможност в зависимост от размера на баланса на получателя, може също да бъде елемент, който запазва пропорционалността на схемата в това отношение.

         (7)  Като например обезпечени облигации и дългове и депозити с допълнителна гаранция под формата на държавни облигации или обезпечени облигации.

         (8)  Това е неизчерпателен списък на инструментите, които допринасят за постигане на целта помощта да бъде минимална.

         (9)  Например посредством сдружаване на частни банки.

         (10)  Това е неизчерпателен списък на инструментите, които допринасят за постигане на целта за избягване на неоправдано нарушаване на конкуренцията.

         (11)  Задържането на печалби с цел осигуряване на подходяща рекапитализация също може да бъде разглеждано в този контекст.

         (12)  Като се запазва наличието на кредитиране за икономиката, по-специално при рецесия.

         (13)  По принцип Надзорният орган смята, че при плащания, които трябва да бъдат извършени към финансова институция получател, плащането трябва да бъде последвано в срок от шест месеца от план за преструктуриране или план за ликвидиране в зависимост от обстоятелствата. За да се улесни работата на държавите от ЕАСТ и на Надзорния орган, Надзорният орган ще бъде подготвен да разглежда групирани уведомления за подобни случаи на преструктуриране/ликвидиране. Надзорният орган може да реши, че няма нужда от предаване на план при класическо ликвидиране на институция или ако размерът на институцията е незначителен.

         (14)  Съгласно принципите на Насоките за оздравяване и преструктуриране.

         (15)  Може да се окаже необходимо първоначалната разпоредба относно принос в определен размер да бъде допълнена от разпоредби, даващи възможност за разпореждане на допълнителен принос на по-късен етап.

         (16)  За да се улесни работата на държавите от ЕАСТ и на Надзорния орган, Надзорният орган ще бъде подготвен да разглежда групирани уведомления за подобни случаи на преструктуриране. Надзорният орган може също така да реши, че няма нужда от предаване на план, свързан само с ликвидиране на институцията, или ако размерът на остатъчната стопанска дейност е незначителен.

         (17)  Вж. например Northern Rock (ОВ C 43, 16.2.2008 г., стр. 1).

         (18)  Към този преглед се прилагат принципите, изложени в точка 24.

      ПРИЛОЖЕНИЕ II

         Рекапитализация на финансови институции
          (1)
         в условията на настоящата финансова криза ограничаване на помощта до необходимите минимални равнища и предпазни мерки срещу излишното нарушаване на конкуренцията
          (2)

      1.   ВЪВЕДЕНИЕ

                  (1)

                  В насоките на Надзорния орган на ЕАСТ от 29 януари 2009 г. относно прилагането на правила за държавна помощ към мерки, предприети във връзка с финансовите институции в контекста на настоящата световна финансова криза
                      (3) („насоки относно банковия сектор“) се признава, че схемите за рекапитализация са едни от ключовите мерки, които държавите от ЕАСТ (4) могат да предприемат за запазване на стабилността и за нормалното функциониране на финансовите пазари.

                  (2)

                  Съветът по икономически и финансови въпроси (ЕКОФИН) на заседанието си на 7 октомври 2008 г. и Еврогрупата на заседанието си на 12 октомври 2008 г. приеха подобен подход по отношение на рекапитализацията, като заключиха, че „Правителствата се ангажират да предоставят капитал при необходимост и в подходящ размер, като дават предимство с всички налични средства на набирането на частен капитал. Финансовите институции следва да бъдат задължени да приемат допълнителни ограничения, по-специално за да се предотврати евентуалната злоупотреба с подобни механизми за сметка на субектите, които не се ползват от тях“, и че „законовите интереси на конкурентите трябва да бъдат защитени, по-специално посредством правилата за държавна помощ.“

                  (3)

                  До декември 2008 г. Комисията е одобрила схеми за рекапитализация в три държави-членки и отделни мерки за рекапитализация в съответствие с принципите, установени в т.нар. съобщение относно банковия сектор (5). Рекапитализацията, най-вече под формата на обикновени и преференциални акции, бе разрешена, при условие че се въведат по-специално ставки на възнаграждението, насочени към пазара, подходящи предпазни механизми относно поведението и редовен преглед. Въпреки това, тъй като характерът, обхватът и условията на предвидените понастоящем схеми за рекапитализация значително се различават едни от други, и държавите-членки, и потенциалните получатели на помощ призоваха за изготвянето на по-подробни насоки дали специфичните форми на рекапитализация са приемливи съгласно правилата за държавна помощ. По-конкретно някои държави предвиждат рекапитализация на банки, като основната цел не е да ги спасяват, а по-скоро да осигурят отпускането на кредити за реалната икономика. В настоящите насоки се предоставят насоки за нови схеми за рекапитализация и се предоставя възможност за коригиране на съществуващите схеми за рекапитализация.

         Общи цели: Възстановяване на финансовата стабилност, осигуряване на отпускането на кредити за реалната икономика и предотвратяване на риск за системата от вероятно изпадане в несъстоятелност.

                  (4)

                  В контекста на сегашното състояние на финансовите пазари рекапитализацията на банки може да послужи за постигането на редица цели. Първо, рекапитализациите допринасят за възстановяване на финансовата стабилност и спомагат за възвръщане на доверието, необходимо за възобновяване на кредитирането между самите банки. Освен това, в период на рецесия допълнителният капитал осигурява предпазен буфер, който да поеме загубите, и намалява риска от изпадане в несъстоятелност за банките. При сегашните условия, предизвикани по-специално от фалита на Lehman Brothers, на някои банки, които като цяло са стабилни, може да им се наложи да ползват капиталови инжекции като ответна реакция на широко разпространеното схващане, че с оглед на предишното подценяване на риска и увеличените цени на финансирането сега са необходими по-високи капиталови коефициенти.

                  (5)

                  Второ, рекапитализациите могат да се правят, за да се осигури отпускането на кредити за реалната икономика. Някои банки, които като цяло са стабилни, могат да предпочетат да ограничат кредитирането, за да избегнат риска и да поддържат по-големи капиталови коефициенти. Една капиталова инжекция от страна на държавата може да предотврати ограниченията при отпускането на кредити и да намали прехвърлянето на затрудненията на финансовите пазари към други сектори на икономиката.

                  (6)

                  Трето, рекапитализацията от страна на държавата може също така да се окаже подходяща ответна реакция на проблемите на финансовите институции, изправени пред несъстоятелност в резултат на своя особен бизнес модел или инвестиционна стратегия. Предоставянето на капиталова инжекция от публични източници като спешна помощ за отделна банка може също да спомогне да се избегнат краткосрочните последици върху цялата система, предизвикани от евентуален банкрут. В по-дългосрочен план рекапитализацията може да подпомогне усилията за подготвяне на възстановяване на дългосрочната жизнеспособност на въпросната банка или за контролираното ѝ ликвидиране.

         Възможни съображения, свързани с конкуренцията

                  (7)

                  Предвид тези общи цели, оценяването на всяка схема или мярка за рекапитализация трябва да отчита и възможните нарушения на конкуренцията на три различни равнища.

                  (8)

                  Първо, рекапитализацията от страна на държава от ЕАСТ на собствените ѝ банки следва да не предоставя на тези банки излишно конкурентно предимство пред банки в други държави от ЕАСТ. При липса на подходяща обосновка, изготвена въз основа на риска, достъпът до капитал при значително по-ниски лихви отколкото лихвите, до които конкурентите от други държави-членки на ЕИП имат достъп, може да се отрази съществено на конкурентната позиция на банка на по-широкия единен европейски пазар. Прекомерно голяма помощ, отпусната в една държава от ЕАСТ, може да предизвика съревнование по субсидиране между държавите-членки на ЕИП и да създаде трудности за икономиките на други държави-членки на ЕИП, които не са въвели схеми за рекапитализация. Необходимо е да се приложи последователен и съгласуван подход към възнаграждението от публични капиталови инжекции и към други условия по отношение на рекапитализацията, за да се запазят условията на равнопоставеност. Едностранните и несъгласувани действия в тази област могат също да подкопаят и усилията за възстановяване на финансовата стабилност („Осигуряване на лоялна конкуренция между държавите-членки на ЕИП“).

                  (9)

                  Второ, схемите за рекапитализация, които са достъпни за всички банки в рамките на една държава от ЕАСТ без подходяща степен на разграничаване между банките получателки с оглед на техните рискови профили, могат да предоставят излишно предимство на банките, които са изпаднали в затруднение или имат по-лоши резултати, в сравнение с банките, които като цяло са стабилни и които имат по-добри резултати. Това ще наруши конкуренцията на пазара, ще изкриви стимулите, ще увеличи моралния риск и ще отслаби цялостната конкурентоспособност на европейските банки („Осигуряване на лоялна конкуренция между банките“).

                  (10)

                  Трето, ефектът от рекапитализацията с публични ресурси, и по-специално възнаграждението от нея, следва да не поставя в значително по-неблагоприятна конкурентна позиция банките, които не прибягват до публични средства, а търсят допълнителен капитал на пазара. Публична схема, която измества дейностите, осъществявани на пазарен принцип, ще попречи на възстановяването на нормалното пазарно функциониране. („Осигуряване на възстановяване на нормалното пазарно функциониране“).

                  (11)

                  Всяка предложена рекапитализация има кумулативни ефекти за конкуренцията на всяко от тези три равнища. Трябва обаче да се постигне равновесие между съображенията, свързани с конкуренцията, и целите за възстановяване на финансовата стабилност, за осигуряване на отпускането на кредити за реалната икономика и за предотвратяване на риска от изпадане в несъстоятелност. От една страна, за банките трябва да съществуват достатъчно благоприятни условия за достъп до капитал, за да бъде рекапитализацията толкова ефективна, колкото е необходимо. От друга страна, условията, придружаващи всяка мярка за рекапитализация, следва да гарантират равнопоставеност, а в по-дългосрочен план и възстановяване на нормалните пазарни условия. Ето защо държавната намеса следва да бъде съразмерна и от временен характер и следва да се отпуска по начин, който предоставя стимули за банките да се изплатят на държавата, когато обстоятелствата на пазара го позволят, така че европейският банков сектор да излезе от кризата по-конкурентоспособен и ефикасен. Най-добрата предпазна мярка срещу необосновани несъответствия в степента на капитализация и срещу злоупотребата с тези капитали е цената на капиталовите инжекции да се изчислява въз основа на пазарни принципи. Във всички случаи държавите от ЕАСТ трябва да гарантират, че всяка рекапитализация на дадена банка е наистина наложителна.

                  (12)

                  Постигането на равновесие между финансовата стабилност и целите на конкуренцията подчертава колко е важно да се прави разлика между банки, стабилни като цяло, и банки, които имат добри резултати, от една страна, и банки, които са изпаднали в затруднение и които имат по-слаби резултати, от друга страна.

                  (13)

                  Ето защо при оценяването на мерките за рекапитализация под формата на схеми или на подкрепа за отделни банки Надзорният орган ще обръща особено внимание на рисковия профил на получателите (6). По принцип банките с по-висок рисков профил следва да плащат повече. При изготвянето на схеми за рекапитализация, които са на разположение на съвкупност от различни банки, държавите от ЕАСТ следва внимателно да разгледат критериите за участие и отношението към банките с различни рискови профили и съответно да подходят към тях различно (вж. приложение 1). Трябва също да се отчита и състоянието на банки, които срещат затруднение поради сегашните извънредни обстоятелства, въпреки че преди кризата са били считани като цяло за стабилни.

                  (14)

                  В допълнение към показатели като спазване на регулаторните изисквания за състоятелност и адекватност на бъдещи капиталови средства, удостоверени от националните надзорни органи, спредове CDS (Credit Default Swap — суап за кредитно неизпълнение) и рейтингите отпреди кризата, например, следва да послужат като добра основа за диференциране на степента на възнаграждение за различните банки. Сегашните спредове могат също да отразяват и присъщите рискове, които ще отслабят конкурентната позиция на някои банки, тъй като тези рискове произтичат от общото кризисно състояние. Както отпреди кризата така и сега, спредовете трябва при всяко положение да отразяват тежестта, ако има такава, на несъбираемите активи и/или слабостите на бизнес модел на банката, които се дължат на прекомерната зависимост от краткосрочно финансиране или необичайно висок лостов ефект.

                  (15)

                  В някои надлежно обосновани случаи може да се наложи да се приеме по-ниско краткосрочно възнаграждение от банки в затруднено положение, при условие и въз основа на предположението, че в по-дългосрочен план разходите за публичната намеса в тяхна полза ще бъдат отразени в преструктурирането, което е необходимо за възстановяване на жизнеспособността и което ще отчита въздействието на помощта, отпусната им под формата на компенсаторни мерки, върху конкурентоспособността. Финансово стабилните банки може и да се ползват от сравнително ниски проценти за включване в процедура по рекапитализация и съответно от значително смекчени условия по отношение на публична подкрепа в по-дългосрочен план, при положение че приемат условията за изплащане или преобразуване на инструментите, като по този начин гарантират запазване на временния характер на държавната намеса и нейната цел за възстановяване на финансовата стабилност и отпускане на кредити за икономиката, както и необходимостта от избягване на злоупотреба със средствата за постигане на по-мащабни стратегически цели.

         Препоръки на Управителния съвет на Европейската централна банка (ЕЦБ)

                  (16)

                  В препоръките на Управителния съвет от 20 ноември 2008 г. Европейската централна банка предложи методология за изготвяне на индикативни показатели за определяне на стойността на мерките за държавна рекапитализация за стабилните като цяло институции в еврозоната. Водещите съображения, които са в основата на препоръките на ЕЦБ, изцяло отразяват принципите, описани в настоящото въведение. В съответствие със специфичните си задачи и отговорности ЕЦБ наблегна особено на ефективността на мерките за рекапитализация с оглед укрепване на финансовата стабилност и насърчаване на постоянен поток от кредити за реалната икономика. В същото време ЕЦБ подчерта необходимостта от определяне на стойността на рекапитализацията на пазарен принцип, при което се вземат предвид специфичният риск за отделните банки получателки, както и необходимостта да се запази равнопоставеност между конкуриращите се банки.

                  (17)

                  Макар държавите от ЕАСТ да не са членки на ЕЦБ, Надзорният орган приветства нейните препоръки, в които се предлага схема за определяне на стойността на капиталовите инжекции въз основа на стеснен спектър от ставки на възвръщаемост за банките получателки, които независимо от разликите в рисковите си профили като цяло са стабилни финансови институции. Целта на настоящия документ е да се разширят насоките, така че да обхванат и други условия освен процентите на възнаграждение, както и условията, при които банки, които не са стабилни като цяло, могат да получат достъп до публичен капитал.

                  (18)

                  Освен това макар да признава, че сегашните извънредни пазарни ставки не представляват удачен показател за определяне на правилното равнище на възнаграждение за капитала, Надзорният орган смята, че мерките за рекапитализация от страна на държавите от ЕАСТ следва да отчитат и подценяването на риска в периода преди кризата. Ако това не се случи, ставките на публично възнаграждение биха предоставили излишно конкурентно предимство на получателите и в крайна сметка биха възпрепятствали рекапитализацията с частни средства.

            2.   ПРИНЦИПИ, РЕГЛАМЕНТИРАЩИ РАЗЛИЧНИТЕ ВИДОВЕ РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ

                  (19)

                  Стойност на рекапитализацията, което е близка до пазарните цени, е най-добрата гаранция за ограничаване на нарушаването на конкуренцията (7). Следователно механизмът за рекапитализация трябва да се определя по начин, който взема предвид пазарното състояние на всяка финансова институция, включително настоящия ѝ рисков профил и степен на състоятелност, и който съхранява наличието на условия на равнопоставеност, като не предлага прекалено голяма субсидия в сравнение с пазарни алтернативи, съществуващи в момента. Освен това условията на определяне на стойността следва да създадат стимул за банката да се изплати на държавата след приключването на кризата.

                  (20)

                  Тези принципи намират своя израз в оценяването на следните елементи от цялостния механизъм на мерките за рекапитализация: цел на рекапитализацията, стабилност на банката получателка, възнаграждение, стимули за излизане от мярката, по-специално с оглед замяна на държавния капитал с капитал от частни инвеститори (8) да се гарантира временният характер на участието на държавата в капитала на банките, предпазни механизми срещу злоупотреба с помощта и срещу изкривяване на конкуренцията, както и преглед на ефекта от схемата за рекапитализация и състоянието на получателя посредством редовни доклади или планове за преструктуриране, когато това е уместно.

            2.1.   Рекапитализация по текущи пазарни стойности

                  (21)

                  В случаите, в които капиталовите инжекции от държавата са осъществени при равни условия със значително участие (30 % или повече) на частни инвеститори, Надзорният орган ще приеме възнаграждението, договорено в сделката (9). С оглед на съображенията за ограничаване на конкуренцията, които възникват при подобни операции, освен ако условията на сделката значително променят стимулите на частните инвеститори, по принцип изглежда, че не е необходимо да има предварителни предпазни мерки за конкуренцията или стимули за излизане от схемата.

            2.2.   Временна рекапитализация на банки, които като цяло са стабилни, с цел да бъде укрепена финансовата им стабилност и предоставянето на кредити за реалната икономика

                  (22)

                  При оценяване на подхода към банките от тази категория Надзорният орган ще отдаде голямо значение на разграничаването между банки, които като цяло са стабилни, и други банки, което се разглежда в параграфи 12—15.

                  (23)

                  Цялостното възнаграждение следва да отчете по задоволителен начин следните елементи:

                              а)

                              настоящ рисков профил на всеки получател (10);

                              б)

                              характеристики на избрания инструмент, включително равнището му на подчиненост; риск и всички условия на плащане (11);

                              в)

                              включени в механизма стимули за излизане от схемата (напр. клаузи за ускоряване и за изплащане);

                              г)

                              подходящ референтен безрисков лихвен процент.

                  (24)

                     Възнаграждението за рекапитализация от държавата не може да достига сегашните пазарни равнища (около 15 %) (12) тъй като няма гаранция, че тези равнища отразяват това, което се смята за нормални пазарни условия (13). Съответно Надзорният орган има готовност да приеме цената за рекапитализации на банки, които като цяло са стабилни, на по-ниски ставки от сегашните пазарни стойности, за да могат банките по-лесно да се възползват от тези инструменти, като по този начин се благоприятства възстановяването на финансовата стабилност и се осигурява отпускането на кредити за реалната икономика.

                  (25)

                  Същевременно общата очаквана възвръщаемост от рекапитализацията за държавата не следва да се различава прекалено много от сегашните пазарни цени, защото тя i) трябва да избегне подценяването на риска отпреди кризата, ii) трябва да отразява несигурността на времевата рамка и нивото на нов ценови баланс, iii) трябва да осигурява стимули за излизане от схемата и iv) трябва да сведе до минимум риска от нарушаване на конкуренцията между държавите от ЕАСТ, както и между тези банки, които понастоящем набират капитал на пазара, без да ползват никаква държавна помощ. Ниво на възнаграждението, което не се различава прекалено много от текущите пазарни цени, е от ключово значение, за да се избегне изтласкването на частния сектор от участие в рекапитализацията и за да се улесни възстановяването на нормалните пазарни условия.

         Минимално равнище на ставката за участие в рекапитализация

                  (26)

                  В Съобщението за рекапитализацията (14) Комисията описва методи за определянето на минималното равнище на ставката за участие в рекапитализация. Надзорният орган ще прилага методите, описани по-долу, по подобен начин, като взема предвид факта, че държавите от ЕАСТ не участват в Евросистемата. Комисията смята, че в препоръките на Евросистемата от 20 ноември 2008 г. се съдържа подходящ метод за определяне на стойността на рекапитализациите. По мнение на Евросистемата възнагражденията, изчислени по тази методология, предоставят подходяща основа (равнище на участие) за изисквания номинален процент на възвръщаемост при рекапитализацията на банки, които като цяло са стабилни. Тази стойност може да се увеличи, за да отчете необходимото насърчаване на обратното изплащане на държавния капитал (15). Комисията смята, че подобни корекции ще послужат и за защита на лоялната конкуренция.

                  (27)

                  В съответствие с препоръките на Евросистемата процентът на възвръщаемост на инструментите за рекапитализацията, изискван от държавата, за стабилните като цяло банки — като привилегировани акции и други хибридни инструменти — може да бъде определен въз основа на „спектър на стойността на рекапитализацията“, дефиниран от: i) изисквания процент на възвръщаемост на подчинения дълг, който представлява долна граница и ii) изисквания процент на възвръщаемост на обикновените акции, който представлява горна граница. Тази методология включва изчисляването на спектър на стойността на рекапитализацията въз основа на различни компоненти, които трябва да отразяват също специфичните характеристики на отделните финансови институции (или групи от сходни институции) и тези на държавите от ЕАСТ. Комисията установи, че прилагането на методологията чрез използването на осреднени (средни или междинни) стойности на съответните параметри (доходност на държавните облигации, спредове CDS, премии за риска на собствения капитал) води до определянето на спектър със средна изисквана норма на възвръщаемост от 7 % върху привилегированите акции с характеристики, сходни с тези на подчинения дълг, и със средна изисквана норма на възвръщаемост от 9,3 % върху обикновените акции, свързани с банки в еврозоната. Обхватът на този усреднен спектър е ориентировъчен.

                  (28)

                  Надзорният орган ще приеме минимално възнаграждение въз основа на горепосочената методология за стабилните като цяло банки. Това възнаграждение се различава на равнище отделна банка въз основа на различни параметри:

                              а)

                              видът на избрания капитал (16): колкото по-ниска е подчинеността, толкова по-малко възнаграждение се изисква съгласно спектъра за определяне на стойността на рекапитализацията;

                              б)

                              подходящ референтен безрисков лихвен процент;

                              в)

                              индивидуалния рисков профил на национално равнище на фона на всички финансови институции, които отговарят на условията (включително както финансово стабилни банки, така и банки в затруднено положение).

                  (29)

                  Държавите от ЕАСТ могат да изберат формула за определяне на стойността на рекапитализацията, която освен това включва клаузи за ускоряване или за изплащане. Тези параметри следва да се подбират по подходящ начин, така че насърчавайки бързото изтегляне на капиталовата подкрепа на държавата за банките, те да не доведат до несъразмерно увеличаване на стойността на капитала.

                  (30)

                  Надзорният орган ще приеме също алтернативни методологии за определяне на стойността на рекапитализацията, при условие че те осигуряват по-високи възнаграждения от гореспоменатата методология.

         Стимули за възстановяване на капитала на държавата

                  (31)

                  В мерките за рекапитализация трябва да се съдържат подходящи стимули за възстановяване на капитала на държавата, когато пазарът го позволява (17). Най-лесният начин за стимулиране на банките да търсят алтернативен капитал е държавите от ЕАСТ да изискват задоволително високо възнаграждение за рекапитализацията, получена от държавата. Поради тази причина Надзорният орган смята за необходимо като цяло да има добавка към определената ставка за участие (18) с цел стимулиране на излизането от схемата. Структура на определяне на стойността на рекапитализацията, която включва увеличение с времето и клаузи за ускоряване, ще укрепи този механизъм за по-бързо излизане от схемата.

                  (32)

                  Ако дадена държава от ЕАСТ предпочита да не увеличи номиналната ставка на възнаграждение, тя може да разгледа възможността за увеличаване на общото възнаграждение чрез клаузи за предсрочно възстановяване и други клаузи за изплащане или чрез механизми, които насърчават набирането на частен капитал, например чрез обвързване на изплащането на дивиденти със задължително възнаграждение за държавата, което нараства с времето.

                  (33)

                  Държавите от ЕАСТ могат също да преценят да приложат рестриктивна политика по отношение на дивидентите, за да гарантират временния характер на държавната намеса. Рестриктивната политика по отношение на дивидентите би била в съответствие с целта за запазване на отпускането на кредити за реалната икономика и за укрепване на капиталовата база на банките получателки. В същото време би било важно да се предвиди възможност за изплащане на дивидента в случаите, в които това представлява стимул за предоставяне на нови частни капитали за банки, които като цяло са стабилни (19).

                  (34)

                  Надзорният орган ще оценява предложените механизми за излизане от схемата за всеки отделен случай. Като цяло, колкото по-голям е размерът на капитализацията и колкото по-висок е рисковият профил на банката получателка, толкова по-необходимо става да се определи ясен механизъм за излизане от схемата. Съчетанието на равнището и вида на възнаграждението и, където и доколкото е уместно, с рестриктивната политика по отношение на дивидентите, трябва да представлява в своята цялост достатъчен стимул за банките получателки да излязат от схемата. По-специално Надзорният орган смята, че ограниченията за изплащането на дивиденти не са необходими в случаите, в които нивото на стойността на рекапитализацията отразява точно рисковия профил на банките, и когато клаузите за ускоряване или подобни елементи предоставят достатъчни стимули за излизане от схемата и рекапитализацията е малка по размер.

         Предотвратяване на излишното нарушаване на конкуренцията

                  (35)

                  В точка 35 от Насоките за финансови институции се подчертава необходимостта от предпазни механизми срещу евентуални злоупотреби и нарушаване на конкуренцията при схемите за рекапитализация. В точка 38 от Насоките за финансови институции се съдържа изискването капиталовите инжекции да бъдат ограничени до необходимия минимум и да не се позволи на получателя да предприема агресивни търговски стратегии, които биха били несъвместими с основните цели на рекапитализацията (20).

                  (36)

                  По принцип, колкото по-голямо е възнаграждението, толкова по-малка е необходимостта от предпазни механизми, тъй като равнището на стойността на рекапитализацията ще ограничи нарушаването на конкуренцията. Банките, които получават рекапитализация от държавата, трябва също да избягват да използват това като реклама с търговска цел.

                  (37)

                  Може да се наложи използването на предпазни механизми, за да се предотврати агресивно разширяване на търговската дейност, финансирано с държавна помощ. По принцип сливанията и придобиванията могат да имат много ценен принос за консолидирането на банковия сектор с оглед постигане на целите за стабилизиране на финансовите пазари и осигуряване на постоянен поток от кредити за реалната икономика. За да не се поставят в по-благоприятно положение институциите, които ползват държавна подкрепа, за сметка на конкуренти, които не ползват такава подкрепа, като цяло сливанията и придобиванията трябва да се организират въз основа на конкурентна тръжна процедура.

                  (38)

                  Степента на използване на предпазни механизми относно поведението ще зависи от оценка на пропорционалността, като се отчитат всички значими фактори, по-специално рисковият профил на банката получателка. Докато за банки с много нисък рисков профил може да се изискват много малко предпазни механизми относно поведението, колкото по-рисков става профилът, толкова по-необходими са подобни механизми. Оценката на пропорционалността допълнително се влияе от относителния размер на капиталовата инжекция от страна на държавата и от достигнатата степен на капиталова наличност.

                  (39)

                  Когато държавите от ЕАСТ използват рекапитализацията с цел финансиране на реалната икономика, те трябва да гарантират, че помощта ефективно допринася за това. За тази цел те трябва да добавят ефективни и приложими национални предпазни механизми към рекапитализацията в съответствие с националните регулаторни практики, като тези механизми гарантират, че инжектираният капитал се използва за запазване на отпускането на заеми за реалната икономика.

         Преглед

                  (40)

                  Освен това рекапитализациите трябва да се подлагат на редовен преглед, както се посочва в Насоките за финансови институции (21). Шест месеца след въвеждането им държавите от ЕАСТ трябва да представят на Надзорния орган доклад относно прилагането на предприетите мерки. В доклада трябва да има изчерпателни сведения относно:

                              а)

                              банките, които са рекапитализирани, включително във връзка с елементите, посочени в точки 12—15, приложение 1, и оценка на бизнес модела на съответната банка с оглед оценяване на рисковия профил на банката и жизнеспособността ѝ;

                              б)

                              сумите, получени от тези банки, и условията при които се е извършила рекапитализацията;

                              в)

                              начина на използване на получения капитал, включително във връзка с i) устойчивото отпускане на кредити за реалната икономика и ii) външния растеж, и iii) политиката на банките получателки по отношение на дивидентите;

                              г)

                              спазването на ангажиментите, поети от държавите от ЕАСТ, във връзка със стимулите за излизане от схемата и други условия и предпазни механизми; и

                              д)

                              начина за прекратяване на зависимостта от държавен капитал (22).

                  (41)

                  В контекста на прегледа Надзорният орган ще оцени, наред с другото, необходимостта от запазването на предпазни механизми относно поведението. В зависимост от развитието на пазарните условия тя може също да поиска преразглеждане на предпазните механизми, придружаващи мерките, за да гарантира, че помощта е ограничена до възможно най-ниския размер и до най-краткия срок, необходими за преодоляване на настоящата криза.

                  (42)

                  Надзорният орган припомня, че в случаите, в които банка, първоначално смятана за стабилна като цяло, изпадне в затруднения, след като рекапитализацията вече е налице, Надзорният орган трябва да получи уведомление за план за преструктуриране на тази банка.

            2.3.   Спасителни рекапитализации на други банки

                  (43)

                  Рекапитализацията на банки, които като цяло не са стабилни, трябва да се извършва при по-стриктни изисквания.

                  (44)

                  Що се отнася до възнаграждението, съгласно посоченото по-горе то по принцип трябва да отразява рисковия профил на получателя и следва да бъде по-високо, отколкото при банките, които като цяло са стабилни (23). Това не засяга възможността надзорните органи да предприемат спешни действия, където се налага в случаите на преструктуриране. В случаите, в които стойността на рекапитализацията не може да се установи на равнище, което съответства на рисковия профил на банката, тя все пак трябва да е близка до стойността, изисквана за подобна банка в нормални пазарни условия. Независимо от необходимостта за осигуряване на финансова стабилност, използването на държавен капитал за тези банки може да бъде прието само при ликвидация на банката или цялостно и радикално преструктуриране, включително промяна в управленския състав и в корпоративното управление, когато е уместно. Ето защо в срок от шест месеца след рекапитализацията за тези банки трябва да се представи всеобхватен план за преструктуриране или план за ликвидация. Както се посочва в Насоките за финансови институции, този план се оценява в съответствие с принципите, предвидени в насоките за спасяване и преструктуриране на предприятия в затруднение, и трябва да включва компенсаторни мерки.

                  (45)

                  До момента на възстановяване на средствата на държавата предпазните мерки относно поведението на банките, които са предвидени за етапа на спасяване и преструктуриране за банки в затруднение, по принцип трябва да включват: рестриктивна политика по отношение на дивидентите (включително забрана за изплащане на дивиденти поне по време на преструктурирането), ограничаване на заплащането на ръководителите или на разпределянето на бонуси, задължение за възстановяване и поддържане на високо равнище на коефициента на платежоспособност, съвместимо с целта за финансова стабилност, и график за изплащане на участието на държавата.

            2.4.   Заключителни бележки

                  (46)

                  Накрая, Надзорният орган взема предвид възможността в операции по рекапитализация да участват всички или голяма част от банките в дадена държава от ЕАСТ, включително на по-малко диференцирана основа, като това участие е насочено към възвръщаемост, която като цяло е задоволителна във времето. Някои държави от ЕАСТ могат да предпочетат, например от съображения за административно удобство, да използват не толкова сложни методи. Без да се засяга възможността държавите от ЕАСТ да определят стойността на рекапитализацията по методологията, описана по-горе, Надзорният орган ще приеме механизми за определяне на стойността, водещи до равнище на общата възвръщаемост на годишна основа за всички банки, участващи в дадена схема, което е достатъчно високо, така че да гарантира участието на различни банки и да предоставя стимули за излизане от схемата. За капиталовите инструменти от първи ред това равнище обикновено трябва да се установи над горната граница, предвидена в параграф 27 (24). Това може да включва по-ниска минимална ставка за участие в схемата и подходящо увеличаване, както и други елементи за диференциране и предпазни механизми съгласно предвиденото по-горе (25).

         (1)  За улеснение финансовите институции в настоящия документ са наречени „банки“.

         (2)  Тези насоки съответстват на Съобщението на Комисията Рекапитализация на финансовите институции в условията на настоящата финансова криза: ограничаване на помощта до необходимите минимални равнища и предпазни мерки срещу излишното нарушение на конкуренцията, публикувана на 5 декември 2008 година (C(2008) 8259 окончателен), наричано по-нататък „Съобщението относно рекапитализация“.

         (3)  Тази насоки съответстват на Съобщението на Комисията „Прилагане на правила за държавна помощ към мерки, взети във връзка с финансовите институции в контекста на настоящата световна финансова криза“, публикувано в ОВ C 270, 25.10.2008 г., стр. 8.

         (4)  В тези насоки под „държавите от ЕАСТ“ се разбират Норвегия, Исландия и Лихтенщайн.

         (5)  Вж. Решение на Комисията от 13 октомври 2008 г. по Дело N 507/2008 „Мерки за финансова подкрепа на банковия сектор в Обединеното кралство“ (ОВ C 290, 13.11.2008 г., стр. 4), Решение на Комисията от 27 октомври 2008 г. по Дело N 512/2008 „Мерки за подкрепа на финансовите институции в Германия“ (ОВ C 293, 15.11.2008 г., стр. 2) и Решение на Комисията от 19 ноември 2008 г. по Дело N 560/2008 „Мерки за подкрепа на кредитните институции в Гърция“, Решение на Комисията от 12 ноември 2008 г. по Дело N 528/2008 относно Нидерландия, „Помощ за ING Groep N.V“, Решение на Комисията от 25 ноември 2008 г. по Дело NN 68/2008, „Държавна подкрепа на Латвия за JSC Parex Banka“.

         (6)  Повече подробности ще намерите в приложение 1.

         (7)  Вж. точка 39 от Насоките за финансови институции.

         (8)  Всяко посочване на стимули за излизане от схемата или стимули за обезщетяване на държавата в настоящия документ трябва да се разбира като насочено към заменянето на държавния капитал с частен капитал до необходимото и подходящо равнище в контекста на възстановяването на нормални пазарни условия.

         (9)  Вж. например Решение на Комисията от 27 октомври 2008 г. по Дело N 512/2008 „Мерки за подкрепа на финансовите институции в Германия“, точка 54.

         (10)  Вж. приложение 1 за повече подробности.

         (11)  Например редица параметри намаляват или увеличават стойността на привилегированите акции в зависимост от точната им дефиниция, като например: възможност за преобразуване в обикновени акции или други инструменти, кумулативни или некумулативни дивиденти, фиксирана или променлива ставка на дивидента, по-изгодни условия за притежателите на привилегировани акции спрямо притежателите на обикновени акции при ликвидиране, участие или неучастие в печалбите над ставката на дивидента, изплащана на обикновените акции, право на предсрочно възстановяване, клаузи за възстановяване, права на гласуване. Измежду различните регулаторни категории Надзорният орган ще използва за съпоставка общата класификация на финансовите инструменти (напр. основна дейност/странична дейност, дали капиталът е от първи или от втори ред и т.н.).

         (12)  Прави се позоваване на Съобщението на Комисията относно рекапитализацията на финансовите институции в условията на настоящата финансова криза, бележка под линия 10.

         (13)  Сегашните равнища на възнаграждение може също да отразяват и сравнително по-голямото търсене напоследък на капитал от първи ред, тъй като банките се отдръпват от досегашния бизнес модел, който днес се възприема като недостатъчно капитализиран, в съчетание с относително слабото предлагане и силна нестабилност на пазара.

         (14)  Вж. бележка под линия 2, параграфи 26 и следващи.

         (15)  Вж. точки 5—7 от препоръките на Управителния съвет на ЕЦБ от 20 ноември 2008 г. относно ценообразуването на рекапитализациите.

         (16)  Например обикновени акции, страничен капитал от първи ред или капитал от втори ред.

         (17)  Като се взема предвид видът на инструмента за рекапитализация и класификацията му от страна на надзорните органи.

         (18)  Това е от още по-голямо значение, тъй като горепосоченият метод може да се повлияе от подценяването на риска преди кризата.

         (19)  Предвид тези съображения ограниченията по отношение на изплащането на дивиденти биха били временни или във формата на процент от натрупаната печалба, или пък свързани с внасянето на нов капитал (например чрез изплащането на дивиденти под формата на нови акции). Когато по всяка вероятност възстановяване на средствата на държавата ще се осъществи на няколко етапа, може също да се предвиди постепенното премахване на ограниченията по отношение на дивидентите в съответствие със съответния етап на интервенцията.

         (20)  Предвид целите за осигуряване на отпускането на кредитни средства за реалната икономика в схемите за капитализация на като цяло стабилни банки няма нужда от ограничения върху растежа на баланса. По принцип това трябва да се прилага и по отношение на гаранционни схеми, освен ако не съществува сериозен риск от преместването на капиталови потоци от една държава-членка на ЕИП в друга.

         (21)  Вж. точки 34—42 от Насоките за финансови институции. Съгласно Насоките за финансови институции за отделните мерки за рекапитализация, предприети в съответствие с одобрената от Надзорния орган схема за рекапитализация, не се изисква уведомяване и Надзорният орган на ЕАСТ ще ги оценява в контекста на прегледа и представянето на план за жизнеспособност.

         (22)  Като се вземат предвид характеристиките на инструмента за рекапитализация.

         (23)  Вж. параграф 28 относно по-широкия ценови спектър, който предполага по-високи ставки на възнаграждение за банките в затруднение.

         (24)  Към настоящия момент Комисията е приела мерки за рекапитализация с обща очаквана годишна възвръщаемост от най-малко 10 % за инструменти от първи ред за всички банки, участващи в една схема. За държавите от ЕАСТ, в които процентите на възвръщаемост, при които няма риск, се различават значително от средните проценти в еврозоната, може да се наложи това равнище да се адаптира съответно. Ще се наложи също така прилагането на корекции в зависимост от промените в процентите за възвръщаемост, при които няма риск.

         (25)  Като пример за съчетаване на ниска ставка за участие с подобни елементи за диференциране вж. Решение на Комисията от 12 ноември 2008 г. по Дело N 528/2008 Нидерландия, „Помощ за ING Groep N.V“, съгласно което възнаграждението за капиталов инструмент sui generis, попадащ в категорията основен капитал от първи ред, фиксираният купон (8,5 %) се съчетава с прекомерни и нарастващи плащания на купони и евентуално нарастващ марж, което води до очаквана ставка на възвръщаемост над 10 % на годишна основа.

         ПРИЛОЖЕНИЕ 1

            Определяне на стойността на собствения капитал

         Собственият капитал (обикновени акции, общи акции) представлява най-добре познатата форма на основен капитал от първи ред. Обикновените акции се възнаграждават чрез изплащането на несигурни бъдещи дивиденти и чрез нарастване на цената на акциите (капиталова печалба/загуба), като и двете зависят в крайна сметка от очакванията за бъдещи парични потоци/печалби. В сегашната ситуация предвиждането на бъдещите парични потоци е дори още по-трудно, отколкото при нормални условия. Ето защо най-очевидният фактор е котираната пазарна цена на обикновените акции. За банките, които не се котират на борсата, няма котировки на акциите и държавите от ЕАСТ трябва да приложат подходящ подход, основан на пазарни принципи, като например пълна оценка на стойността.
         Ако се оказва съдействие при емитирането на обикновени акции (изкупуване на акциите), всички акции, които не се изкупят от съществуващите или от нови инвеститори, се поемат от държавата от ЕАСТ в качеството ѝ на купувач на възможно най-ниската цена в сравнение с цената на акциите непосредствено преди обявлението за отправяне на открита оферта. Емитиращата институция трябва също да плати съответна такса за поемането на риска (1). Надзорният орган ще вземе предвид и евентуалното отражение върху цената на акциите на получателя в резултат на получена в миналото държавна помощ.

            Показатели за оценяване на рисковия профил на дадена банка

         При оценяване на рисковия профил на дадена банка с цел определяне на стойността на мярката за рекапитализация съгласно правилата за държавна помощ Надзорният орган ще отчете състоянието на банката, по-специално с оглед на следните показатели:

                     а)

                     капиталова адекватност: Надзорният орган ще приеме положително оценката на платежоспособността на банката и бъдещата ѝ капиталова адекватност, изготвени в резултат на преглед от страна на националния надзорен орган; този преглед ще оцени уязвимостта на банката на различни рискове (като кредитен риск, риск за ликвидността, пазарен риск, лихвен и обменен риск), качеството на портфейла от активи (в рамките на националния пазар и в сравнение със съществуващи международни стандарти), устойчивостта на бизнес модела на банката в дългосрочен план и други присъщи елементи;

                     б)

                     размер на рекапитализацията: Надзорният орган ще приеме положително ограничена по размер рекапитализация, например не повече от 2 % от активите на банката, претеглени спрямо риска;

                     в)

                     настоящи спредове CDS: Надзорният орган ще разглежда спред, равняващ се или по-малък от средния, като показател за по-нисък рисков профил;

                     г)

                     сегашен рейтинг на банката и перспективи: Надзорният орган ще разглежда рейтинг „A“ или по-висок и стабилна или положителна перспектива като показатели за по-нисък рисков профил.

               При оценката на тези показатели трябва да се отчита и състоянието на банките, които изпитват затруднения в резултат на сегашните извънредни обстоятелства, въпреки че преди кризата са били смятани за стабилни като цяло, както се вижда, например, от изменението на пазарните показатели като спредовете CDS и цените на акциите.

            Таблица 1

            Видове капитал

            (1)  Вж. например Решение на Комисията от 13 октомври 2008 г. по Дело N 507/2008 Мерки за финансова подкрепа на банковия сектор в Обединеното кралство, точка 11 и Решение на Комисията от 27 октомври 2008 г. по Дело N 512/2008 Мерки за подкрепа на финансовите институции в Германия, точка 12.

      ПРИЛОЖЕНИЕ III

         Временна рамка за мерките за държавна помощ за подпомагане на достъпа до финансиране при настоящата финансова и икономическа криза

      1.   ФИНАНСОВАТА КРИЗА, ОТРАЖЕНИЕТО ѝ ВЪРХУ РЕАЛНАТА ИКОНОМИКА И НЕОБХОДИМОСТТА ОТ ВРЕМЕННИ МЕРКИ
      1.1.   Финансовата криза и отражението ѝ върху реалната икономика

                  (1)

                  На 26 ноември 2008 г. Европейската Комисия (по-нататък Комисията) прие съобщение за „Европейски план за икономическо възстановяване“ („план за възстановяване“), чиято цел е да даде тласък за възстановяването на Европа от настоящата финансова криза (1). Планът за възстановяване се основава на два взаимно допълващи се и обогатяващи се основни елемента. Първо — краткосрочни мерки, които да насърчат търсенето, да съхранят работни места и да спомогнат за възвръщане на доверието, и второ — „интелигентно инвестиране“, което да допринесе за по-висок растеж и устойчиво благоденствие в дългосрочен план. Планът за възстановяване ще задълбочи и ускори реформите, които вече се провеждат съгласно Лисабонската стратегия за растеж и работни места.

                  (2)

                  В този контекст предизвикателството е да се избегне публична намеса, която би попречила на целта за по-малко, но по-добре насочена държавна помощ. Въпреки това при определени условия е необходима нова временна държавна помощ.

                  (3)

                  Надзорният орган на ЕАСТ (по-нататък: надзорен орган) е на мнение, че е необходимо създаването на нови инструменти за прилагане на правилата за държавните помощи по възможно най-гъвкав начин, за да се противодейства на кризата, като същевременно се поддържат равни условията и се избягват ненужни ограничения за конкуренцията. В настоящите насоки се посочват редица допълнителни временни възможности за държавите от ЕАСТ да отпускат държавна помощ.

                  (4)

                  Първо, финансовата криза се отрази тежко на банковия сектор в ЕИП и прие безпрецедентни измерения в Исландия. Европейският съвет подчерта, че решенията за публична намеса трябва да се вземат на национално равнище, но в границите на една координирана рамка и въз основа на някои общи принципи на ЕС (2). Комисията реагира незабавно с разнообразни мерки, в това число чрез приемането на съобщение относно прилагане на правила за държавна помощ към мерки, взети във връзка с финансовите институции в контекста на настоящата световна финансова криза (3) и редица решения за разрешаване на помощ за спасяване на финансови институции. Надзорният орган прие съответни мерки (4).

                  (5)

                  Достатъчният достъп до финансиране при приемливи условия е предпоставка за инвестиции, растеж и създаване на работни места от частния сектор. Държавите от ЕАСТ трябва да използват възможностите, които са получили в резултат от предоставянето на значителна финансова подкрепа за банковия сектор, за да гарантират, че тази подкрепа не води само до подобряване на финансовото положение на банките, без да се отрази благотворно на икономиката като цяло. Следователно подкрепата за финансовия сектор следва да бъде добре насочена, за да се гарантира, че банките ще възобновят обичайните си дейности по отпускане на заеми. Надзорният орган ще вземе това под внимание, когато разглежда държавната помощ за банките.

                  (6)

                  Ситуацията на финансовите пазари изглежда се подобрява, но сега започва да се усеща пълното отражение на финансовата криза върху реалната икономика. Много сериозен спад засяга икономиката като цяло и ще се отрази на домакинствата, предприятията и работните места. По-конкретно, вследствие на кризата на финансовите пазари, банките намаляват степента си на задлъжнялост (ливъридж) и са склонни да поемат много по-малък риск, отколкото през предишните години, което води до свиване на кредитирането. Финансовата криза може да предизвика рациониране на кредитите, спадане на търсенето и рецесия.

                  (7)

                  Подобни трудности може да засегнат не само слабите предприятия без буфери за платежоспособност, но също и компании в добро здраве, които внезапно ще се изправят пред недостиг или дори липса на кредитиране. Това ще важи с особена сила за малките и средните предприятия (МСП), които по принцип изпитват по-големи трудности за достъп до финансиране от големите компании. Тази ситуация може не само сериозно да увреди икономическото положение на много иначе стабилни предприятия и служителите им в краткосрочен и средносрочен план, но може да има и дълготрайни отрицателни последици, тъй като всички инвестиции на ЕИП в бъдеще, например за устойчив растеж и за изпълнение на другите цели на Лисабонската стратегия, могат да бъдат отложени или дори изоставени.

            1.2.   Необходимост от тясно съгласуване в ЕИП на националните мерки за помощ

                  (8)

                  В настоящата финансова ситуация държавите от ЕАСТ могат да се изкушат да действат самостоятелно, и по-специално да подхванат надпревара в субсидирането, за да подкрепят предприятията си. Опитът показва, че индивидуалните действия от този вид не могат да бъдат ефективни и биха могли да навредят сериозно на вътрешния пазар. При предоставянето на помощи, като се отчита напълно настоящата специфична икономическа ситуация, от основно значение е да се осигурят равни условия за предприятията от ЕИП и да се избегне впускането на държавите от ЕАСТ в надпревара за това коя ще отпусне повече субсидии, което не би било устойчиво и би било вредно за ЕИП като цяло. Тези равни условия се гарантират от политиката на конкуренция.

            1.3.   Необходимост от временни мерки за държавна помощ

                  (9)

                  Временните допълнителни мерки, представени в настоящите насоки, имат две цели: първо, с оглед на извънредните и преходни финансови проблеми, свързани с банковата криза, да се деблокира отпускането на заеми на предприятията и по този начин да се гарантира непрекъснатост на достъпа им до финансиране. В това отношение МСП са особено важни за цялата икономика в ЕИП и подобряването на финансовото им състояние ще се отрази положително и на големите компании, като по този начин ще бъдат стимулирани в дългосрочен план икономическият растеж и модернизацията.

                  (10)

                  Втората цел е стимулиране на предприятията да продължат да инвестират в бъдещето, и по-конкретно за икономика с устойчив растеж. Наистина, последиците биха били драматични, ако в резултат на сегашната криза постигнатият значителен напредък в областта на околната среда бъде спрян или дори обърнат. Поради тази причина е необходимо на предприятията да се отпусне временна подкрепа за инвестиране в екологични проекти (което би осигурило inter alia технологично превъзходство за индустрията в ЕИП), като по този начин се съчетае спешната и необходима финансова подкрепа с дългосрочните ползи за ЕИП.

                  (11)

                  В настоящите насоки първо се припомнят различните възможности за публична подкрепа, с които вече разполагат държавите от ЕАСТ при съществуващите правила за държавна помощ, а след това се излагат допълнителни мерки за държавна помощ, която държавите от ЕАСТ могат да предоставят временно, за да се решат настоящите трудности за някои предприятия по отношение на достъп до финансиране и за да се насърчат инвестициите с екологични цели.

                  (12)

                  Надзорният орган смята, че предложените инструменти за помощ са най-подходящи за постигане на горепосочените цели.

            2.   ОБЩИ МЕРКИ НА ИКОНОМИЧЕСКАТА ПОЛИТИКА

                  (13)

                  Планът за икономическо възстановяване бе приет в отговор на създалата се икономическа ситуация. Предвид мащаба на кризата Общността се нуждае от координиран подход, който едновременно да е и достатъчно значим, и достатъчно смел, за да възстанови доверието на потребителите и на предприятията. Това е в сила и за икономическото възстановяване и държавите от ЕАСТ.

                  (14)

                  Стратегическите цели на плана за възстановяване са:

                              —

                              бързо стимулиране на търсенето и засилване на доверието на потребителите;

                              —

                              намаляване на „човешката цена“ на икономическия срив и на неговото въздействие върху най-уязвимите социални слоеве. Кризата вече нанася или ще нанесе удар върху много работници и техните семейства. Могат да се предприемат действия, за да се овладее загубата на работни места, а на вече загубилите работата си да се окаже съдействие за бързо завръщане на пазара на труда, за да не се изправят пред дългосрочна безработица.

                              —

                              да помогне на Европа да се подготви, за да може да се възползва, когато растежът се възстанови, така че европейската икономика да отговаря на изискванията за конкурентоспособност, устойчивост и на потребностите на бъдещето, така както са очертани в Лисабонската стратегия за растеж и работни места. Това означава подкрепа за иновациите, изграждане на икономика на знанието и ускоряване на прехода към икономика с ниски въглеродни емисии, в която ресурсите се използват ефективно.

                  (15)

                  За постигането на тези цели държавите от ЕАСТ вече разполагат с редица инструменти, които не се считат за държавна помощ. Например някои предприятия може да изпитват в момента дори по-големи трудности от други за получаване на финансиране, като по този начин отпускането на необходимите финансови средства за растежа им и за реализирането на предвидените инвестиции се забавя или дори е изложено на риск да не се състои. За тази цел държавите от ЕАСТ могат да приемат редица мерки за обща политика, приложими за всички предприятия на териториите им, като тези мерки следователно не влизат в рамките на правилата за държавната помощ, а целта им е временно да се облекчат финансовите трудности в краткосрочен и средносрочен план. Например сроковете за плащане за социално осигуряване и подобни такси или дори за данъците могат да бъдат удължени или могат да бъдат въведени мерки за служителите. Ако тези мерки са насочени към всички предприятия, те по принцип не представляват държавна помощ.

                  (16)

                  Държавите от ЕАСТ могат също така да предоставят финансова подкрепа директно на потребителите, например за бракуването на стари и/или за купуването на екологично чисти продукти. Ако такава помощ се предоставя без дискриминация, свързана с произхода на продукта, тя не поставя проблеми като държавна помощ.

                  (17)

                  Освен това общите програми на ЕС като Рамковата програма за конкурентоспособност и иновации (2007—2013), създадена с Решение № 1639/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 24 октомври 2006 г. (5), и Седмата рамкова програма на Европейската общност за изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности (2007—2013 г.), създадена с Решение № 1982/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2006 г. (6), могат да бъдат максимално използвани за осигуряване на подкрепа за МСП, а също и за големите предприятия.

            3.   ВЪЗМОЖНОСТИ ЗА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ ПРИ СЪЩЕСТВУВАЩИТЕ ИНСТРУМЕНТИ

                  (18)

                  През последните няколко години надзорният орган модернизира значително правилата за държавната помощ, за да насърчи държавите от ЕАСТ да насочват по-добре публичната подкрепа към устойчиви инвестиции, което ще допринесе за осъществяване на Лисабонската стратегия за растеж, работни места и за конкурентоспособността. В този контекст особен акцент бе поставен на МСП, като същевременно бяха създадени повече възможности за отпускане на държавна помощ. Освен това правилата за държавната помощ бяха значително опростени и рационализирани чрез новия общ регламент за групово освобождаване (7), който сега предлага на държавите от ЕАСТ широка палитра от мерки за помощ при минимална административна тежест. В създалата се икономическа ситуация от особено значение са следните съществуващи инструменти за държавна помощ:

                  (19)

                  В регламента за минималната помощ (8) адаптиран към Споразумението за ЕИП, се уточнява, че мерките за подкрепа на стойност до 200 000 EUR на предприятие за всеки един тригодишен период не представляват държавна помощ по смисъла на Споразумението за ЕИП. В този регламент се посочва също, че гаранция до 1,5 млн. EUR не надхвърля гореспоменатия минимален праг и следователно също не представлява помощ. Вследствие на това държавите от ЕАСТ могат да предоставят такива гаранции без изчисляване на съответстващия еквивалент на помощ и без административна тежест.

                  (20)

                  Горепосоченият общ регламент за групово освобождаване (ОРГО) е от основно значение за правилата за държавна помощ, като в него процедурата за държавната помощ се опростява за някои важни мерки за помощ и се насърчава пренасочването на държавна помощ към цели с приоритет за ЕИП. Всички предишни групови освобождавания, както и новите области (иновации, околна среда, научни изследвания и развойна дейност за големи предприятия, мерки за рисков капитал за МСП) бяха обединени в един инструмент. При всички случаи, които са в обхвата на ОРГО, държавите от ЕАСТ могат да отпускат помощ без предварително уведомяване на Надзорния орган. Ето защо скоростта на този процес зависи изцяло от държавите от ЕАСТ. ОРГО е особено важен за МСП, тъй като в него се съдържат специални правила за помощ за инвестиции и заетост, изключително предназначена за МСП. Освен това МСП могат да се възползват от всички 26 мерки, включени в регламента, което позволява на държавите от ЕАСТ да оказват помощ на МСП през различните етапи от развитието им, като ги подпомагат в области, вариращи от достъпа до финансиране до научните изследвания и развойната дейност, иновациите, обучението, заетостта, околна среда и т.н.

                  (21)

                  Според новите насоки относно държавната помощ за защита на околната среда (9) държавите от ЕАСТ могат да предоставят държавна помощ inter alia в следните случаи:

                              —

                              помощ за предприятия, които подобряват показателите си за околната среда, така че да надминат стандартите на Общността, или при липсата на стандарти на Общността — на стойност до 70 % от допълнителните инвестиционни разходи (до 80 % в областта на екологичните иновации) за малки предприятия и до 100 % от допълнителните инвестиционни разходи, ако помощта е отпусната след истински конкурентен тръжен процес, дори и за големи компании. Позволена е също помощ за ранно адаптиране към стандартите на Общността и помощ за екологични изследвания;

                              —

                              в областта на възобновяемите енергии и комбинираното производство на енергия държавите от ЕАСТ могат да предоставят оперативна помощ за покриване на всички допълнителни производствени разходи;

                              —

                              за постигане на екологичните цели за енергоспестяване и за намаляване на емисиите на парников газ държавите от ЕАСТ могат да отпускат помощ, която да позволи на предприятията да постигнат енергоспестяване, и помощ за възобновяеми енергийни източници и комбинирано производство на енергия, достигаща за малките предприятия до 80 % от допълнителните инвестиционни разходи и до 100 % от тях, ако помощта е отпусната след истински конкурентен тръжен процес.

                  (22)

                  На 7 февруари 2007 г. Надзорният орган прие нови насоки за държавна помощ за научни изследвания и развойна дейност и иновации. Текстът съдържа нови разпоредби за иновациите, специално насочени към МСП, и които имат за цел също така по-добро насочване на помощта към създаване на работни места и растеж в съзвучие с Лисабонската стратегия. По-конкретно държавите от ЕАСТ могат да отпускат държавни помощи в inter alia следните случаи:

                              —

                              помощ за научноизследователски и развойни проекти, и по-специално помощ за фундаментални научни изследвания, на стойност до 100 % от допустимите разходи, и помощ за индустриални научни изследвания — до 80 % за малки предприятия;

                              —

                              помощ за новосъздадени иновативни предприятия в размер до 1 млн. EUR, а в подпомагани региони дори повече, помощ за групи за иновации, помощ за консултантски услуги за иновации и за услуги за подкрепа на иновациите;

                              —

                              помощ за временно наемане на висококвалифициран персонал, помощ за проучвания за технически възможности за реализиране, помощ за иновации в технологичните процеси и организацията на услугите и помощ за разходи по придобиване на права върху индустриална собственост за МСП.

                  (23)

                  Обучението е друг основен компонент на конкурентоспособността. Изключително важно е да се поддържат инвестициите в обучение дори при нарастваща безработица, за да се развиват нови умения. Според новия ОРГО държавите от ЕАСТ могат да отпускат на предприятията обща и специфична помощ за обучение, достигаща до 80 % от допустимите разходи.

                  (24)

                  През 2008 г. Надзорният орган прие нови насоки относно държавните помощи под формата на гаранции, в които се уточнява при какви условия публичните гаранции за заемите не представляват държавна помощ. В съответствие с тези насоки гаранциите не се считат за държавна помощ, и по-конкретно когато за тях се плаща пазарна цена. Освен че в него се изясняват условията за наличие или липса на помощ под формата на гаранции, в новите насоки за пръв път се въвеждат специфични освободените премии за МСП, които позволяват по-лесно и същевременно сигурно използване на гаранциите, за да се насърчи финансирането на МСП.

                  (25)

                  На 25 октомври 2006 г. Надзорният орган прие нови насоки за държавна помощ за насърчаване на инвестиции в рисков капитал за малки и средни предприятия. Тези насоки се отнасят до иновативните и бързорастящите МСП, които са в центъра на Лисабонската стратегия. Надзорният орган въведе нов праг за освободените премии от 1,5 млн. EUR на целево предприятие, което представлява повишение от 50 %. Надзорният орган приема, че по принцип под този таван липсват алтернативни средства за финансиране от финансовите пазари (т.е. че съществува пазарна неефективност). Освен това в ОРГО бе включена помощта за рисков капитал.

                  (26)

                  В съответствие с Насоките за национална регионална помощ за 2007—2013 г., приложими от януари 2007 г., в необлагодетелствани региони държавите от ЕАСТ могат да предоставят инвестиционна помощ за създаване на ново предприятие, разширяване на съществуващо предприятие или диверсифициране с нови продукти.

                  (27)

                  С Насоките за национална регионална помощ за 2007—2013 г. се въвежда също нова форма на помощ за осигуряване на стимули за подкрепа на създаването на предприятия и на малки предприятия в подпомагани райони, които са на ранен етап на развитие.

                  (28)

                  Според съществуващите насоки за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение държавите от ЕАСТ могат също да предоставят помощ на предприятия, които се нуждаят от публична подкрепа. За тази цел държавите от ЕАСТ могат да уведомяват за схеми за помощ за оздравяване и/или преструктуриране за МСП.

            4.   ПРИЛОЖИМОСТ НА ЧЛЕН 61, ПАРАГРАФ 3, БУКВА Б)
      4.1.   Общи принципи

                  (29)

                  В член 61, параграф 3, буква б) от Споразумението за ЕИП се посочва, че Надзорният орган може да обяви за съвместима с функционирането на Споразумението за ЕИП помощ, предназначена „за преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на държава-членка“. Тази разпоредба е идентична с член 87, параграф 3, буква б), ЕО, в чийто контекст Първоинстанционният съд прие решение, според което затрудненията трябва да засягат цялата икономика на съответната държава-членка, а не само на един от регионите ѝ или на част от територията ѝ. Още повече — това съответства на необходимостта от строго тълкуване на всяка разпоредба за дерогация, каквато е тази на член 61, параграф 3, буква б) от Споразумението за ЕИП (10).

                  (30)

                  Строгото тълкуване бе последователно прилагано от Комисията в практиката ѝ по вземане на решения (11). Надзорният съвет прие също така строго тълкуване на член 61, параграф 3, буква б) от Споразумението за ЕИП (12).

                  (31)

                  В този контекст Надзорният орган смята, че настоящата световна криза, освен спешна подкрепа за финансовата система, изисква реагиране с извънредни политически мерки.

                  (32)

                  Всички държави от ЕАСТ ще бъдат засегнати от кризата, макар и по различен начин и в различна степен, и по всяка вероятност безработицата ще нарасне, търсенето ще спадне, а финансовите позиции ще се влошат.

                  (33)

                  С оглед на тежката настояща финансова криза и на отражението ѝ върху цялата икономика на държавите от ЕАСТ Комисията смята, че някои категории държавна помощ са оправдани за ограничен период, за да се решат тези трудности, и че тази помощ може да се обяви за съвместима с функционирането на Споразумението за ЕИП въз основа на член 61, параграф 3, буква б) от него.

            4.2.   Съвместим ограничен размер на помощта

      4.2.1.   Съществуваща рамка

                  (34)

                  В член 2 от Регламента за минималната помощ (13), адаптиран за Споразумението за ЕИП, се посочва:
                  „Приема се, че мерките за помощ не отговарят на всички критерии по член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП и следователно са освободени от изискването за уведомление по член 2, част втора от протокол 3 към Споразумението за надзор и съд, ако изпълняват условията, посочени в параграфи от 2 до 5 от настоящия член.
                  Общият размер на минималната помощ, предоставена на всяко едно предприятие, не може да надхвърля 200 000 EUR за период от три данъчни години. Общият размер на минималната помощ, предоставена на всяко едно предприятие, осъществяващо дейност в сектора „сухопътен транспорт“, не може да надхвърля 100 000 EUR за период от три данъчни години. Тези тавани се прилагат независимо от формата на минималната помощ или преследваната цел и независимо от това, дали предоставената от държавата от ЕАСТ помощ се финансира, изцяло или частично, с ресурси, произхождащи от Общността. Периодът се определя на база данъчните години, използвани от предприятието в съответната държава от ЕАСТ.“

            4.2.2.   Нова мярка

                  (35)

                  Финансовата криза засяга не само структурно слабите предприятия, но също и компании, които внезапно ще се изправят пред недостиг или дори липса на кредитиране. Подобряването на финансовото положение на тези компании ще има положително отражение за цялата икономика на ЕИП.

                  (36)

                  Следователно предвид създалата се икономическа ситуация се смята за необходимо временно да се позволи отпускането на ограничен размер на помощ, която въпреки това ще попадне в обхвата на член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП, тъй като надвишава посочения в Регламента за минималната помощ праг.

                  (37)

                  Надзорният орган ще счита тази държавна помощ за съвместима с функционирането на Споразумението за ЕИП въз основа на член 61, параграф 3, буква б) от Споразумението, при условие че са спазени всички следващи условия:

                              а)

                              помощта не надхвърля паричен еквивалент от 500 000 EUR на предприятие; всички използвани стойности са в брутно изражение, тоест преди облагането с данъци или други такси; когато помощта се предоставя под форма, различна от безвъзмездна помощ, за размер на помощта се приема паричният еквивалент на помощта;

                              б)

                              помощта се предоставя под формата на схема;

                              в)

                              тази помощ се предоставя само за предприятия, които не са били в затруднение на 1 юли 2008 г. (14). Тя може да се прилага на компании, които не са били в затруднение към тази дата, но са изпаднали в затруднение след това в резултат от световната финансова и икономическа криза;

                              г)

                              мярката не се прилага за помощи за износ или помощи, с които се дава предимство на местните стоки пред вносните;

                              д)

                              помощта е предоставена преди 31 декември 2010 г.;

                              е)

                              преди предоставяне на такава помощ държавата от ЕАСТ получава от съответното предприятие декларация в писмена или електронна форма относно получаването на друга минимална помощ и помощ, свързана с тази мярка, през текущата бюджетна година и се уверява, че помощта няма да доведе до повишение на общия размер помощ, получена от предприятието в периода от 1 януари 2008 г. до 31 декември 2010 г., до равнище, надхвърлящо тавана от 500 000 EUR;

                              ж)

                              тази схема за помощ не се прилага за предприятия, занимаващи се с първично производство на селскостопански продукти; тя се прилага за предприятия, извършващи дейност в областта на преработката и търговията на селскостопански продукти (15), освен ако размерът на помощта е определен въз основа на цената или количеството на такива продукти, закупени от първични производители или пуснати на пазара от съответните предприятия, или ако помощта зависи от това дали тя е частично или изцяло прехвърлена върху първичните производители (16).

            4.3.   Помощ под формата на гаранции

      4.3.1.   Съществуваща рамка

                  (38)

                  Насоките относно държавните помощи под формата на гаранции целят да предоставят на държавите от ЕАСТ подробни насоки за принципите, въз основа на които Надзорният орган възнамерява да положи тълкуването си на членове 61 и 62 и приложението им за държавните гаранции. По-специално в насоките се уточняват условията, при които може да се счита, че не е налице държавна помощ. Текстът не съдържа критерии за съвместимост за оценка на гаранциите.

            4.3.2.   Нова мярка

                  (39)

                  За да насърчи допълнително достъпа до финансиране и да смекчи настоящата тенденция към избягване на големи рискове от страна на банките, подходящо и добре насочено решение за улесняване на достъпа на предприятията до финансиране биха могли да бъдат субсидираните гаранции по заемите за ограничен период.

                  (40)

                  Надзорният орган ще счита тази държавна помощ за съвместима с функционирането на Споразумението за ЕИП въз основа на член 61, параграф 3, буква б) от Споразумението, при условие че са спазени всички следващи условия:

                              а)

                              за МСП: държавите от ЕАСТ отпускат намаление, достигащо до 25 % от годишната премия, която трябва да се плати за нови гаранции в съответствие с разпоредбите за освободените премии в насоките относно държавните помощи под формата на гаранции (17);

                              б)

                              за големи предприятия: държавите от ЕАСТ предоставят също намаление, достигащо до 15 % от годишната премия за нови гаранции, изчислено въз основа на същите разпоредби за освободените премии;

                              в)

                              когато елементът на помощ при гаранционните схеми е изчислен посредством методологии, които вече са приети от Надзорния орган след съобщаването им пред нея съгласно включен в Споразумението за ЕИП регламент в областта на държавните помощи (18), държавите-членки могат също да предоставят подобно намаление, достигащо до 25 % от годишната премия, която трябва да се плати за нови гаранции, за МСП и до 15 % за големите предприятия;

                              г)

                              максималният размер на заема не трябва да надхвърля общата годишна стойност на заплатите на получателя (включително социални осигуровки, както и разходите за персонал, работещ в сградите на предприятието, но заведен официално на заплата към подизпълнителите) за 2008 г.; за предприятия, създадени след 1 януари 2008 година, максималният размер на заема не трябва да надхвърля очакваната годишна стойност на заплатите за първите две години на дейност;

                              д)

                              гаранциите са предоставени най-късно до 31 декември 2010 г.;

                              е)

                              гаранцията не надхвърля 90 % от заема;

                              ж)

                              гаранцията може да се отнася както за заемите за инвестиции, така и за тези за оборотен капитал;

                              з)

                              намалението на премията на гаранцията се прилага през период от най-много две години след предоставянето на гаранцията;

                              и)

                              тази помощ се предоставя само за предприятия, които не са били в затруднение (19) на 1 юли 2008 г.; тя може да се предостави на компании, които не са били в затруднение към тази дата, но са изпаднали в затруднение след това в резултат от световната финансова и икономическа криза.

            4.4.   Помощ под формата на лихвена субсидия

      4.4.1.   Съществуваща рамка

                  (41)

                  В насоките за референтните и сконтови лихвени проценти се установява метод за определяне на референтния лихвен процент въз основа на междубанковия лихвен процент (inter-bank offered rate — IBOR) за една година, увеличен с марж от 60 до 1 000 базисни пункта в зависимост от кредитоспособността на дружеството и нивото на предложеното обезпечение. Когато държавите от ЕАСТ прилагат този метод, лихвеният процент не съдържа държавна помощ.

            4.4.2.   Нова мярка

                  (42)

                  Предприятията може да изпитват трудности с намирането на финансиране в настоящите пазарни условия. Ето защо Надзорният орган приема публичните или частните заеми да се отпускат при лихвен процент, който е поне равен на лихвения процент по еднодневните депозити на централната банка, плюс премия, равна на разликата между средния междубанков лихвен процент за една година и средния лихвен процент по еднодневните депозити на централната банка през периода 1 януари 2007—30 юни 2008 г., плюс премията за кредитен риск, съответстваща на рисковия профил на получателя, както се посочва в насоките на Надзорния орган за референтните и сконтови лихвени проценти.

                  (43)

                  Елементът на помощ, съдържащ се в разликата между този лихвен процент и референтния лихвен процент, определен в насоките за референтните и сконтови лихвени проценти, ще бъде считан временно за съвместим с функционирането на Споразумението за ЕИП въз основа на член 61, параграф 3, буква б) от него, ако са спазени следните условия:

                              а)

                              този метод се прилага за всички договори, сключени до 31 декември 2010 година; той може да обхваща заеми с всякаква продължителност; намалените лихвени проценти могат да се прилагат за плащания на лихви преди 31 декември 2012 г. (20); за заеми след тази дата се прилага лихвен процент, поне равен на определения в насоките за референтните и сконтови лихвени проценти;

                              б)

                              тази помощ се предоставя за предприятия, които не са били в затруднение на 1 юли 2008 г. (21); тя може да се предостави на компании, които не са били в затруднение към тази дата, но са изпаднали в затруднение след това в резултат от световната финансова и икономическа криза.

            4.5.   Помощ за производство на екологично чисти продукти

      4.5.1.   Съществуваща рамка

                  (44)

                  В насоките за референтните и сконтови лихвени проценти се установява метод за определяне на референтния лихвен процент въз основа на междубанковия лихвен процент (inter-bank offered rate — IBOR) за една година, увеличен с марж от 60 до 1 000 базисни пункта в зависимост от кредитоспособността на дружеството и нивото на предложеното обезпечение. Когато държавите от ЕАСТ прилагат този метод, лихвеният процент не съдържа държавна помощ.

            4.5.2.   Нова мярка

                  (45)

                  Вследствие на настоящата финансова криза предприятията изпитват също така повече трудности за достъп до финансиране за производство на по-благоприятни за околната среда продукти. Помощта под формата на гаранции може да не бъде достатъчна за финансирането на скъпоструващи проекти, целящи по-добро опазване на околната среда чрез ранно адаптиране за бъдещи стандарти, които все още не са въведени, или чрез надхвърляне на тези стандарти.

                  (46)

                  Надзорният орган смята, че въпреки финансовата криза екологичните цели следва да останат приоритет. Производството на по-благоприятни за околната среда продукти, включително енергийно ефективни продукти, е от общ интерес за ЕИП и е важно финансовата криза да не попречи на тази цел.

                  (47)

                  Следователно допълнителни мерки под формата на субсидирани заеми биха насърчили производството на „зелени продукти“. Субсидираните заеми обаче могат да доведат до сериозно нарушаване на конкуренцията и следва да се ограничават строго до специфични ситуации и целеви инвестиции.

                  (48)

                  Надзорният орган смята, че за ограничен период от време държавите от ЕАСТ следва да разполагат с възможността да предоставят помощ под формата на намаление на лихвения процент.

                  (49)

                  Надзорният орган ще счита за съвместима с общия пазар въз основа на член 61, параграф 3, буква б) от Споразумението за ЕИП, лихвена субсидия за инвестиционни заеми, която отговаря на следните условия:

                              а)

                              помощта трябва да е свързана с инвестиционни заеми за финансиране на проекти, състоящи се в производство на нови продукти, които значително подобряват опазването на околната среда;

                              б)

                              помощта трябва да бъде необходима за стартирането на нов проект; при съществуващи проекти помощта може да бъде отпусната, за да бъде продължен проектът, ако възникне необходимост за това при новата икономическа ситуация;

                              в)

                              помощта се отпуска само за проекти, състоящи се в производство на продукти, свързани с ранно адаптиране или с надхвърляне на нови, все още невъведени общностни продуктови стандарти (22), които повишават равнището на опазване на околната среда;

                              г)

                              за продукти, свързани с ранно адаптиране или надхвърляне на бъдещи стандарти на Общността за околната среда, инвестирането трябва да започне преди 31 декември 2010 г. с цел пускане на продукта на пазара поне две години преди въвеждане на стандарта;

                              д)

                              заемите могат да покриват разходите за инвестиции в материални и нематериални активи (23) с изключение на заемите за инвестиции, които отговарят на капацитети за производство от повече от 3 % от продуктовите пазари (24), в които средният годишен процент на растеж, измерван с данни за стойността, на видимото потребление на съответния продукт на пазара на ЕИП през последните пет години преди започването на инвестицията е останал под средния годишен процент на растеж на БВП на Европейското икономическо пространство през същия петгодишен референтен период;

                              е)

                              гаранциите са предоставени най-късно до 31 декември 2010 г.;

                              ж)

                              за изчисление на помощта отправна точка следва да бъде конкретният лихвен процент на получателя, изчислен въз основа на методологията, съдържаща се в точка 4.4.2 от настоящите насоки. Въз основа на тази методология предприятието може да се възползва от намаление на лихвения процент от:

                                          —

                                          25 % за големи предприятия;

                                          —

                                          50 % за МСП.

                              з)

                              субсидираният лихвен процент се прилага през период от най-много 2 години след отпускането на заема;

                              и)

                              намалението на лихвения процент може да се приложи за заеми, отпуснати от държавата или от публични финансови институции, както и за заеми, отпуснати от частни финансови институции. Следва да се осигури недискриминация между публичните и частните предприятия;

                              й)

                              тази помощ се предоставя само за предприятия, които не са били в затруднение (25) на 1 юли 2008 г.; тя може да се прилага на компании, които не са били в затруднение към тази дата, но са изпаднали в затруднение след това в резултат от световната финансова и икономическа криза;

                              к)

                              държавите от ЕАСТ следва да гарантират, че помощта не е пряко или косвено пренасочена към финансови дружества.

            4.6.   Мерки за предоставяне на рисков капитал

      4.6.1.   Съществуваща рамка

                  (50)

                  В насоките за държавна помощ за насърчаване на инвестиции в рисков капитал за малки и средни предприятия се определят условията, според които държавната помощ в подкрепа на инвестиции в рисков капитал може да се счита за съвместима с функционирането на Споразумението за ЕИП в съответствие с член 61, параграф 3 от това споразумение.

                  (51)

                  Въз основа на натрупания опит при прилагане на насоките за държавна помощ за насърчаване на инвестиции в рисков капитал за малки и средни предприятия Надзорният орган смята, че в ЕИП няма обща пазарна неефективност на пазара на рисков капитал. Той обаче приема, че са налице пазарни пропуски за някои видове инвестиции на определени етапи от развитието на предприятията, които произтичат от недостатъчно съответствие между предлагането и търсенето на рисков капитал, и могат да се опишат най-общо като дефицит на собствен капитал.

                  (52)

                  В т. 4.3 от горепосочените насоки се посочва, че за траншове от финансиране, които не надхвърлят 1,5 млн. EUR на целево МСП за всеки период от дванадесет месеца, при известни условия се прави допускането за наличието на пазарна неефективност и тя не трябва да бъде доказвана от държавите от ЕАСТ.

                  (53)

                  В точка 5.1, буква а) от тези насоки се посочва, че: „Надзорният орган е наясно с непрекъснатите колебания на пазара на рисков капитал и на инвестиционния недостиг на дялово участие в даден период от време, както и с различната степен, в която пазарния неуспех се отразява на предприятията в зависимост от техния размер, етапа на бизнес развитието им и техния икономически отрасъл. В следствие на това, Надзорният орган има готовност да обмисли разрешаване на мерки в областта на рисковия капитал за предоставяне на инвестиционни траншове над прага от 1.5 милиона евро наедно предприятие за една година, при съвместимост с функционирането на Споразумението за ЕИП, при условие че бъдат представени необходимите доказателства за пазарен неуспех.“

            4.6.2.   Временна дерогация от съществуващите правила

                  (54)

                  Кризата на финансовия пазар се отрази отрицателно на пазара на рисков капитал за МСП през ранния им етап на растеж, като доведе до ограничена наличност на рисков капитал. Поради нарасналото съзнание за риск, свързан с рисковия капитал, и несигурността поради възможната по-ниска очаквана възвращаемост инвеститорите понастоящем са склонни да инвестират в по-сигурни активи, чиито рискове са по-лесни за оценяване в сравнение със свързаните с инвестициите в рисков капитал. Освен това неликвидността на инвестициите в рисков капитал изглежда допълнително обезкуражава понастоящем инвеститорите. Налице са данни, че произтичащата от това ограничена ликвидност при настоящите пазарни условия е увеличила дефицита на собствен капитал на МСП. Ето защо се счита за подходящо временно да се повиши прагът за освободените премии за инвестициите в рисков капитал, за да се отвърне на увеличения понастоящем дефицит на собствен капитал, и да се намали временно процентът на минимално участие на частните инвеститори на 30 %, също за мерки, насочени към МСП в неподпомагани райони.

                  (55)

                  Съответно въз основа на член 61, параграф 3, буква б) от Споразумението за ЕИП някои от праговете, установени в насоките за държавна помощ за насърчаване на инвестиции в рисков капитал за малки и средни предприятия, се адаптират временно, а именно до 31 декември 2010 г., както следва:

                              а)

                              за целите на точка 4.3.1 максимално разрешените траншове от финансиране на целево МСП за всеки период от дванадесет месеца се увеличават от 1,5 млн. EUR на 2,5 млн. EUR;

                              б)

                              за целите на точка 4.3.4 минималната сума, предоставена от частни инвеститори, е 30 % в рамките на и извън подпомаганите райони;

                              в)

                              останалите условия, установени в насоките, се запазват;

                              г)

                              тази временна адаптация на насоките не се прилага за мерките за рисков капитал, които попадат в обхвата на приложение на общия регламент за групово освобождаване;

                              д)

                              държавите от ЕАСТ могат да адаптират одобрени вече схеми с оглед на временното адаптиране на насоките.

            4.7.   Натрупване

                  (56)

                  Таваните на помощта, фиксирани според настоящите насоки, се прилагат без значение дали подкрепяният проект е финансиран изцяло с държавни средства или е частично финансиран от Общността.

                  (57)

                  Временните мерки за помощ, съдържащи се в настоящите насоки, не могат да бъдат кумулирани с помощ, попадаща в обхвата на регламента за минималната помощ за същите допустими разходи. Ако предприятието вече е получило минимална помощ преди влизането в сила на тази временна рамка, сумата от получената помощ в съответствие с мерките по точка 4.2 от тези насоки и получената минимална помощ не трябва да надхвърля 500 000 EUR между 1 януари 2008 и 31 декември 2010. Сумата на минималната помощ, получена след 1 януари 2008 г., се приспада от сумата на съвместимата помощ, отпусната за същата цел според точки 4.3, 4.4, 4.5 или 4.6.

                  (58)

                  Временните мерки за помощ могат да бъдат кумулирани с друга съвместима помощ или с други форми на финансиране от Общността, при условие че са спазени максимално допустимите интензитети на помощта, посочени в съответните насоки или регламенти за групово освобождаване.

            5.   МЕРКИ ЗА ОПРОСТЯВАНЕ
      5.1.   Застраховане на краткосрочни експортни кредити

                  (59)

                  В насоките за застраховането на краткосрочни експортни кредити се посочва, че продаваемите рискове не могат да бъдат покривани чрез застраховане на експортни кредити с подкрепата на държавите от ЕАСТ. Продаваемите рискове са търговски и политически рискове относно публични и непублични длъжници, установени в държавите, изброени в приложението към насоките, с максимален период на риска от две години. Рисковете, отнасящи се до длъжници, установени в държавите-членки и държавите от ЕАСТ и в шест други държави, членки на ОИСР, се считат за продаваеми.

                  (60)

                  Надзорният орган смята, че не във всяка държава от ЕАСТ е налице липса на способност за застраховане или презастраховане вследствие на настоящата финансова криза, но не изключва възможността в някои държави временно да се появи липса на застрахователно покритие за продаваемите рискове.

                  (61)

                  В т. 4, параграфи 9—13 от горепосочените насоки се посочва:
                  „при такива обстоятелства, тези временно непродаваеми рискове може да бъдат поети за сметка на публични или публично подкрепяни експортно-кредитни застрахователи за непродаваеми рискове, застраховани за сметка на държавата или с нейна гаранция. Застрахователят трябва, доколкото е възможно, да приведе в съответствие процента на своите премии за такива рискове с начисляваните навсякъде другаде проценти от страна на частните експортно-кредитни застрахователи за въпросния вид риск.
                  Всяка държава от ЕАСТ, възнамеряваща да използва тази клауза за дерогация, трябва незабавно да уведоми Надзорния орган на ЕАСТ за своето проекторешение. Това уведомление трябва да съдържа пазарен доклад, показващ липсата на покритие за рисковете на частния застрахователен пазар чрез представяне на доказателства в този смисъл от двама големи добре известни международни частни експортно-кредитни застрахователи, както и национален кредитен застраховател, като по този начин се обосновава използването на клаузата за дерогация. Алтернативно, липсата на покритие за рисковете на частния застрахователен пазар може евентуално да бъде доказана чрез представяне на пазарен доклад от независим консултант, когото Надзорният орган счита за надежден и безпристрастен. Докладът трябва също да съдържа описание на условията, които публичните или публично подкрепяните експортно-кредитни застрахователи възнамеряват да прилагат по отношение на такива рискове.
                  В срок от два месеца от получаването на такова уведомление Надзорният орган ще провери дали използването на клаузата за дерогация е в съответствие с горните условия и дали е съвместимо със Споразумението за ЕИП.
                  Ако Надзорният орган установи, че условията за използване на клаузата за дерогация са изпълнени, нейното решение за съвместимостта се ограничава до две години от датата на решението, при условие че пазарните условия, обосноваващи използването на клауза за дерогация, не се променят през този период.
                  Освен това Надзорният орган може, като се консултира с другите държави от ЕАСТ, да преразгледа условията за използване на клаузата за дерогация; тя може също да реши да я прекрати или да я замени с друга подходяща система.“

                  (62)

                  Тези разпоредби, приложими за големи компании и МСП, представляват подходящ инструмент в настоящата икономическа ситуация, ако държавите от ЕАСТ сметнат, че съществува липса на покритие за рисковете на частния застрахователен пазар за някои продаваеми кредитни рискове и/или за защита срещу рискове за някои купувачи.

                  (63)

                  В този контекст, за да ускори процедурата за държавите от ЕАСТ, Надзорният орган смята, че до 31 декември 2010 г. те могат да докажат липсата на пазар, като предоставят достатъчно доказателства за липсата на покритие за риска на частния застрахователен пазар. Използването на клаузата за дерогация се счита оправдано при всички случаи, ако:

                              —

                              голям и добре известен международен частен експортно-кредитен застраховател и национален кредитен застраховател представят доказателства за липсата на такова покритие; или

                              —

                              поне четири добре установени износители в държавите от ЕАСТ представят доказателства за отказ от страна на застрахователи за конкретни операции.

                  (64)

                  Надзорният орган в тясно сътрудничество с държавите от ЕАСТ ще осигури бързо приемане на решенията относно прилагането на клаузата за дерогация.

            5.2.   Опростяване на процедурите

                  (65)

                  Надзорният орган трябва да бъде уведомяван за мерките за държавни помощи, посочени в настоящите насоки. Освен съществените мерки, представени в настоящите насоки, Надзорният орган се ангажира да осигури бързо разрешаване на мерките за помощ, които са в отговор на настоящата криза, в съответствие с настоящите насоки, при условие че съответните държави от ЕАСТ гарантират тясно сътрудничество и предоставяне на пълна информация.

                  (66)

                  Този ангажимент ще допълни текущия процес, при който в момента Комисията изработва редица подобрения в общите си процедури за държавните помощи, а именно за да позволи по-бързо и ефективно вземане на решения в тясно сътрудничество с държавите-членки. Настоящият общ пакет за опростяване следва да гарантира по-специално съвместните ангажименти на Комисията и държавите-членки за по-рационални и предсказуеми процедури на всяка стъпка от разследването за държавна помощ и да позволи по-бързо одобрение на по-простите случаи.

            6.   МОНИТОРИНГ И ДОКЛАДВАНЕ

                  (67)

                  Съгласно изискванията на Решение № 195/04/COL от 14 юли 2004 г. за въвеждането на разпоредбите, посочени в член 27 от част II на Протокол 3 към Споразумението за надзорен орган и съд относно определянето на подробни правила за прилагането на член 1 от част I на Протокол 3 към Споразумението за надзорен орган и съд, държавите от ЕАСТ трябва да представят годишни доклади на Надзорния орган.

                  (68)

                  До 31 юли 2009 г. държавите от ЕАСТ следва да предоставят на Надзорния орган списък с въведени схеми въз основа на настоящите насоки.

                  (69)

                  Държавите от ЕАСТ трябва да осигурят воденето на подробна документация относно предоставянето на помощ за всички мерки, предвидени в настоящите насоки. Тази документация, която трябва да съдържа цялата информация, необходима за установяване дали са спазени необходимите условия, трябва да се съхранява за срок от 10 години и да се предоставя на Надзорния орган при поискване. По-специално държавите от ЕАСТ трябва да получат информация, която сочи, че получателите на помощ по мерки 4.2, 4.3, 4.4 и 4.5 не са били предприятия в затруднение към 1 юли 2008 г.

                  (70)

                  Освен тези изисквания до 31 октомври 2009 г. държавите от ЕАСТ следва да предоставят доклад за приложените мерки въз основа на настоящите насоки. По-конкретно докладът следва да съдържа елементи, сочещи необходимостта Надзорният орган да продължи мерките, обхванати от настоящите насоки, след 31 декември 2009 г., както и подробна информация за ползите за околната среда от субсидираните заеми. Държавите от ЕАСТ предоставят тази информация и за всяка следваща година, през която се прилагат настоящите насоки, всяка година преди 31 октомври.

                  (71)

                  Надзорният орган може да поиска допълнителна информация по отношение на отпуснатата помощ, за да провери дали условията от неговото решение за одобрение на мярката за помощ са спазени.

            7.   ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ

                  (72)

                  Надзорният орган прилага настоящите насоки от датата на тяхното приемане. Настоящите насоки са оправдани от настоящите изключителни и преходни проблеми във финансирането, свързани с банковата криза, и ще бъдат в сила до 31 декември 2010 г. След консултации с държавите от ЕАСТ Надзорният орган може да ги измени преди тази дата въз основа на важни съображения, свързани с икономиката или с политиката на конкуренция. Ако счете за полезно, Надзорният орган може също да предостави допълнителни пояснения относно подхода си по конкретни въпроси.

                  (73)

                  Надзорният орган прилага разпоредбите на настоящите насоки за всички мерки за рисков капитал, за които трябва да вземе решение след приемането на настоящите насоки, дори ако е получил уведомление за тези мерки преди приемането на настоящите насоки.

                  (74)

                  В съответствие с насоките за определяне на приложимите правила при оценка на незаконосъобразната държавна помощ (consecutio legis) Надзорният орган ще прилага следното по отношение на помощ, за която не е получил уведомление:

                              а)

                              настоящите насоки, ако помощта е била отпусната след приемането на настоящите насоки;

                              б)

                              приложимите насоки, когато помощта е отпусната във всички останали случаи.

                  (75)

                  В тясно сътрудничество със засегнатите държави от ЕАСТ Надзорният орган ще гарантира бързото приемане на решенията след пълно уведомяване за мерките, разгледани в настоящия документ. Държавите от ЕАСТ следва да съобщят на Надзорния орган за своите намерения и да го уведомят за плановете за въвеждане на такива мерки възможно най-рано и изчерпателно.

                  (76)

                  Надзорният орган напомня, че процедурните подобрения зависят изцяло от подаването на ясни и изчерпателни уведомления.

         (1)  Съобщение на Комисията до Европейския съвет, COM(2008) 800.

         (2)  Заключения на Съвета (Икономически и финансови въпроси) от 7 октомври 2008 г.

         (3)  ОВ C 270, 25.10.2008 г., стр. 8.

         (4)  Вж. главите в Насоките относно прилагането на нормите за държавните помощи при мерки, взети във връзка с финансовите институции в контекста на настоящата световна финансова криза, относно рекапитализацията на финансовите институции в условията на настоящата финансова криза: ограничаване на помощта до необходимите минимални равнища и предпазни мерки срещу излишното нарушаване на конкуренцията, приети на 29 януари 2009 г.

         (5)  ОВ L 310, 9.11.2006 г., стр. 15.

         (6)  ОВ L 412, 30.12.2006 г., стр. 1.

         (7)  Регламент (ЕО) № 800/2008 на Комисията от 6 август 2008 г. относно деклариране на някои категории помощи за съвместими с общия пазар в приложение на членове 87 и 88 от Договора (Общ регламент за групово освобождаване (ОВ L 214, 9.8.2008 г., стр. 3), включен в Споразумението за ЕИП в точка 1й) от Приложение XV към Споразумението с Решение № 120/2008 от 7 ноември 2008 г. (ОВ L 339, 18.12.2008 г., стр. 111 и притурка за ЕИП № 79, 18.12.2008 г.), 8.11.2008 г.

         (8)  Регламент (ЕО) № 1998/2006 на Комисията от 15 декември 2006 г. за прилагане на членове 87 и 88 от договора към минималната помощ (OJ L 379, 28.12.2006 г., стр. 5), включен в Споразумението за ЕИП в точка 1да) от Приложение XV към Споразумението с Решение № 29/2007 (ОВ L 209, 9.8.2007 г., стр. 52 и притурка за ЕИП № 38, 9.8.2007 г., стр. 34), 28.4.2007 г.,

         (9)  Актуализираната версия на Насоките за държавна помощ може да бъде намерена на страницата на Надзорния орган в Интернет: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/state_aid_guidelines/

         (10)  Съединени дела T-132/96 и T-143/96 Freistaat Sachsen и Volkswagen AG срещу Комисията [1999 г.] Сб. II-3663, параграф 167.

         (11)  Решение № 98/490/ЕО на Комисията по Дело C 47/96 Crédit Lyonnais (ОВ L 221, 8.8.1998 г., стр. 28), точка 10.1; Решение № 2005/345/ЕО на Комисията по Дело C 28/02 Bankgesellschaft Berlin (ОВ L 116, 4.5.2005 г., стр. 1), точки 153 et seq; Решение № 2008/263/ЕО на Комисията по Дело C 50/06 BAWAG (ОВ L 83, 26.3.2008 г., стр. 7), точка 166. Вж. също Решение на Комисията по Дело NN 70/07 Northern Rock (OJ C 43, 16.2.2008 г., стр. 1) и Решение на Комисията от 4 юни 2008 г. по Дело C 9/08 SachsenLB, все още непубликувано.

         (12)  Досега Надзорният орган не е одобрил мярка за помощ на основата на член 61, параграф 3, буква б) от Споразумението за ЕИП.

         (13)  Вж. бележка 8 по-горе.

         (14)  За големи предприятия вж. точка 2.1. от Насоките за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение. За МСП вж. член 1, параграф 7 от определението в общия регламент за групово освобождаване.

         (15)  Както е посочено в членове 2.3 и 2.4 от Регламент (ЕО) № 1857/2006 от 15 декември 2006 г. за прилагане на членове 87 и 88 от Договора към държавната помощ за малки и средни предприятия, осъществяващи дейност в производството на селскостопански продукти и за изменение на Регламент (ЕО) № 70/2001 (ОВ L 358, 16.12.2006 г., стр. 3).

         (16)  За да бъдат приложими разпоредбите за държавни помощи в членове 61—63 от Споразумението за ЕИП, държавната помощ трябва да бъде отпусната на предприятия, които участват в производството на продукти, които попадат в обхвата от продукти на Споразумението за ЕИП. В член 8, параграф 3 от Споразумението се посочва, че „Ако не е предвидено друго, разпоредбите на настоящото споразумение се прилагат единствено към: а) продуктите, които се съдържат в глави от 25 до 97 на хармонизираната система за описание и кодиране на стоките, с изключение на продуктите, изброени в Протокол 2; б) към продуктите, които се съдържат в Протокол 3, като се имат предвид предвидените в този протокол специални изисквания.“ Селскостопанските продукти, доколкото не попадат в обхвата на глави от 25 до 97 на хармонизираната система за описание и кодиране или са посочени в протокол 3 към Споразумението за ЕИП, не попадат в общия обхват на прилагане на Споразумението за ЕИП.

         (17)  Това включва възможността държавите от ЕАСТ да отпускат намаление до 25 % върху специфичната освободена премия, определена в насоките на 3,8 %, за МСП, които нямат кредитно минало или рейтинг, основан на балансов подход, като някои дружества със специална цел или новообразувани предприятия.

         (18)  Като например регламента за групово освобождаване или Регламент (ЕО) № 1628/2006 на Комисията от 24 октомври 2006 г. за прилагане на членове 87 и 88 от Договора по отношение на националната регионална инвестиционна помощ (ОВ L 302, 1.11.2006 г., стр. 29.), включен в Споразумението за ЕИП в точка 1и) от Приложение XV към Споразумението с Решение № 157/2006 (ОВ L 89, 29.3.2007 г., стр. 33 и притурка за ЕИП № 15, 29.3.2007 г., стр. 26), при положение че одобрената методология изрично обхваща вида гаранции и вида на разглежданите операции.

         (19)  Вж. бележка 14 по-горе.

         (20)  Държавите от ЕАСТ, които желаят да използват този механизъм, трябва да публикуват онлайн лихвите по еднодневните депозити и трябва да ги предоставят на Надзорния орган.

         (21)  Вж. бележка 14 по-горе.

         (22)  Бъдещи общностни продуктови стандарти са задължителни стандарти на Общността, чрез които се определят изисквани нива на екологични показатели за продуктите, продавани в Европейския съюз, които са приети, но все още не са влезли в сила.

         (23)  Според определението в т. 70 от насоките относно държавната помощ за защита на околната среда.

         (24)  Според определението в т. 58 т. насоките за регионална помощ.

         (25)  Вж. бележка 14 по-горе.