title: Решение (ЕС) 2015/1827 на Комисията от 23 март 2015 година относно Държавна помощ SA 28876 (12/C) (ex CP 202/09), приведена в действие от Гърция в полза на Piraeus Container Terminal S.A. & Cosco Pacific Limited (нотифицирано под номер C(2015) 66) (Текст от значение за ЕИП)

text:
               15.10.2015

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 269/93

         РЕШЕНИЕ (ЕС) 2015/1827 НА КОМИСИЯТА
   от 23 март 2015 година
   относно Държавна помощ SA 28876 (12/C) (ex CP 202/09), приведена в действие от Гърция в полза на Piraeus Container Terminal S.A. & Cosco Pacific Limited

         (нотифицирано под номер C(2015) 66)

   (само текстът на гръцки език е автентичен)
   (текст от значение за ЕИП)
   ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
   като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с член 6 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз (1) и като взе предвид мненията, представени от Гърция и Piraeus Container Terminal S.A.,
   като има предвид, че:
   1.   ПРОЦЕДУРА

               (1)

               С писмо от 30 април 2009 г. префектът на Пирея подаде жалба до Комисията, в която се твърди, че гръцката държава е предоставила неправомерна държавна помощ на новия концесионер на част от пристанището на Пирея — Piraeus Container Terminal S.A. (наричано по-нататък PCT), дъщерно дружество със специална цел на COSCO Pacific Limited (наричано по-нататък COSCO). Предполагаемата помощ е предоставена под формата на освобождаване от данъчно облагане и благоприятни условия, заложени в договора за концесия след търга.

               (2)

               На 7 май 2009 г. Федерацията на гръцките пристанищни работници изпрати писмо (2), с което информира Комисията за предполагаемите данъчни облекчения, които гръцката държава е предоставила на PCT. С писмо от 31 август 2009 г. Федерацията на гръцките пристанищни работници потвърди, че нейното първоначално писмо следва да се третира като жалба, и изказа твърдението, че е предоставена помощ под формата на данъчни облекчения, а така също и под формата на благоприятни условия, заложени в договора за концесия.

               (3)

               С писмо от 23 септември 2009 г. (3) Международният съвет на докерите подаде жалба, съдържаща подробно описание на мерките, които предполагаемо представляват държавна помощ.

               (4)

               С писмо от 14 октомври 2009 г. Комисията поиска информация от Гърция относно предполагаемите мерки за държавна помощ. С писмо от 12 ноември 2009 г. гръцките органи поискаха удължаване на крайния срок за отговор, с което Комисията се съгласи в свое писмо от 18 ноември 2009 г. На 3 февруари 2010 г. Комисията изпрати напомняне относно тази молба и на 23 февруари 2010 г. гръцките органи отговориха на това искане за предоставяне на информация.

               (5)

               На 5 май 2010 г. службите на Комисията се срещнаха с представителите на гръцките органи, за да обсъдят допълнителни разяснения.

               (6)

               С писмо от 27 октомври 2010 г. Комисията поиска допълнителна информация от гръцките органи. С писмо от 18 ноември 2011 г. гръцките органи поискаха удължаване на крайния срок, с което Комисията се съгласи в свое писмо от 2 декември 2011 г. На 8 февруари 2011 г. гръцките органи отговориха на това искане за предоставяне на информация.

               (7)

               С писмо от 11 юли 2012 г. (4) Комисията информира Гърция, че е решила, че разликите между договора за концесия и обявлението за обществена поръчка, както и фискалната мярка, свързана с освобождаването от корпоративен данък за стоки, строителни работи и услуги, доставяни на PCT извън Гърция, не представляват държавна помощ. Тя реши също така да открие процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз, по отношение на всички останали предполагаеми мерки за държавна помощ.

               (8)

               Решението на Комисията да открие процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз на 5 октомври 2012 г. (5) Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си по отношение на мерките.

               (9)

               На 5 ноември 2012 г. Комисията получи мненията на получателя. На 14 януари 2013 г. тези мнения бяха препратени на Гърция, на която предостави възможност за отговор. Предоставените от нея мнения и допълнителна информация бяха получени с писма от 2 ноември 2012 г., 27 март 2013 г. и 10 юли 2013 г. На 13 септември 2013 г. се проведе среща между службите на Комисията и гръцките органи, придружени от получателя. На 23 октомври 2013 г. гръцките органи предоставиха допълнителна информация. На 17 януари 2014 г. Комисията изпрати напомняне относно все още липсващата информация. На 4 февруари 2014 г. гръцките органи отговориха и на 10 февруари 2014 г. беше проведена друга среща. На 10 март 2014 г. гръцките органи отговориха и на 12 март 2014 г. беше проведена друга среща. След тази среща гръцките органи предоставиха допълнителна информация на 31 март 2014 г., 16 април 2014 г. и 28 април 2014 г. На 19 май 2014 г. и 8 декември 2014 г. бяха проведени допълнителни срещи с гръцките органи и получателя.

         2.   ОПИСАНИЕ НА ПОЛУЧАТЕЛЯ И НА ПРЕДПОЛАГАЕМИТЕ МЕРКИ ЗА ПОМОЩ

   2.1.   Пристанището на Пирея

               (10)

               Пристанището на Пирея е разделено на две зони: търговско пристанище и пътническо пристанище. Търговското пристанище разполага с 3 терминала: контейнерен терминал, товарен терминал и автомобилен терминал.

               (11)

               Контейнерният терминал разполага с два кея. Piraeus Port Authority (наричано по-нататък PPA) е взело решение за развитие на инфраструктурата на контейнерния терминал чрез разширяване на кей I, модернизиране на оборудването на кей II и изграждане на кей III.

         2.2.   Piraeus Port Authority S.A.

               (12)

               Дружеството Piraeus Port Authority S.A. е учредено по силата на Закон 2688/1999 чрез преобразуване на публичноправен орган — създаденият през 1930 г. Piraeus Port Authority, в дружество за комунални услуги.

               (13)

               На 13 февруари 2002 г. между гръцката държава и PPA е сключен 40-годишен договор за концесия. Този договор е ратифициран по силата на Закон 3654/2008. Съгласно този договор PPA разполага с изключително право да използва и експлоатира земята, сградата и инфраструктурата на сухоземната пристанищна площ на пристанището на Пирея. (6) По-специално договорът за концесия предвижда правото на PPA да възлага експлоатацията на част от пристанището на трета страна срещу заплащане. (7)

         2.3.   Договор за концесия между PPA и PCT и инвестиционен проект

               (14)

               С цел отдаване на концесия на кейове II и III PPA е провело европейски публичен търг (8) за услуги по пристанищно управление. При този търг PPA е получило две заявления от COSCO и от консорциум от дружества, състоящ се от Hutchinson Port Holdings L.T.D., Hutchinson Ports Investments S.A.R.L., Alapis Joint Stock Company S.A. и Lyd S.A.

               (15)

               В поканата за представяне на оферти са предвидени процедури за обжалване. Въпреки това нито един от участниците не е подал жалба пред съдебните органи относно тръжната процедура или крайния резултат. В допълнение към това процедурата и проектът на договора са проверени и одобрени от гръцката Сметна палата.

               (16)

               През ноември 2008 г. PPA подписва с PCT договор за концесия, по силата на който PPA предоставя на PCT на концесия експлоатацията и изключителното използване на т. н. „нов контейнерен терминал“ (НКТ), обхващащ съществуващия кей II, подлежащ на модернизация, предвидения за изграждане нов кей III и прилежащата към него зона, както и използването на прилежащата морска зона за маневри за акостиране, позволяваща безопасното приставане и обслужване на корабите.

               (17)

               Съгласно договора за концесия PCT има задължението да модернизира съществуващия кей II, да изгради новия кей III и да осигури пълната гама пристанищни услуги, свързани с експлоатацията на контейнерния терминал. Освен това концесионерът ще финансира изцяло за собствена сметка всички модернизации на кей II, както и изграждането и експлоатацията на кей III. Поради това тръжните условия и договорът за концесия предвиждат концесионерът да не получава никакви държавни средства за своите инвестиции.

               (18)

               В допълнение към това се предвижда концесионерът да поеме всички (търговски) рискове по отношение на модернизацията и изграждането на необходимата инфраструктура. Той поема също така определен брой задължения по отношение на осигуряването на гарантиран капацитет на новия контейнерен терминал.

               (19)

               Договорът за концесия между PPA и PCT е ратифициран по силата на Закон 3755/2009 („Законът“). Член 1 от Закона съдържа договора за концесия във вида, в който е подписан, докато в член 2 се посочва специфично данъчно освобождаване на PCT, а в член 3 се предвижда възможността инвестициите на PCT, свързани с договора за концесия, да се ползват със специален режим за защита на чуждестранните инвестиции съгласно Законодателен декрет 2687/1953.

         3.   ОСНОВАНИЕ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ

               (20)

               В свое решение от 11 юли 2012 г. (9) Комисията реши, че разликите между договора за концесия и обявлението за обществена поръчка, както и двете фискални мерки, (10) не представляват държавна помощ. В същото решение Комисията посочи своите съмнения и откри официалната процедура по разследване по отношение на другите предполагаеми мерки за държавна помощ:

                           1.

                           освобождаване от подоходен данък върху лихвите, натрупани до датата на започване на експлоатацията на кей III; (11)

                           2.

                           право на възстановяване на данъчен кредит по ДДС независимо от етапа на завършеност на обекта по договора; определяне на понятието „инвестиционна стока“ за целите на правилата относно ДДС; право на лихви за забава, считано от първия ден след шестдесетия ден от подаването на искане за възстановяване на ДДС; (12)

                           3.

                           прехвърляне на загуби към бъдещи периоди без времево ограничение; (13)

                           4.

                           избор между 3 амортизационни метода относно инвестиционните разходи за реконструкцията на кей II и изграждането на кей III; (14)

                           5.

                           освобождаване от гербови налози върху споразуменията за заем и всички допълнителни споразумения за финансирането на проекта; (15)

                           6.

                           освобождаване от данъци, гербови налози, вноски и всички права в полза на държавата или на трети страни по договорите между кредиторите по споразуменията за отпускане на заем, в рамките на които се прехвърлят задълженията и правата, произтичащи от тях; (16)

                           7.

                           освобождаване от гербови налози за всяка компенсация, изплатена от PPA на PCT по силата на договора за концесия, попадаща извън обхвата на Кодекса за ДДС; (17)

                           8.

                           закрила по силата на специалния режим за защита на чуждестранните инвестиции. (18)

                           9.

                           освобождаване от общите правила за принудително отчуждаване.

               (21)

               По-специално Комисията изрази становище, че въпросните мерки предоставят избирателно предимство на PCT, тъй като представляват дерогация от обичайно приложимите данъчни правила, която не може да бъде обоснована с изтъкнатите от гръцките органи съображения на икономическата политика. По-специално Комисията счете, че целта да се насърчат инвестициите, предприети в рамките на мащабни инфраструктурни проекти, е съображение на икономическата политика, което е неприсъщо за разглежданата данъчна система и не може да оправдае диференцираното третиране в полза на PCT.

               (22)

               Освен това Комисията счете, че фактът, че някои от тези или подобни на тях освобождавания от данъчно облагане са били включени в предходни обществени поръчки, по отношение на които Комисията е приела положителни решения, не е достатъчно доказателство, че тези мерки са обосновани от логиката на гръцката фискална система.

               (23)

               Освен това Комисията изрази съмнения по отношение на съвместимостта на въпросните мерки с член 107, параграф 3, буква а) и член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, твърдяна от гръцките органи. По специално Комисията изрази съмнения относно прилагането на член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС, тъй като условията за съвместимостта на този член са разработени от Комисията в нейните Насоки за национална регионална помощ за 2007—2013 г. и гръцките органи не са предоставили подходящи аргументи по отношение на съответствието на мерките с условията на тези насоки. Що се отнася до приложимостта на член 107, параграф 3, буква в), Комисията изрази своите съмнения относно необходимостта и пропорционалността на мерките.

         4.   МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ И ГЪРЦИЯ

               (24)

               Гърция и получателят предоставиха съвместни мнения по случая. Комисията не получи мнения от никоя друга трета страна след откриването на официалната процедура по разследване.

         4.1.   По отношение на наличието на държавна помощ

         Липса на предимство

               (25)

               Гръцките органи и PCT твърдят, че освобождаването от общоприложимо данъчно правило не предоставя задължително избирателно предимство, както и че Комисията не прави разлика между съществуването на избирателност и на предимство. Поради това дори и когато бъде идентифицирана избирателна мярка не може да се твърди, че тя автоматично предоставя предимство, и обратно. Прилагането на едно и също общо правило по отношение на различни ситуации може да доведе до дискриминация или до неизгодна позиция за определени лица, за които е приложимо това правило. Освобождаването може да има за цел да гарантира различното третиране на обективно различни ситуации, като по този начин не възниква нито дискриминация, нито непреднамерено поставяне в неизгодно положение.

               (26)

               Освен това те твърдят, че по същия начин като предприятията, на които е възложено извършването на услуги от общ икономически интерес, предприятията, на които са предоставени дългосрочни концесии за изграждане и експлоатация на публична инфраструктура чрез частни средства, поемат договорни задължения да инвестират значителни парични суми за инфраструктура, която ще бъде върната на държавата в края на концесионния период. По този начин въпросните данъчни мерки имат за цел да компенсират „структурно неблагоприятното положение“ на тези дружества. В тази връзка те се позовават на решението Combus (19), в което Общият съд постановява, че отстраняването на „структурно неблагоприятно положение“ не е равностойно на предоставянето на „предимство“ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.

         Липса на избирателност и/или обосноваване от логиката на данъчната система

   i.
         Относно „референтната система“ на разглежданите мерки

               (27)

               Според гръцките органи и PCT правилната референтна система е общият режим, прилаган по отношение на проекти за публична инфраструктура в Гърция, включително публично-частни партньорства. Тази схема се прилага за всички предприятия, участващи в мащабни инфраструктурни проекти, и публични/частни партньорства и при нея не се правят разграничения между тях. Фискалните разпоредби на Закон 3755/2009 са отражение на индивидуалното прилагане на тази обща схема.

               (28)

               Тъй като тези проекти имат специални характеристики (20), които ги отличават от други проекти, предприятията, отговарящи за проекти за публична инфраструктура, обективно се намират в очевидно различно правно и фактическо положение в сравнение с други предприятия, ангажирани с други видове дейности. Поради това общоприложимите данъчни правила не могат да се считат за валидната „референтна система“. Правилната референтна система е тази, в която се вземат под внимание тези характеристики, признати и от законодателството на ЕС (21), което налага специално третиране. (22)

               (29)

               По този начин механизмът, установен от Гърция за осигуряване на подходящо третиране на специфичните характеристики на проектите за публична инфраструктура, отличаващи ги от други дейности, се състои във въвеждането на определени фискални разпоредби, разясняващи правилата относно определени области на данъчното облагане, чието прилагане i) би могло при други обстоятелства да доведе до дискриминация спрямо проектите за публична инфраструктура, ii) се характеризира с липсата на яснота и съгласуваност с общите принципи на данъчната система или iii) се обезсилва от горепосоченото задължително изискване по отношение на осигуряването на най-ефективното използване/разпределяне на публични ресурси.

               (30)

               Освен това те посочват, че законодателната техника, използвана за въвеждането на дадена данъчна мярка, не определя общия характер на мярката. Позовавайки се на решение Gibraltar (23), те твърдят, че въвеждането от страна на дадена държава членка на освобождаване от общоприложими правила не води автоматично до избирателност и предимство. Следването просто на подход, основаващ се на дерогация, би било формалистична методология, която може лесно да бъде заобиколена.

         ii.
         Цел на въпросната мярка

               (31)

               Гръцките органи и PCT твърдят, че с оглед на дело Adria-Wien целта на мярката, по смисъла на която трябва да бъдат оценени разпоредбите в полза на PCT, се състои в насърчаването на успешното изпълнение на проекти за публична инфраструктура. Те отхвърлят оценката на Комисията в решението за откриване, че подобна цел е „неуместна“ и „невалидна“.

               (32)

               Те се позовават също така на целта на екологичните такси, за да изтъкнат, че в резултат на заключението на Комисията в решението за откриване всяка данъчна мярка с конкретна цел, различна от събирането на данъчни приходи, никога не би могла да бъде обоснована от характера на общата данъчна система. Държавите членки имат свободата, в границите на спазването на законодателството на ЕС, да прилагат подходящата според тях политика чрез своите данъчни системи.

               (33)

               Освен това те твърдят, че заключението на Комисията, че въпросната цел на данъчната система е „неуместна“ (24), е било неправилно, тъй като по делото Azores (25) Съдът не е постановил, че целта не е от значение. Целта на анализа на избирателността не е да се определи дали „самата“„цел“ на разглежданата мярка е „валидна“ или „уместна“. „Целта“ на мярката се състои в „базата“, върху която може да се извърши сравнението на „правното и фактическото положение“ на дружествата.

               (34)

               Те заявяват, че Комисията не обяснява защо „целта“ на политиката не е „валидна“ или „уместна“ за целите на оценката на избирателността. За целта те се позовават на решенията Adria-Wien (26), Regione Sardegna (27) и British Aggregates (28), заявявайки, че Съдът не се е произнесъл срещу тези цели, а единствено е оценил дали въпросните мерки са избирателни.

         iii.
         Правно и фактическо положение на PCT с оглед на целта на въпросната мярка

               (35)

               Гръцките органи и PCT твърдят, че с оглед на целта за успешно осъществяване на проекти за публична инфраструктура PCT и други предприятия, изпълняващи мащабни инфраструктурни проекти, се намират в различно правно и фактическо положение спрямо други предприятия. Въз основа на това те заявяват, че в своето решение за откриване Комисията е пропуснала да вземе под внимание условията/специфичните характеристики на тези проекти. Данъчното третиране, приложимо за PCT и други субекти в подобно положение, не може да осигури конкурентно предимство спрямо други предприятия, които не получават такова третиране, тъй като двата вида предприятия не се конкурират по отношение на изпълнението на въпросните проекти за публична инфраструктура.

               (36)

               Всички предприятия, които осъществяват подобни проекти, са еднакво подчинени на тази схема и нито едно от тях не следва да бъде изключено и не съществуват никакви ограничения по отношение на региона или сектора на прилагане, бюджета или сроковете. Поради това фактически не съществува никаква избирателност.

               (37)

               Освен това гръцките органи не са запазили никакви дискреционни правомощия по отношение на прилагането на тези фискални разпоредби, които са били системно въвеждани във всички проекти за публична инфраструктура в продължение на години.

         iv.
         Логика на данъчната система

               (38)

               Гръцките органи и PCT твърдят, че въпросните фискални разпоредби и схемата, към която те спадат, съответстват на основните или водещите принципи, ръководещи съответните гръцки данъчни правила, тъй като те a) са предназначени да изпълняват цел на публичната политика, съвместима с основните принципи на общата данъчна система, по-специално принципа за пропорционалност, целта на данъчната система за стимулиране на икономиката и повишаване на приходите, както и ключови политики на Гърция по отношение на изграждането на публична инфраструктура, б) имат за цел да гарантират, че обективно различни ситуации се третират различно, като по този начин се прилагат принципите за равнопоставеност и пропорционалност и се гарантира, че преследваните от данъчната система резултати не са накърнени, в) се прилагат въз основа на обективни критерии, г) са разработени специално като законодателен механизъм, третиращ ключови финансови проблеми, възникващи при изпълнението на проекти за публична инфраструктура, които излагат на риск участието на частния сектор. (29)

               (39)

               Освен това чрез осигуряването на правна сигурност посредством тези разпоредби и чрез гарантирането на способността на данъкоплатците да заплащат данъци се насърчават инвестициите от частния сектор в публична инфраструктура, а следователно и разширяването на данъчната основа и събирането на по-високи данъчни приходи. По този начин съответните мерки се обосновават от логиката на системата.

         Липса на оценка относно условията, свързани с нарушаването на конкуренцията и засягането на търговията

               (40)

               Гръцките органи и PCT твърдят, че Комисията не е определила услугите и географските пазари, свързани с оценката на конкурентоспособността, не е анализирала условията на конкуренция на съответните пазари и не е установила, че конкурентните пристанища в ЕС, посочени в решението за откриване, са реални или потенциални конкуренти на пристанището на Пирея и PCT.

               (41)

               В допълнение към това те заявяват, че Комисията не е анализирала съответния пазар, на който контейнерният терминал на PCT осъществява дейност, както и конкурентните условия на съответния пазар. Подобен анализ би показал, че въпросните фискални разпоредби нямат неблагоприятен ефект върху конкуренцията и търговията в ЕС.

               (42)

               По отношение на конкурентните условия на пазара те твърдят, че въз основа на решението WAM (30) самият факт, че между държавите — членки на ЕС, се търгуват контейнерни товари, както и че съществуват различни пристанища, които се конкурират помежду си по отношение на предоставянето на пристанищни контейнерни услуги, не означава автоматично, че дадена помощ, предоставена на пристанищен оператор, отговаря на критерия за засягане на търговията и/или нарушаване на конкуренцията, посочен в член 107, параграф 1 от ДФЕС. В този смисъл те заявяват, че Комисията не е анализирала как фискалните разпоредби засягат конкуренцията и търговията на съответните пазари.

               (43)

               PCT предостави по-подробни мнения във връзка с горепосочените аргументи.

      Определяне на съответния пазар

               (44)

               По отношение на определянето на съответния пазар PCT се позовава на решения на Комисията в областта на сливанията (31), за да се аргументира, че съществуват два ясно разграничени съответни пазара за пристанищни контейнерни услуги: трафик към хинтерланда и трафик по трансбордиране.

               (45)

               Той твърди също така, че що се отнася до трафика към хинтерланда, в своето решение за откриване Комисията изглежда счита, че географският обхват на пазара включва „Гърция и Източното Средиземноморие“, без да обяснява защо го определя по различен начин от гръцката Комисия по конкуренцията, постановила, че географският обхват на пазара за товарни услуги по отношение на трафика към хинтерланда се ограничава до Централна и Южна Гърция (32).

               (46)

               Освен това PCT заявява, че от гледна точка както на предлагането, така и на търсенето, централната и южната част на Гърция представлява географски пазар, който е ясно разграничен от северната част на Гърция поради: a) способността на пристанищния контейнерен терминал на PCT да обслужва много по-голям обем трафик от пристанището на Солун и всяко друго гръцко пристанище при по-конкурентни условия благодарение на своя по-висок технически капацитет, б) концентрацията на индустрията, търговията и населението принципно в широкия район на Атина и като цяло в централната/южната част на страната, в) топографията на Гърция, която изисква допълнителните транспортни разходи за контейнерни превози между пристанището на Солун и северната част на Гърция и централната и южната част на страната, и обратно.

               (47)

               По отношение на контейнерите услуги по трансбордиране PCT се позовава на решенията на Комисията Maersk/ECT и Hutchinson/Evergreen, в които тя е счела, че географският пазар за контейнери услуги по трансбордиране обхваща Източното Средиземноморие и Черноморския регион. То счита също така, че в своето решение за откриване Комисията определя географския обхват на пазара като обхващащ „Гърция и Източното Средиземноморие“.

      Конкурентни условия на съответния пазар

               (48)

               По отношение на трафика по трансбордиране PCT счита, че контейнерният терминал на PCT не се конкурира с пристанища в ЕС относно предоставянето на товарни услуги за дълбоководен трафик по трансбордиране на контейнери в Източното Средиземноморие, освен с кей I на контейнерния терминал на PPA. Освен това то твърди, че Комисията не е обяснила защо счита, че съществуват различни пристанища в държавите — членки на ЕС (33), на този пазар, които се конкурират с пристанищния контейнерен терминал на PCT. Според PCT становището на Комисията, че „… пристанището на Солун, пристанището на Констанца в Румъния, пристанището на Копер в Словения и определен брой пристанища в Италия могат да се считат за преки конкуренти“, противоречи на констатациите на Комисията по дело C 21/2009 (34). Според PCT пристанищата на Италия и пристанището на Копер в Словения не са разположени в идентифицирания от Комисията източносредиземноморски пазарен сегмент, а по-скоро в централносредиземноморския. Освен това трафикът по трансбордиране, предназначен за хинтерланда, обхванат от тези пристанища („регион на обслужване“), понастоящем не се обслужва от пристанището на Пирея. (35)

               (49)

               От гледна точка на предлагането PCT твърди, че тези пристанища могат да се считат до известна степен за алтернативни на пристанищния контейнерен терминал на PCT, тъй като, биха могли да обслужват някои от видовете контейнеровози, които пристанищният контейнерен терминал на PCT може да обслужва, но не всички, поради факта, че те са по-плитководни и са с по-нисък капацитет на крановете. (36) От гледна точка на търсенето тези пристанища не могат да се считат за алтернативни на пристанището на Пирея, тъй като: a) Пирея предлага най-краткото и най-рентабилното (37) отклонение от оста Суец/Гибралтар, която обслужва основните линии за дълбоководен контейнерен превоз в Средиземно море (38), б) Пирея предлага най-ниските цени на корабни горива в световен мащаб, в) по-специално пристанището на Констанца би породило допълнителни разходи за лоцманско корабоводене през Дарданелите и Босфора.

               (50)

               С оглед на гореизложеното PCT твърди, че пристанищата, посочени в решението за откриване, не могат да се считат за реални или потенциални алтернативи на контейнерното пристанище PCT от гледна точка на предоставянето на товарни услуги за трафика по трансбордиране в Източното Средиземноморие.

               (51)

               В допълнение към това PCT се позовава на решението на Комисията относно инвестиции в пристанището на Пирея, в което Комисията е счела, че конкуренцията между определени пристанища и пристанището на Пирея е незначителна. (39) Освен това то твърди, че Комисията не е анализирала как фискалните разпоредби засягат конкуренцията и търговията на съответните пазари. В допълнение оценката на това въздействие би изисквала анализ на еквивалентните данъчни системи, прилагани в рамките на съответните пазари, тъй като други пристанища могат да се възползват от подобни или еквивалентни фискални разпоредби.

               (52)

               PCT твърди също така, че то изпитва конкуренция единствено на пазарите, представляващи интерес за PPA, което оперира на кей 1 на контейнерния терминал на пристанището на Пирея. Въпреки това, що се отнася до PPA, Комисията е признала, че концесията, възложена на PCT, ще увеличи конкуренцията за товарни услуги за контейнерен трафик в пристанището на Пирея. (40)

               (53)

               Що се отнася до появата на потенциални конкуренти вследствие на приватизацията на PPA и на други гръцки пристанища, PCT твърди, че гръцките пристанищни оператори, на които не е възложена подобна концесия, не се намират в сходно положение, поради което въпросните фискални разпоредби не водят нито до конкурентно предимство, нито до нарушаване на конкуренцията.

               (54)

               То твърди също така, че Комисията не се позовава на никакви доказателства, че други пристанищни оператори биха били заинтересовани да предприемат мащабни инвестиции за изграждане на ключов пристанищен контейнерен терминал в Гърция. Според PCT е много малко вероятно да възникне подобна конкуренция, тъй като нито едно друго съществуващо пристанище в Гърция не би съчетало характеристиките на Пирея (41).

               (55)

               На последно място, що се отнася до конкуренцията от страна на PPA, то твърди, че становището на Комисията е неточно, тъй като PCT вече изпитва конкуренция в лицето на кей I на контейнерния терминал на PPA и концесията е довела до отварянето на пазара за конкуренция, а не до нарушаване на конкуренцията. В този смисъл то заявява също така, че PPA се възползва от определени законодателни разпоредби с фискален характер, в контекста на които приемането на някои от въпросните фискални разпоредби е счетено за необходим механизъм за възпрепятстване на поставянето на PCT в неизгодна конкурентна позиция.

         4.2.   Относно сравнението на предполагаемите мерки за държавна помощ с подобни разпоредби в други договори за мащабни инфраструктури проекти
       (42)

               (56)

               Гръцките органи и PCT посочват, че разпоредби, подобни на заложените в членове 2 и 3 от Закона, са включени в гръцките закони, с които са одобрени няколко отделни проекта за публична инфраструктура, както и в Закон 3389/2005 относно публично-частните партньорства. Тъй като Комисията е анализирала тези закони по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС и е взела решение, че те не водят до държавна помощ, заключението, че фискалните разпоредби в полза на PCT представляват избирателна мярка и предоставят неправомерно предимство, попадащо в обхвата на член 107, параграф 1 от ДФЕС, би застрашило правната сигурност и би влязло в противоречие с практиката и предходните становища на Комисията относно прилагането на такива разпоредби спрямо проекти за публична инфраструктура в Гърция.

               (57)

               Що се отнася до делото за международно летище на Атина (43), в което Комисията е счела, че фискалните разпоредби, прилагани по отношение на летищни услуги, не са били либерализирани към дадения момент, те твърдят, че същото заключение може да се направи и относно услугите на пристанищната инфраструктура по настоящото дело. Освен това гръцките органи поддържат своето твърдение, че Комисията е анализирала въпросните разпоредби в рамките на това дело.

               (58)

               По отношение на делото за околовръстния път на Атина (44) и делото за магистралния мост Рио-Антирио според тях Комисията е анализирала внимателно финансовите вноски от публичния и частния сектор за разходите за проекта, както и съответните фискални разпоредби. Комисията е заключила също така, че сумата на вноската от публичния сектор (под формата на безвъзмездни средства и държавни гаранции) е определена като „пазарна цена“ (т.е. като най-ниския размер на изискваната вноска от публичния сектор) чрез открита, недискриминационна и конкурентна процедура за възлагане на обществена поръчка. В решението по делото за околовръстния път на Атина Комисията е заключила, че фискалните разпоредби представляват разяснение на приложимия данъчен режим, при липсата на което успехът на проекта би бил застрашен, и не ги е счела за част от възнаграждението на концесионера. Всяка финансова стойност, която може да бъде свързана с прилагането на приетите фискални разпоредби, не може да е считана за част от вноската от публичния сектор, тъй като нейното точно определяне е можело да се извърши само след изтичането на концесионния период. Тези разпоредби са били само необходими разяснения, целящи частните инвеститори да не бъдат демотивирани, по-специално що се отнася до този вид нежизнеспособни строителни проекти с висок риск. В този смисъл PCT не може да бъде разграничено от концесионерите при тези дела, тъй като във всички случаи тези разпоредби са представлявали „разяснение“, а не „възнаграждение“, както Комисията е счела в своето решение за откриване.

               (59)

               Освен това съдебната практика (45), която Комисията посочва в своето решение за откриване във връзка с факта, че мълчанието на Комисията по отношение на определени мерки не означава, че те са одобрени (46), не може да бъде приложена за случаи с изпратено уведомление като тези, на които се позовават гръцките органи и PCT.

               (60)

               По отношение на последващите решения за държавна помощ за останалите инфраструктурни проекти не е било необходимо Комисията да се позовава подробно на въпросните фискални разпоредби, тъй като тя не е променила своята позиция, изразена в делата за магистралния мост Рио-Антирио и околовръстния път на Атина. (47)

               (61)

               Те твърдят, че въпросът, който възниква, е дали с оглед на одобрението на Комисията в горепосочените предходни решения въпросните фискални разпоредби могат да се считат за съответстващи на правилата за държавна помощ, а не дали тези разпоредби са засегнати от предходната оценка на Комисията, както е посочено в решението за откриване. Освен това, ако тези разпоредби бяха включени в тръжната документация за тази концесия, Комисията би направила същото заключение като направеното в нейните предходни решения.

               (62)

               Те твърдят също така, че разликата между настоящото дело и предходните дела, направена от Комисията в нейното решение за откриване, се основава на техническо съображение, т.е. приемането на фискалните разпоредби в Закон 3755/2009 вместо включването им в договора за концесия. В допълнение към това се подчертава, че: i) участниците в тръжната процедура са знаели за прилагането на тези фискални разпоредби като стандартна рамка, използвана от Гърция по отношение на проекти за публична инфраструктура и относно ПЧП в Гърция; ii) PCT е осъществило контакти по отношение на концесиите на контейнерните пристанища на Пирея и Солун с министър-председателя на Гърция и с гръцкия министър на корабоплаването, които са представяли тези проекти на инвеститори на международно равнище и са предлагали пълния пакет от мерки, с които Гърция разполага по отношение на проекти за публична инфраструктура, финансирани с ресурси от частния сектор; iii) PCT е знаело, че Комисията е анализирала всички такива предходни проекти и не е повдигнала никакви възражения; iv) по време на тръжната процедура PCT се е обърнало с молба към гръцкото правителство и PPA тези разпоредби да бъдат включени в договора за концесия; v) PCT отново е повдигнало този въпрос пред министър-председателя на Гърция и гръцкия министър на корабоплаването и отново е получило уверения, че такова законодателство ще бъде въведено; vi) с оглед на тези уверения и в хода на тръжната процедура и изготвянето на своята оферта PCT е взело под внимание факта, че договорът за концесия ще бъде управляван на същата основа като всички други концесии за публична инфраструктура и че съответно заемодателите следва да са запознати с концесионните условия.

               (63)

               Поради това тръжната процедура за възлагане на договора за концесия на PCT не може да бъде разграничена от миналите случаи, тъй като стандартната фискална рамка за мащабни инфраструктурни проекти е била известна на всички участници. Освен това те посочват, че не е съществувала специална причина за водене на документация за тази комуникация в контекста на тръжната процедура, тъй като PPA няма правомощия да приема такива разпоредби и при всички случаи тяхното прилагане е било въпрос на установена практика в Гърция в съответствие със стандартите на Комисията.

               (64)

               В този смисъл, ако Комисията се позовава на техническо съображение като единствената причина за разграничаване на PCT от всички предприятия, осигуряващи публична инфраструктура в Гърция, тази формалност би влязла в противоречие с принципа за правна сигурност и правни очаквания.

               (65)

               Що се отнася до становището на Комисията, че „доказателството, предоставено от гръцките органи, потвърждава констатацията, че участниците не са взели под внимание специфичните предимства…“ (48), PCT заявява, че не е запознато с посоченото доказателство, както и че приемането на тези разпоредби чрез закона, ратифициращ договора за концесия, не е равностойно на доказателство.

         4.3.   Относно съвместимостта на предполагаемите мерки за държавна помощ

               (66)

               Гръцките органи и PCT твърдят, че ако Комисията заключи, че въпросните фискални разпоредби водят до държавна помощ, тази помощ следва да се счита за съвместима с вътрешния пазар въз основа на член 107, параграф 3, буква а) и член 107, параграф 3, буква в) с оглед на значението на съответните инвестиции, инфраструктура и услуги за икономическото развитие на Гърция и по-специално за развитието и модернизацията на сектора за контейнерен морски транспорт.

               (67)

               Въпросният инвестиционен проект има за цел развитието на пристанището на Пирея като модерен морски контейнерен терминал в Средиземно море, увеличавайки неговия капацитет и складово пространство и повишавайки неговата ефективност при обработката на морския контейнерен трафик. Показателите за дейността на кей II (49) вече свидетелстват за постигането на тази цел. Освен това проектът е насочен към постигането на целта на Комисията от общ интерес във връзка с транспортната политика на ЕС, както е анализирана в различни регламенти и съобщения на ЕС.

               (68)

               Закупуването на оборудване и изграждането на кей III се считат за първоначална инвестиция съгласно съответните правила на ЕС за регионална помощ по отношение на прилагането на член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС. Те възлизат на […] млн. EUR (50) и са създали около 900 преки и непреки работни места на пълно работно време, които ще се запазят през 35-годишния концесионен период. Като се отчита високият размер на инвестицията, всяка възможна помощ би била много по-ниска от максималния таван на помощта от 30 %, приложима за региона на Атика до края на 2010 г., или максималните размери на помощите, одобрени от Комисията в решения относно пристанищна инфраструктура (51). В този смисъл мерките за помощ представляват минималните необходими и подходящи мерки за подкрепа на подобен мащабен инфраструктурен проект. Собствената вноска на PCT за проекта е изцяло в рамките на праговете, посочени в правилата за регионална помощ. Освен това всяка възможна помощ би била съвместима с общия пазар въз основа на член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС на същите основания като помощта за PPA, одобрена от Комисията в дело C 21/2009 (52).

               (69)

               По-специално помощта може да бъде счетена за необходима с оглед на нуждата от публично финансиране за развитието на пристанищната инфраструктура в условията на финансовата криза в съответствие с политиката на ЕС в това отношение (53), както и с цел осигуряване на яснота, гъвкавост и предсказуемост на приложимата данъчна система спрямо концесии като разглежданата. Що се отнася до необходимостта от мерките за помощ, те твърдят, че фискалните разпоредби са осигурили съответствие с режима за финансиране на проекти от частния сектор и предотвратяване на несъстоятелност на дружеството поради невъзможност да изплаща своите заеми и потенциални задължения. При липсата на тези финансови разпоредби режимът на финансиране на проекти, който PCT би договорилo, би бил съществено по-неблагоприятен, което би изложило на риск неговата оферта или изпълнението на договора за концесия (неефективност на пазара). На практика фискалните разпоредби са били необходими с цел осигуряване на достъп на концесионера до нужното финансиране от финансиращи организации от частния сектор. (54) На последно място предоставянето на парични безвъзмездни средства вместо прилагането на тези мерки би било неуместен и излишен стимул, като се имат предвид затрудненията при предварителното точно определяне на изискванията за финансиране, възникващи в резултат на тази пазарна неефективност.

               (70)

               Освен това те твърдят, че мерките имат категоричен стимулиращ ефект, тъй като началото и изпълнението на споразумението за концесия, както и всякакви инвестиционни дейности са настъпили след приемането на тези фискални разпоредби. С оглед на икономическата криза и липсата на финансово кредитиране, наблюдавани в Гърция и в световен мащаб в периода 2008—2009 г., PCT е имало стимул да продължи реализацията на концесията само след приемане на закона. В противен случай то е можело се откаже от концесията, понасяйки единствено загубата на своята банкова гаранция в размер на 5 млн. EUR. Стимулиращият ефект е доказан и от факта, че PCT е поело риска за цялостното финансиране на проекта.

               (71)

               В допълнение към това те твърдят, че предоставените от тях оценки (55) показват, че фискалните разпоредби осигуряват сума в размер между […] млн. EUR и […] млн. EUR (56) за целия концесионен период, т.е. от […] % до […] % от общите инвестиционни разходи в размер на […] млн. EUR, което е много под размера на помощите, одобрени от Комисията по дела, касаещи инвестиции за пристанища.

               (72)

               Освен това те твърдят, че предварителните количествени оценки на специфичните предимства не са били необходими за одобрение или за осъществяване на инвестицията. Според тях този предварителен подход за целите на оценката по член 107 от ДФЕС на всяка предполагаема полза, която би могла да се счете за възникваща вследствие на някоя от фискалните разпоредби, е подходящ съгласно установената съдебна практика (57).

               (73)

               Те се позовават също така на определени решения на Комисията (58), в които Комисията е одобрила държавна помощ, за която не е постъпило уведомление, установявайки стимулиращия ефект и необходимия и пропорционален характер на тази помощ в случаи, при които помощта не е била количествено оценена на предварителна база и/или не е било възможно да бъде количествено определена дори към момента на вземане на окончателното решение на Комисията. В този смисъл изчисляването (59) на финансовата полза не е било необходимо за установяването на стимулиращ ефект и пропорционалност.

               (74)

               На последно място те са посочили, че нито една от разглежданите мерки не е приложена на практика.

         5.   ОЦЕНКА ДАЛИ МЕРКИТЕ ИМАТ ХАРАКТЕР НА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ

               (75)

               Член 107, параграф 1 от ДФЕС определя държавната помощ като всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки. Следователно, за да се определи дали въпросните мерки представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, трябва да бъдат изпълнени всички от посочените по-долу условия. А именно мярката трябва: а) да бъде предоставена чрез ресурси на държава членка, б) да предоставя икономическо предимство на определено предприятие, в) да бъде избирателна, г) да нарушава или да заплашва да наруши конкуренцията и да засяга търговията между държавите членки.

         5.1.   Понятие за предприятие

               (76)

               Въз основа на член 107, параграф 1 от ДФЕС правилата за държавна помощ се прилагат само когато получателят на помощта е „предприятие“. Съгласно установената съдебна практика предприятие е субект, осъществяващ икономическа дейност, независимо от неговия правен статут и начина, по който се финансира. (60) В допълнение към това всяка дейност, състояща се в предлагането на стоки и/или услуги на даден пазар, е икономическа дейност. (61)

               (77)

               Комисията вече е счела, че изграждането и експлоатацията на някои видове инфраструктура може да се счита за икономическа дейност. (62) Освен това съгласно установената съдебна практика (63) предоставянето на инфраструктурни съоръжения на трети страни срещу възнаграждение представлява икономическа дейност.

               (78)

               Тъй като PCT е модернизирало съществуващия кей II, изградило е новия кей III и осигурява пълната гама пристанищни услуги, свързани с експлоатацията на контейнерния терминал, то може да се счете за предприятие за целите на правилата за държавна помощ. Следователно PCT подлежи на правилата за държавна помощ.

         5.2.   Ресурси на държава членка

               (79)

               Въз основа на член 107, параграф 1 от ДФЕС предполагаема мярка за държавна помощ се предоставя от държава членка или чрез ресурси на държава членка. Решение за мярката се взема от държавата и мярката може да бъде приписана на държавата. Като позволява на PCT да се ползва със специфично данъчно третиране, гръцката държава се отказва от държавни ресурси, които би получила, ако не беше приела предполагаемо облагодетелстващите фискални разпоредби. Следователно въпросните мерки са свързани със загуба на държавни ресурси и могат да се считат за предоставени чрез държавни ресурси.

         5.3.   Наличие на избирателно предимство

               (80)

               Съгласно постоянната съдебна практика, за да се определи дали дадена държавна мярка представлява държавна помощ, трябва да се установи дали предприятието получател получава икономическо предимство, което не би получило при нормални пазарни условия, т.е. при липсата на държавна намеса. (64)

               (81)

               От значение е единствено ефектът от мярката върху предприятието, а не причината за или целта на държавната намеса. (65) С цел извършване на тази оценка финансовото състояние на предприятието след прилагането на мярката следва да се сравни с финансовото състояние, ако мярката не е била въведена. Понятието за помощ обхваща не само положителни ползи, но и мерки, които под различни форми облекчават разходите, които обичайно натоварват бюджета на предприятието и които, без да са субсидии в строгия смисъл на думата, имат същото естество и последици. (66) По отношение на данъчното облагане Съдът е изяснил, че мярка, чрез която публичните органи предоставят на някои предприятия данъчно освобождаване, което поставя получателите в по-благоприятно положение спрямо други данъчнозадължени лица, представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. По подобен начин мярка, предоставяща на определени предприятия намаление на дължимия данък или отсрочено плащане на обичайно дължимия данък, представлява държавна помощ. (67)

               (82)

               Разглежданите мерки се състоят в освобождаване от или отсрочено плащане на обичайните данъци и налози, които PCT би платило при липсата на съответните разпоредби, или в диференцирано третиране, позволяващо на PCT да осигури по-добър паричен поток през първите години от фазата на изграждане (вж. по-долу описанието на обичайната данъчна система или референтните системи). Следователно тези мерки подобряват финансовото състояние на PCT в сравнение с неговото финансово състояние при липсата на мерките. В този смисъл те предоставят предимство на PCT.

               (83)

               Съществуването на предимство може да се изключи, ако въпросното предприятие предоставя услуги от общ икономически интерес — въз основа на критериите, установени в съдебната практика по делото Altmark (68), или когато държавната намеса е извършена в съответствие с нормалните пазарни условия (69). Тези два сценария обаче не са приложими в настоящия случай.

               (84)

               Що се отнася до „структурния недостатък“, който посочват получателят и гръцките органи, Комисията отбелязва на първо място, че съгласно установената съдебна практика наличието на структурен недостатък не е предпоставка за изключване на съществуването на предимство и съответно на държавна помощ. (70) В допълнение към това при всички положения делото Combus не е приложимо за разглеждания случай. В случая с Combus действително е съществувал структурен недостатък в сравнение с конкурентите от частния сектор и мярката в този случай действително е изключила наличието на предимство. Това се е дължало на факта, че по-голямата част от шофьорите на Combus са имали статут на служители, което е обуславяло по-високи разходи за персонал в сравнение с наемането на шофьори на договорна основа като всички останали автобусни оператори. Въпреки това PCT няма структурен недостатък в сравнение със своите конкуренти, тъй като фактът, че е предприело инвестиция в мащабен проект за публична инфраструктура, не представлява сам по себе си структурен недостатък, а решение на частен инвеститор, взето от неговото дружество майка в контекста на обичайната му стопанска дейност. Следователно констатациите по делото Combus не са приложими в настоящия случай.

               (85)

               По-специално, що се отнася до мярката за освобождаване от данъчно облагане, вноски и всички права в полза на държавата или на трети страни по договорите между кредиторите и по-специално дружеството майка Cosco по споразуменията за отпускане на заем, в рамките на които се прехвърлят задълженията и правата, произтичащи от тях (71), Комисията счита, че тази разпоредба е равностойна на безвъзмездно предоставяне на застрахователен договор от страна на държавата в полза на кредиторите на PCT. По същество кредиторите на PCT, и по-специално Cosco, могат да се ползват от освобождаване от данъчно облагане, вноски и всички права в полза на държавата или на трети страни, които гръцката държава може да реши да наложи в бъдеще, без да е необходимо да заплащат компенсация на държавата за това освобождаване. Следователно поради тази мярка Cosco се намира в по-благоприятна позиция от кредиторите на други инвеститори, тъй като не е необходимо да заплаща премия на държавата за това освобождаване.

               (86)

               Поради характера на тази мярка, която се предвижда да бъде прилагана, в случай че държавата приеме общоприложими правила, налагащи косвени данъци за този вид транзакции, на практика тя предвижда данъчен имунитет в полза на кредиторите на PCT, по-специално Cosco, в сравнение с дружествата, намиращи се в същото правно и фактическо положение, като например други кредитори на дружества, осъществяващи инвестиции. В случай че държавата приеме общоприложими правила, налагащи косвени данъци върху извършвано от дружества прехвърляне на задължения по заеми, кредиторите на всички други инвеститори ще бъдат задължени да заплащат такива косвени данъци в случай на прехвърляне на права по заеми. В случая с PCT обаче прехвърлянето на право, произтичащо от заем за финансиране на негова инвестиция, между неговите кредитори, и по-специално Cosco, няма да подлежи на такова данъчно облагане и държавата няма да бъде компенсирана за предоставянето на това освобождаване. Следователно въпросното предимство е избирателно, тъй като то се отнася единствено за кредиторите на PCT, по-специално Cosco, които прехвърлят права и/или задължения, произтичащи от заемите за финансирането на договора за концесия и PCT.

               (87)

               За да попадне в обхвата на член 107, параграф 1 от ДФЕС, дадена държавна мярка трябва „да поставя в по-благоприятно положение определени предприятия или производството на някои стоки“ в сравнение с други, които с оглед на целта на този режим се намират в аналогично правно и фактическо положение. (72) Следователно като общо правило по отношение на фискалните мерки Комисията трябва да оценява материалната избирателност на мярката посредством анализ, състоящ се от три етапа.

               (88)

               На първо място е необходимо да се идентифицира общият или „обичайният“ режим съгласно приложимата данъчна система („референтна система“). На второ място трябва да се оцени дали мярката представлява дерогация от тази референтна система, доколкото при нея се прави разграничение между икономическите оператори, които с оглед на целта на системата се намират в аналогично правно и фактическо положение (73).

               (89)

               Ако през третия етап бъде установена такава дерогация, т.е. ако въпросната мярка е prima facie избирателна, следва да се анализира дали мярката за дерогация произтича от характера или от общата схема на данъчната система, към която тя принадлежи, и следователно може да бъде обоснована. В този контекст съгласно съдебната практика на Съда държавата членка трябва да покаже дали разграничението произтича пряко от основните или ръководните принципи на тази система. (74)

               (90)

               Гръцките органи и PCT са предоставили подробни аргументи, за да докажат, че за всички фискални мерки правилната референтна система е общата схема, прилагана за мащабни проекти за публична инфраструктура в Гърция, с оглед улесняване на достъп до финансиране за тях предвид високите рискове, характерни за тези проекти, както и че от решението по делото Gibraltar (75) следва, че въвеждането от страна на държава членка на освобождаване от общоприложими правила не обуславя автоматично избирателност и предимство.

               (91)

               На първо място Комисията ще анализира дали тази аргументация може да бъде приета по отношение на всички елементи на анализа на избирателността, т.е. референтна система, цел на системата, сравнение на аналогични правни и фактически положения от гледна точка на тази цел и обосновка въз основа на тази цел. След това тя ще пристъпи към анализа на избирателността на всяка отделна мярка.

         i.
         Относно „референтната система“ и нейната цел

               (92)

               Референтната система представлява рамката, спрямо която се оценява избирателността на дадена мярка. Тя определя границите на анализа дали определени предприятия се ползват с дерогация от обичайните правила, които заедно формират тази референтна система, и по този начин биват третирани по по-благоприятен начин в сравнение с други предприятия, за които се прилагат общите правила на системата.

               (93)

               При очертаването на тази референтна данъчна рамка трябва да се използва последователен подход за определянето на нейния обхват, за да се избегне залагането на външни за системата цели в нейната основа. Ако определянето на референтната система се основава на външна за логиката на данъчната система цел на политиката, която държавите членки преследват във всеки отделен случай, тогава всички фискални мерки, които държавите членки прилагат за насърчаване на определени сектори, дейности или видове предприятия, на практика биха били освободени от прилагането на разпоредбите на член 107, параграф 1 от ДФЕС. (76)

               (94)

               В настоящия случай целта за подпомагане на дружества, ангажирани в мащабни инфраструктурни проекти, чрез осигуряване на правна сигурност и допълнителен паричен поток по време на фазата на строителство, на която се позовават гръцките органи и PCT, е външна за данъчните съображения цел на политиката и не може да бъде използвана за целите на анализа на избирателността. Характеристиките на мащабните проекти за публична инфраструктура са външни за данъчната система и не могат да служат като основа за определяне на приложимата референтна система. При всички случаи фактът, че гръцката държава приема специален закон всеки път, когато желае да предостави специфично фискално третиране на определено дружество, не може да се счита за обща рамка, която администрацията прилага без право на преценка.

         ii.
         Правно и фактическо положение на PCT с оглед на целта на въпросната мярка

               (95)

               След очертаването на референтната система следващата стъпка от анализа се състои в преценката дали при дадена мярка се прави разграничение между предприятия, възползващи се от дерогация от тази система. За тази цел е необходимо да се определи дали мярката облагодетелства определени предприятия или производството на определени стоки в сравнение с други предприятия, които се намират в подобно фактическо и правно положение, от гледна точка на присъщата цел на референтната система. За тази цел обаче външните цели на политиката не могат да се използват за анализа на диференцираното третиране на предприятия съгласно определен данъчен режим.

               (96)

               Що се отнася до „хоризонталния“ характер на оспорваната схема, приложима за всички предприятия, изпълняващи мащабни инфраструктурни проекти, установената съдебна практика (77) сочи, че фактът, че броят на предприятията, които могат да искат да се ползват от дадена мярка, е много голям или че тези предприятия са от различни сектори на дейност, не е достатъчно, за да отпадне избирателният характер на тази мярка и следователно да се изключи квалификацията ѝ като държавна помощ. (78) Поради това фактът, че дружества, предприемащи мащабни инфраструктурни проекти, могат да се ползват от редица освобождавания от данъчно облагане, не е достатъчен, за да се изключи избирателният характер на въпросните мерки. Напротив, критериите, съгласно които тези дружества получават достъп до такива освобождавания, могат фактически да обусловят избирателност. (79)

               (97)

               Следователно аналогичното правно и фактическо положение на PCT трябва да се анализира във всеки отделен случай с оглед на целта на съответната приложима данъчна система, а не на базата на външни цели на политиката.

         iii.
         Обосноваване от логиката на данъчната система

               (98)

               Мярка, която представлява дерогация от референтната система и следователно е prima facie избирателна, може все пак да бъде квалифицирана като неизбирателна, ако е обоснована от характера или общата схема на тази система. Такъв е случаят, когато дадена мярка произтича пряко от присъщите или основните ръководни принципи на референтната система или когато е резултат от вътрешноприсъщи механизми, необходими за функционирането и ефективността на системата. (80) Напротив, външните цели на политиката, които не са присъщи за системата, не могат да бъдат използвани в тази насока. (81) Следователно освобождаванията от данъчно облагане, произтичащи от цел, която не е свързана с данъчната система, към която те принадлежат, не могат да заобиколят изискванията на член 107, параграф 1 от ДФЕС.

               (99)

               В това отношение Съдът е постановил, че дори и ако цел на политиката е една от ключовите цели на Европейския съюз, необходимостта от вземането под внимание на тази цел не е основание избирателните мерки да не бъдат класифицирани като помощ. (82) Успешната реализация на мащабни инфраструктурни проекти и правната сигурност за изпълнението на тези проекти не могат да се считат за присъща цел на данъчната система. Освен това гръцките органи и PCT не са доказали по какъв начин тази цел съответства на принципа за равнопоставеност и пропорционалност на общата данъчна система и по-специално на нейната цел за събиране на приходи. Последната цел трудно може да бъде съчетана с предоставянето на данъчни намаления. (83) Основните финансови нужди на дружествата, изпълняващи мащабни инфраструктурни проекти, също не могат да се считат за цели, които могат да обосноват диференцирано третиране на тези конкретни дружества и по-специално на PCT.

               (100)

               Следователно ако фискалните мерки, които ще бъдат разгледани по-долу, представляват избирателни мерки, те не могат да бъдат счетени за обосновани от целта на публичната политика, изтъкната от гръцките органи и получателя.

         5.3.1.   Освобождаване от подоходен данък върху лихвите, натрупани до датата на започване
       (84)
      на експлоатацията на кей III
       (85)

      Референтна система

               (101)

               Съгласно гръцката система за подоходно данъчно облагане по принцип всички печалби на акционерни дружества, дружества с ограничена отговорност и частни капиталови дружества, установени в Гърция, които са генерирани в Гърция и чужбина, включително тези под формата на лихви, се облагат (86) с приложимата ставка през съответната финансова година, а печалбите след данъчно облагане могат да бъдат разпределени между акционерите, заделени като резерви или включени/преобразувани в собствен капитал чрез увеличение на капитала. След като печалбите след данъчно облагане бъдат разпределени между акционерите или включени/преобразувани в собствен капитал, те се облагат отново с приложимата ставка през съответната финансова година. (87)

               (102)

               Следователно референтната система за данъчното облагане на лихви, натрупани до датата на започване на експлоатация на кей III, е гръцката система за корпоративно подоходно данъчно облагане, по-специално корпоративното данъчно облагане на печалби, включително на произтичащите от натрупани лихви.

      Дерогация от референтната система

               (103)

               „Натрупаните лихви“ (88) представляват част от брутния облагаем приход на PCT и по правило биха подлежали на данъчно облагане. PCT обаче е освободено от подоходен данък върху лихви, натрупани до започването на експлоатацията на кей III (89), и най-вече от подоходния данък върху приходите съгласно гръцкия кодекс за подоходно данъчно облагане (ГКПДО), като това третиране е в разрез с референтната система. PCT може да се счита за намиращо се в аналогично правно и фактическо положение като на това на всички акционерни дружества, чиито печалби се облагат съгласно общоприложимата рамка. Следователно може да се направи заключението, че то е получило избирателно предимство.

               (104)

               Според гръцките органи и PCT член 99 от ГКПДО предвижда освободените от данъчно облагане приходи да подлежат на корпоративно подоходно данъчно облагане към момента на тяхното разпределяне или капитализация. На тази основа те твърдят, че въпросната разпоредба предоставя на PCT единствено отсрочване на плащането на данъци, т.е. щом PCT капитализира или разпредели своите печалби, той ще бъде задължен да заплати корпоративен подоходен данък върху тях, както и данък при източника върху дивидентите на акционерите.

               (105)

               Комисията отбелязва, че в член 99, параграф 1, буква а), трето тире от ГКПДО се посочва, че при дружествата, които са освободени от корпоративно подоходно данъчно облагане по силата на специално законодателство (в този случай разглежданата разпоредба), се облагат единствено капитализираните или разпределените печалби, след като от тяхната стойност бъде приспаднат съответният корпоративен подоходен данък. Следователно това означава, че по силата на тази разпоредба PCT не е задължено да заплаща подоходен данък за натрупаните лихви до момента, когато съответният приход бъде капитализиран или разпределен или най-късно до започването на експлоатацията на кей III. В този смисъл отсрочването на плащането на данъци се отнася единствено за печалби, които могат да бъдат разпределени или капитализирани. Поради тази разпоредба PCT може да използва своите печалби, произтичащи от натрупани лихви, до момента на започване на експлоатация на кей III, за да натрупва резерви, без да е необходимо да заплаща корпоративен подоходен данък в тази връзка. Освен това, тъй като според гръцките органи гръцкото законодателство не предвижда задължение за преобразуване на резерви в акционерен капитал или за разпределяне на печалби, PCT може поради тази разпоредба да се ползва с пълно освобождаване от данъчно облагане на своите печалби, произтичащи от натрупани лихви, генерирани в Гърция и чужбина. (90) При всички случаи отсрочването на плащането на данъци представлява избирателно предимство за PCT.

               (106)

               Гръцките органи и PCT посочват, че PCT трябва да поддържа значителни парични депозити, за да финансира инвестициите, необходими по време на фазата на изграждане и периода преди пускането в експлоатация на кей III, както и че това освобождаване има за цел улесняване на тези инвестиции в публична инфраструктура. В този смисъл те считат, че PCT се намира в аналогично правно и фактическо положение като това на всички дружества, предприемащи мащабни инвестиции в публична инфраструктура.

               (107)

               Въпреки това фактът, че мярката е достъпна за всички дружества, реализиращи инвестиции в публични инфраструктури, не означава, че мярката не е избирателна. Напротив, само определена категория дружества — тези, инвестиращи в публични инфраструктури, могат да се възползват от мярката. Други дружества, които не осъществяват дейност в този сектор, не могат да се възползват от същата мярка. Освен това, както вече беше анализирано по-горе (91), целта на политиката, изразяваща се в насърчаване на дружества, ангажирани в мащабни инфраструктурни проекти, по време на фазата на изграждане не може да се счита за присъща цел на даден фискален режим, въз основа на която може да бъде определено аналогичното правно и фактическо положение на дружества.

      Обосноваване от логиката на данъчната система

               (108)

               Гръцките органи и PCT посочват, че освобождаването от данъчно облагане на натрупани лихви се основава пряко на обща разпоредба от ГКПДО (92), според която в обхвата на определени видове приходи, освободени от данъчно облагане, попадат и „приходи, освободени по силата на ратифициран със закон договор“. Те твърдят, че тъй като гръцките законодателни органи използват последователно това общо освобождаване, за да въвеждат освобождавания от данъчно облагане, приложими изрично за всички големи проекти за публична инфраструктура, предприемани в Гърция, разглежданата разпоредба не въвежда специално данъчно освобождаване. Напротив, тя формира част от обща схема, базирана на общата данъчна система, имаща за цел улесняване и подпомагане на изпълнението на големи проекти за публична инфраструктура или инвестиционни проекти. Тази разпоредба е прилагана последователно за всички проекти за публична инфраструктура, за да се гарантира, че дружествата, предприемащи такива проекти, не са обект на дискриминация и нямат „структурен недостатък“.

               (109)

               Съдебната практика на съдилищата на ЕС сочи, че третирането на икономически субекти на дискреционна основа може да означава, че индивидуалното прилагане на обща мярка приема характера на избирателна мярка, особено в случаите, когато упражняването на дискреционното правомощие излиза извън рамките на управлението на данъчни приходи въз основа на обективни критерии. (93)

               (110)

               Въз основа на тази съдебна практика може да се направи заключението, че предполагаемата „обща“ разпоредба предоставя на законодателя пълна свобода за освобождаване на всякакви приходи от данъчно облагане, на практика след като държавата е договорила и сключила споразумение с данъчнозадължено лице. Поради това на практика тази „обща“ разпоредба позволява данъчни освобождавания, които се обуславят не от логиката на общата данъчна система, а от логиката на облагодетелстването на конкретно дружество, с което може да бъде договорено и сключено споразумение във всеки отделен случай. Следователно предполагаемата „обща“ разпоредба от ГКПДО не може да се счита за част от логиката на системата за подоходно данъчно облагане.

               (111)

               Що се отнася до обосноваването на мярката с факта, че е съгласувана с целта на публичната политика, изразяваща се в насърчаването на проекти за публична инфраструктура, Комисията счита, че тези аргументи не могат да се вземат под внимание при оценката на понятието за помощ.

               (112)

               Поради това Комисията достига до заключението, че мярката представлява избирателно предимство в полза на PCT, равностойно на подоходния данък върху натрупаните лихви, който PCT нормално би трябвало да заплаща до започването на експлоатацията на кей III.

         5.3.2.   Възстановяване на кредитно салдо по ДДС независимо от етапа на завършеност на обекта по договора — „единична инвестиционна стока“ — възстановяване на данъчен кредит по ДДС в рамките на 60 дни от подаването на заявлението; лихви за забава
       (94)

      Референтна система

               (113)

               Съгласно гръцката система за облагане с ДДС данъчнозадължено лице има право на приспадане на ДДС върху покупките, пряко свързан с осъществяването на дейности, които са облагаеми (95) или не са облагаеми, но предоставят право на приспадане. Приспадането се предоставя за тези от стоките и услугите, които са реално използвани за осъществяването на дейности, подлежащи на облагане с данъка. Освен това данъчният кредит по ДДС, произтичащ от приспадането на ДДС върху покупките и ДДС върху продажбите през определен данъчен период, не се възстановява, а се прехвърля към следващия данъчен период. (96) Възстановяване се допуска, ако дружеството не може да компенсира своя данъчен кредит по ДДС с ДДС върху продажбите през период от три години и след изтичането на този период. (97)

               (114)

               Данъчният кредит по ДДС може да бъде възстановен, а не прехвърлен към следващия данъчен период само на основание на изключенията, предвидени в член 34 от Кодекса за ДДС. Едно от тези изключения се отнася за ДДС, платен за „инвестиционни стоки“, както са определени в Кодекса за ДДС (98), т.е. „материални активи, притежавани и постоянно експлоатирани от дружеството, както и сградите и други видове съоръжения, построени от данъчнозадълженото дружество върху недвижима собственост, която не е притежавана от дружеството, но която то има право да използва въз основа на правоотношение за срок от най-малко 9 години … Разходите за ремонт и поддръжка не се включват в стойността на инвестиционната стока“.

               (115)

               Съгласно член 5 от Министерско решение 1073/2004 (99) в предвидените изключителни случаи (100) данъчен кредит по ДДС може да бъде възстановен както следва: a) за първото заявление за възстановяване на ДДС — в рамките на два месеца от датата на заявлението; б) за последващите заявления за възстановяване на ДДС в размер над 6 000 EUR: i) 90 % се възстановяват в рамките на един месец от датата на заявлението, а ii) останалите 10 % в рамките на два месеца от датата на заявлението; в) за последващи заявления за възстановяване на ДДС в размер под 6 000 EUR се възстановява целият размер на ДДС в рамките на един месец от датата на заявлението.

               (116)

               Както гръцките органи и PCT с основание изтъкват, по отношение на строежа на недвижима собственост възстановяването на данъчен кредит по ДДС се извършва след началото на строителните работи и до размера, съответстващ на разходите, свързани с извършените и фактурирани строителни работи през всеки период, за който може да се заяви възстановяване на ДДС. (101)

               (117)

               По-специално по отношение на инвестиционни стоки правото на приспадане на ДДС се установява окончателно към момента на въвеждане на инвестиционните стоки в експлоатация. В допълнение към това, с цел избягване на злоупотреби с механизма за възстановяване на данъчен кредит по ДДС, ако в рамките на 5 години от извършването на разходите за придобиване или изграждане на инвестиционна стока тази стока не бъде въведена в експлоатация, приспаднатият ДДС върху покупките трябва да бъде възстановен на държавата, тъй като се счита, че той не е бил използван за облагаеми дейности. (102)

               (118)

               На последно място, съгласно общоприложимата рамка, изчисляването на лихвата върху данъка или подлежащите на възстановяване неправомерно платени суми започва 6 месеца след първия ден от месеца, следващ месеца на подаването на данъчна декларация от данъчнозадълженото лице. (103) Въпреки това гръцките административни съдилища са счели, че тази разпоредба не съответства на конституционния принцип за равнопоставеност на данъкоплатците. (104) Затова те са обявили тази разпоредба за противоконституционна, считайки, че лихвата трябва да бъде изчислявана от деня, в който данъчнозадълженото лице е подало жалба срещу решение на данъчния орган заявеният данъчен кредит по ДДС да не бъде възстановен. (105)

               (119)

               Комисията счита, че тези разпоредби представляват референтната система относно възстановяването на данъчен кредит по ДДС в Гърция.

      Дерогация от референтната система

   —   Относно възстановяването на данъчен кредит по ДДС независимо от етапа на завършеност на обекта по договора

               (120)

               Съгласно член 2, параграф 3 от Закон 3755/2009 PCT има право на възстановяване на данъчен кредит по ДДС независимо от степента на завършеност на строителния проект или на отделни съоръжения или части от него. Освен това съгласно същия член PCT не губи своето право на възстановяване на данъчен кредит по ДДС, ако не е използвало инвестиционната стока в срок от 5 години от извършването на съответните разходи, макар и общоприложимите правила да предвиждат обратното.

               (121)

               Гръцките органи и PCT твърдят, че тъй като всички дружества имат право на възстановяване на данъчен кредит по ДДС, след като съответните разходи бъдат извършени и фактурирани, разпоредбата по отношение на PCT не му предоставя допълнително предимство, тъй като при всички случаи PCT има право на възстановяване на данъчен кредит по ДДС след започването на строителните работи, а не единствено след тяхното завършване.

               (122)

               Въз основа на предоставената допълнителна информация и разяснения Комисията е достигнала до заключението, че PCT действително би имало при всички случаи право на възстановяване на данъчен кредит по ДДС след започването на строителните работи по проекта и до размера, съответстващ на издадените фактури. Това право обаче се установява окончателно, след като инвестиционната стока бъде пусната в експлоатация. Като се има предвид, че PCT има право на възстановяване на данъчен кредит по ДДС независимо от степента на реализация на инвестиционния проект и същевременно не губи това право, в случай че не въведе инвестиционната стока в експлоатация в рамките на 5 години, нарушавайки по този начин обичайно приложимите правила, то се ползва с избирателно предимство.

               (123)

               Това предимство се състои в правото на възстановяване на данъчен кредит по ДДС, което PCT запазва, ако в рамките на 5 години от извършаването на разходите, свързани с това възстановяване, експлоатацията по проекта не е започнала, докато други дружества биха били задължени да изплатят обратно на гръцката държава възстановения данъчен кредит по ДДС, в случай че експлоатацията по проекта не е започнала в рамките на 5 години (считано от извършването на съответните разходи). Припомня се, че съгласно общоприложимите правила в такива случаи съответните дейности (свързани с тези разходи) вече не биха били считани за облагаеми дейности (вж. съображение 117 по-горе). Това означава, че при подобни обстоятелства други дружества обичайно биха били възпрепятствани да използват данъчния кредит по ДДС, свързан с тези разходи, с цел погасяване на дължим ДДС през следващ период. Следователно предимството, с което PCT се ползва по силата на тази разпоредба, е равностойно на пълния размер на възстановяване на данъчен кредит по ДДС, който PCT запазва (съгласно тази разпоредба), в случай че 5 години след извършването на съответните разходи експлоатацията по проекта не е започнала.

               (124)

               Гръцките органи и PCT твърдят, че това отклонение от общото правило е приложимо и по отношение на дружества за комунални услуги, тъй като те най-често осъществяват инфраструктурни проекти, които могат да продължат по-дълго от този общоприложим петгодишен период. Според тях същата логика е валидна и за PCT, което би предприело мащабен инфраструктурен проект с вероятна продължителност над 5 години. Това е и причината, поради която тази разпоредба е включена във всички останали договори за концесия, свързани с мащабни инфраструктурни проекти. Следователно те считат, че това отклонение от общоприложимите правила не представлява изключение, а различно прилагане на правилата в различни ситуации, които не са сравними.

               (125)

               Комисията счита, че това отклонение от общото правило представлява избирателно предимство, тъй като позволява на PCT гъвкавостта да получава достъп до възстановяване на данъчен кредит по ДДС независимо от момента на въвеждане на инвестиционната стока в експлоатация, т.е. за неопределен период от време. По този начин, дори и никога да не въведе инвестиционната стока в експлоатация, неговото право на възстановяване на данъчен кредит по ДДС никога няма да бъде окончателно установено и съответно коригирано, което на практика означава, че ако той не завърши проекта, няма да бъде задължен да възстанови данъчния кредит по ДДС, получен от него през целия период на изграждане. Фактът, че дружествата за комунални услуги биха могли да се възползват от същото предимство, не означава, че това предимство не е избирателно. Дружествата за комунални услуги представляват категория дружества, които могат да се възползват от мярката. Следователно такава мярка е избирателна.

         —   Относно определението за инвестиционна стока

               (126)

               Член 2, параграф 3 от Закон 3755/2009 предвижда, че за целите на Кодекса за ДДС проектът за изграждане по споразумението за концесия и всяка доставка на стоки, строителни работи, услуги и спомагателни дейности, свързани с изграждането, се считат за „единична инвестиционна стока“. На практика тази разпоредба сочи, че за целите на споразумението за концесия понятието за „инвестиционна стока“ съгласно кодекса за ДДС включва всички дейности, свързани с предмета на споразумението за концесия, т.е. не само изградените „материални активи“ (106), но така също всички доставки на стоки, строителни работи и услуги, които са свързани със или спомагателни по отношение на предмета на споразумението за концесия.

               (127)

               Гръцките органи и PCT твърдят, че по силата на членове 34 и 33, параграф 4 от Кодекса за ДДС, третиращи понятието „инвестиционна стока“, разглежданата разпоредба представлява единствено разяснение на общоприложимите правила с цел предотвратяване на погрешно прилагане на правилата за възстановяване на данъчен кредит по ДДС от страна на данъчните органи поради специфичните особености и големите суми, свързани с мащабните инфраструктурни проекти. Според тях, предвид специфичните характеристики на споразумението за концесия, разглежданата мярка има за цел да третира всеки елемент от инвестиционните разходи като отделна стопанска единица за целите на ДДС. Тъй като всички разходи, свързани с инвестиционния проект, при всички случаи се включват в инвестиционната стока от счетоводна гледна точка, тази разпоредба единствено разяснява вече приложими правила. Поради факта, че PCT е предприело значителни инвестиции, които ще включват отделни дейности и етапи и видове разходи за стоки и услуги, ако всеки от тези разходи се третира самостоятелно, то за целите на режима за ДДС PCT ще бъде третирано по различен начин спрямо всяко предприятие, инвестиращо с цел извършване на икономическа дейност.

               (128)

               В подкрепа на своите аргументи гръцките органи и PCT се позовават на съдебната практика по делото INZO (107), съгласно която икономическите дейности по смисъла на директивата за ДДС „… могат да представляват няколко последователни транзакции и подготвителни действия …“ (108), които позволяват съответното възстановяване на данъчен кредит по ДДС през периода на изграждане. В допълнение към това те посочват, че по същата логика през 2011 г. законът относно ПЧП е изменен (109), за да позволи на ПЧП да заявяват възстановяване на данъчен кредит по ДДС ежегодно след подаване на тяхната годишна декларация за ДДС, без да е необходимо да прехвърлят кредитното салдо към следващия счетоводен период.

               (129)

               На последно място те заявяват, че дори ако инвестицията не бъде счетена за попадаща в обхвата на определението за „инвестиционна стока“, PCT ще има право да заяви възстановяване i) на годишна база, ако може да докаже, че няма да бъде в състояние да компенсира своя данъчен кредит по ДДС с ДДС върху продажбите в рамките на тригодишен период, и ii) след изтичане на три години.

               (130)

               Комисията отбелязва, че разглежданата разпоредба съдържа специфично определение на понятието за „инвестиционна стока“, което е по-широко за PCT, отколкото за други дружества, намиращи се в същото правно и фактическо положение. На практика в резултат на това определение PCT получава право на възстановяване на данъчен кредит по ДДС по отношение на всички строителни работи, услуги и стоки, свързани със строителния обект, макар и съгласно общоприложимите правила тази възможност да съществува само за материални активи, но не и за разходи за услуги, строителни работи, ремонт и поддръжка. Тъй като съгласно общоприложимите правила PCT би имало право на възстановяване на данъчен кредит на годишна основа, ако бъде установено, че не може да компенсира своя данъчен кредит по ДДС с ДДС върху продажбите през период от три години и след изтичането на този период, по-широкото определение за единична инвестиционна стока за целите на договора за концесия на практика води до предварително предоставяне на PCT на допълнителен паричен поток от данъчен кредит по ДДС, който при нормални условия би бил възстановен по-късно. (110)

               (131)

               В действителност благодарение на тази разпоредба PCT може да възстановява данъчен кредит не само по отношение на материални активи, но и относно разходи, свързани с услуги, строителни работи, ремонт и поддръжка, докато по отношение на такива разходи други дружества могат единствено да компенсират ДДС върху покупките с ДДС върху продажбите или да изчакат в продължение на 3 години, за да получат възстановяване. Следователно предимството, с което PCT се ползва благодарение на тази разпоредба, е равностойно на натрупаната лихва върху възстановения данъчен кредит по ДДС за всички разходи, различни от разходи за материални активи (свързани с инвестиционната стока), от момента, в който възстановяването е предоставено на PCT, до момента, в който PCT би получило право на такова възстановяване, а именно 3 години по-късно или до момента, в който PCT би имало възможност да компенсира своя данъчен кредит по ДДС (във връзка с тези разходи) с ДДС върху продажбите.

               (132)

               Фактът, че при липсата на това определение данъчните органи вероятно биха приложили правилата за възстановяване на данъчен кредит по ДДС по различен начин, показва, че това определение предоставя на PCT избирателно предимство, което не е приложимо за всички дружества. Освен това фактът, че законът относно ПЧП, приложим основно за инфраструктурни проекти, е бил изменен, за да предвиди правото на ПЧП да заявяват възстановяване на данъчен кредит по ДДС и да избягват прехвърляне на данъчен кредит по ДДС към следващата година, също доказва, че съгласно общоприложимите правила всеки разход, свързан с инфраструктурен проект, няма да бъде третиран като „единична инвестиционна стока“ за целите на прилагането на правилата за възстановяване на данъчен кредит по ДДС. Писмото от Министерството на търговския флот до Министерството на икономиката (111), с което се изискват специални правила за възстановяване на данъчен кредит по ДДС (112) за PCT и спечелилия тръжен участник за пристанището на Солун към този момент, показва, че общоприложимите правила, свързани с възстановяването на данъчен кредит по ДДС, не биха били същите. На последно място фактът, че след министерското решение от 2013 г. не се прави разграничение в правилата за възстановяване независимо от определението за инвестиционна стока, също доказва, че това определение е предоставило избирателно предимство в полза на PCT към момента на неговото регламентиране.

               (133)

               Освен това Комисията отбелязва, че посочената съдебна практика по делото INZO се отнася за правото на приспадане на ДДС за облагаеми с ДДС транзакции, свързани с икономическата дейност на данъчнозадълженото лице, а не с правото на възстановяване.

         —   Относно изчисляването на лихви, считано от първия ден след изтичането на крайния срок от 60 дни

               (134)

               Разглежданата разпоредба предоставя на PCT също така правото да изисква от държавата лихви върху данъчния кредит по ДДС, което възниква автоматично след изтичането на крайния срок от 60 дни, без да е необходимо да се следват процедурните или времевите изисквания, заложени в общоприложимата рамка, свързана с възстановяването на данъчен кредит по ДДС, т.е. на по-ранен етап в сравнение с други дружества и без да е необходимо да се прилага административната съдебна процедура. Следователно тя предоставя допълнително избирателно предимство на PCT.

               (135)

               Това предимство се състои в лихвите, които PCT може да изиска (по силата на тази разпоредба) от гръцката държава след изтичането на 60 дни от момента на подаване на съответната данъчна декларация (за изискване на възстановяване на данъчен кредит по ДДС), докато след същия период други дружества, намиращи се в подобно положение, не биха имали право на начисляване на лихви.

               (136)

               Гръцките органи поддържат своята аргументация, подкрепяна от PCT, позовавайки се на съдебната практика на ЕС относно ДДС (113), според която възстановяването на кредитното салдо по ДДС представлява възстановяване на ресурси на данъчнозадъженото лице, а не на държавни ресурси. В допълнение към това те заявяват, че срокът от 60 дни е обусловен от принципа за неутралитет и равнопоставеност, произтичащ от съдебната практика на ЕС относно ДДС. (114) В случаите, когато държавата не възстанови кредитното салдо по ДДС в рамките на определения от нея „разумен срок“, тя е задължена да заплати лихви за забава, обезщетявайки по този начин данъкоплатеца, заявил възстановяването. В този смисъл заплащането на този вид лихви за забава върху кредитното салдо по ДДС не включва държавни ресурси.

               (137)

               Комисията счита, че изчисляването на лихви по отношение на забавяне на възстановяването на данъчен кредит по ДДС касае държавни ресурси поради допълнителните лихви, които държавата трябва да заплати на PCT по силата на тази разпоредба. На практика поради тази разпоредба държавата ще заплаща лихви автоматично от деня, следващ шестдесетдневния период, а не от датата на подаване на съответната жалба от PCT, какъвто би бил случаят, ако се следват приложимите правила. Тъй като единствено PCT получава това право автоматично, макар по принцип това да е възможно единствено след подаване на жалба, разпоредбата предоставя избирателно предимство на PCT.

               (138)

               Гръцките органи и PCT твърдят, че тази разпоредба единствено предотвратява финансовото облагодетелстване на държавата за сметка на PCT. При този вид споразумения за концесия голямото забавяне на възстановяването на данъчен кредит по ДДС би довело до значителни разходи и следователно до сериозен структурен недостатък за PCT. Освен това евентуалното изплащане на по-ниски размери на лихви за забава в полза на други предприятия не намалява разходите, които PCT би понесло при нормални условия в хода на своята стопанска дейност. Следователно PCT не се ползва с конкурентно предимство и не е третирано по различен начин в сравнение с други дружества.

               (139)

               Комисията не счита, че PCT се намира в различно положение от това на други дружества, за да бъде с основание третирано по различен начин. Както вече беше посочено, фактът, че PCT реализира мащабна инвестиция, не представлява аргумент по отношение на понятието за избирателност. Освен това автоматичното заплащане на лихва в полза на PCT намалява нормалните разходи на дружеството и предоставя на PCT предимство спрямо други дружества.

      Обосноваване от логиката на данъчната система

               (140)

               Гръцките органи и PCT твърдят, че дори и разпоредбите относно възстановяването на данъчен кредит по ДДС да съдържат елемент на избирателност, това би било оправдано от основните или ръководните принципи, присъщи за системата на ДДС, както е потвърдено от ЕС и гръцките съдилища.

               (141)

               Комисията отбелязва, че в този случай мерките в полза на PCT показват, че PCT е получило благоприятно третиране по отношение на възстановяването на ДДС в сравнение с други дружества, извършващи инвестиции и приспадащи ДДС, и това не може да се счита за обосновано от принципа за неутралитет и още по-малко от принципа за равнопоставеност на системата на ДДС.

               (142)

               По-специално що се отнася до възстановяването на данъчен кредит по ДДС независимо от етапа на завършеност на обекта по договора, дори и теоретично да се приеме, че е допустимо отклонение от общото правило въз основа на по-дългия период на изграждане, който може да се очаква при по-мащабни проекти, неопределената продължителност на това отклонение не може да се счита за съответстваща на принципа за равнопоставеност или за неутралитет на системата на ДДС. По-специално, тъй като по силата на договора за концесия PCT е задължено да завърши кей II до 30 април 2014 г. и кей III до 31 октомври 2015 г. най-късно, посочената гъвкавост за неопределен период от време не може да обясни по какъв начин аналогичното правно и фактическо положение на PCT е различно от това на други предприятия, които извършват инвестиции и получават възстановяване на данъчен кредит по ДДС. С оглед на принципите на системата на ДДС, съгласно които е необходимо да се гарантира, че дружествата не се възползват от неправомерно предимство от действащата система на ДДС, подобно специално третиране не може да бъде счетено за обосновано от логиката на системата.

               (143)

               Що се отнася до широкото определение на понятието за инвестиционна стока, Комисията отбелязва, че директивата за ДДС предоставя на държавите членки свобода за преценка дали дружествата могат да получат възстановяване на данъчен кредит по ДДС или дали ще прехвърлят данъчния кредит по ДДС към следващата година, както и как ще определят понятието „инвестиционна стока“ за целите на ДДС. По този начин гръцката държава е имала свободата да регламентира приложимите в това отношение права и да определи в кои случаи и на каква основа може да бъде заявявано възстановяване. Въпреки това широкото определение за инвестиционна стока, позволило на PCT улеснено и по-ранно възстановяване на данъчен кредит по ДДС, не може да се счита за обосновано от логиката на данъчната система, тъй като това би влязло в противоречие с принципа за равнопоставеност, който следва да се прилага спрямо всички дружества, които извършват инвестиции, а не само по отношение на PCT.

               (144)

               По отношение на изчисляването на лихвите след крайния срок от 60 дни Комисията счита, че то също не може да бъде обосновано от логиката на гръцката система на ДДС. Общият принцип на неутралитет на ДДС може да е основание за начисляване на лихви в случай на забавяне на възстановяването на ДДС с цел задължаване на държавата да не прехвърля товара на системата на ДДС върху данъкоплатеца. Гръцките съдилища са тълкували гръцките разпоредби в тази насока по такъв начин, че всеки вид данъкоплатец да не понася последствията от евентуална пасивност от страна на държавата. В това тълкуване не се вземат под внимание сумите, които държавата трябва да върне на данъкоплатеца. По този начин предимството, което PCT получава по силата на разглежданата разпоредба, която би оказала допълнителен натиск върху гръцката държава, в случай че тя не възстанови своевременно ДДС, не може да се счита за основателно с оглед на значителната стойност на инвестицията.

               (145)

               Следователно Комисията счита, че горепосочените мерки относно условията за възстановяване на ДДС предоставят избирателно предимство в полза на PCT.

         5.3.3.   Прехвърляне на загуби към бъдещи периоди без времево ограничение — подоходен данък (член 2, параграф 5 от Закон 3755/2009)

      Референтна система

               (146)

               Съгласно общата приложима рамка (115) за целите на изчисляването на подоходния данък загубите за една година от търговски дейности и упражняване на свободна професия могат да бъдат прехвърляни за максимален период от 5 години. ГКПДО не предвижда никакво изключение по отношение на това правило.

      Дерогация от референтната система

               (147)

               Съгласно член 2, параграф 5 от Закон 3755/2009 PCT може да прехвърля своите загуби към бъдещи периоди без всякакво ограничение във времето. Тази мярка предоставя на PCT категорично избирателно предимство, тъй като се отклонява от общоприложимото правило, по отношение на което ГКПДО не предвижда никакви изключения. Благодарение на тази разпоредба PCT ще може да прехвърля своите загуби към всеки най-изгоден за него период, предимно когато настъпи промяна в баланса между неговите инвестиционни разходи и неговите облагаеми приходи, т.е. когато той реализира големи печалби, за да избегне заплащането на данъци, които при нормални обстоятелства би било задължено да заплати при липсата на това облагодетелстващо изключение.

               (148)

               Следователно тази разпоредба предоставя на PCT предимство, което е равностойно на разликата между подоходния данък, който PCT реално заплаща, и корпоративния данък, който би платило при липсата на възможността за прехвърляне на своите загуби към бъдещи периоди за период от повече от 5 години след тяхното възникване.

               (149)

               Гръцките органи и PCT твърдят също така, че правото на прехвърляне на загуби към бъдещи периоди за целия срок на концесията в този случай е счетено за уместно въз основа на прилагането на принципа на съпоставянето на приходите и разходите. Според гръцките органи и PCT това е един от основните принципи на ГКПДО в това отношение и е приложен като такъв в общата схема, към която принадлежи член 2, параграф 5 и която според тях трябва да се бъде счетена за референтна система.

               (150)

               Освен това те твърдят, че при дългосрочни концесии за изграждане и експлоатация на публична инфраструктура съществува силно изразен дисбаланс между първоначалния период на изграждане на инфраструктурата и последващите етапи на експлоатация на инфраструктурата, при които се очаква реализация на печалба с цел покриване на първоначалните загуби. Тъй като първоначално необходимите инвестиции водят до значителни загуби за период от повече от 5 години, които могат да бъдат компенсирани едва на по-късен етап от периода на концесията, петгодишното ограничение би лишило концесионера от ползата от правилото за прехвърляне на загуби към бъдещи периоди. В това отношение предприятията, отговарящи за мащабни инфраструктурни проекти, биха се намирали в различно положение спрямо типичните предприятия.

               (151)

               Комисията счита, че тази дерогация от общото правило не може да се счита за присъща на логиката на гръцката данъчна система. Тъй като нормативният петгодишен срок за прехвърляне на загуби към бъдещи периоди е общ и недиференциран, прехвърлянето на загуби към бъдещи периоди без всякакво времево ограничение не може да се счита за основателно по отношение на проекти за публична инфраструктура. Приложимото понастоящем десетгодишно ограничение за ПЧП затвърждава заключението, че предвиденият специално за PCT неопределен период представлява категорично избирателно предимство за него. На последно място Комисията счита, че всички предприятия, извършващи инвестиции, които могат да продължат няколко години, се намират в същото правно и фактическо положение като PCT и останалите концесионери в Гърция от гледна точка на целите на Кодекса за общо подоходно данъчно облагане. Тъй като гръцката данъчна система не позволява разграничения в зависимост от продължителността на инвестициите на предприятията, а регламентира този общ нормативен петгодишен срок за всички предприятия, PCT не може да бъде третирано по различен начин спрямо останалите дружества. Както е посочено в точка 107, мярка, приложима за всички предприятия, отговарящи за мащабни инфраструктурни проекти, е избирателна, тъй като се прилага само за ограничена категория предприятия.

      Обосноваване от логиката на данъчната система

               (152)

               Гръцките органи и PCT твърдят, че a) „целта“ на тази мярка следва да бъде целта, преследвана от разпоредбата за дерогация, б) тази разпоредба има за цел прилагането на заложения в данъчната система общ принцип за съпоставяне на приходите и разходите по отношение на конкретните параметри на концесиите, в) прилагането на този принцип по отношение на тези проекти не води до отстраняване на риска, който концесионерът понася, а има за цел да осигури равностойно третиране и отстраняване на „структурен недостатък“ на тези проекти, г) тази разпоредба е прилагана последователно за всички мащабни проекти за публична инфраструктура в Гърция, д) възможността за прехвърляне на загуби към бъдещи периоди през целия срок на концесията е подходящият механизъм за отчитане на специфичните характеристики на тези концесии и на обективната разлика между концесионера и други търговски предприятия.

               (153)

               Комисията отбелязва, че целта на данъчната система трябва да бъде установена на равнището на референтната система, а не на равнището на мярката за дерогация (116). Ако самата мярка представлява референтната система, то всяка фискална мярка би избегнала класификацията като държавна помощ независимо от това колко дерогационна е тя. Целта на системата за корпоративно подоходно облагане е да генерира приходи за държавния бюджет и тя би била застрашена, ако се допусне определени дружества да намаляват своята данъчна основа, когато това отговаря на техните финансови интереси. В допълнение към това големият размер на инвестициите, характерен за мащабните инфраструктурни проекти, не означава, че дружествата, които предприемат такива проекти, имат структурен недостатък, който трябва да бъде отстранен чрез системата за подоходно данъчно облагане. Всички дружества, които извършват инвестиции, отбелязват загуби през първите години от инвестицията, и не могат да реализират приходи в рамките на петгодишния период, предвиден от ГКПДО. При всички случаи подобна обосновка не би произтекла от принципите на гръцката система за подоходно данъчно облагане. Освен това фактът, че подобна разпоредба е приложена за определени мащабни инфраструктурни проекти в Гърция, не означава, че мярката може да бъде обоснована за PCT. На последно място предполагаемите специфични характеристики на мащабните концесии не могат да бъдат приети за валидна цел на общоприложимите правила по отношение на прехвърлянето на загуби към бъдещи периоди, както е разяснено в съображения 98—100 по-горе. В този смисъл гръцките органи и PCT не са успели да докажат, че разграничението в полза на PCT може да бъде обосновано от гледна точка на принципите на гръцката система за подоходно данъчно облагане.

               (154)

               Следователно Комисията счита, че разглежданата избирателна мярка не може да бъде обоснована от логиката на гръцката референтна данъчна система, описана по-горе.

         5.3.4.   Избор между три амортизационни метода

      Референтна система

               (155)

               Съгласно ГКПДО общото правило за амортизацията на активи е „линейният метод“ на амортизация. (117)
                   (118) По силата на член 1, параграф 2 от Президентски указ 299/2003 (119) дружествата са задължени да амортизират ежегодно своите дълготрайни активи, прилагайки посочените в този указ амортизационни ставки, независимо дали реализират печалби или загуби през амортизационния период. Следователно ако се прилагат по-високи амортизационни ставки от предвидените в президентския указ, те не се вземат под внимание за данъчни цели.

               (156)

               По-специално по отношение на договори за концесии резервите за възстановяване на активи, които ще бъдат върнати на държавата или трети страни (120) след определен период от време въз основа на договор, се приспадат от брутните приходи. (121) Съгласно Министерско решение 100/2005 (122) резервите за възстановяване на активи, които ще бъдат върнати на държавата или трети страни без компенсация, се формират всяка година в продължение на целия срок на концесията. Тези резерви се приспадат от брутните приходи и не се формират от печалбите на дружеството. Поради тази специфична разпоредба, както и поради факта, че изграденият от дружеството обект не принадлежи на дружеството, а на държавата или на трета страна, дружеството няма право да изчислява амортизации въз основа на общоприложимия Президентски указ 299/2003. Въпросното приспадане се изчислява независимо от наличието на печалби.

               (157)

               На последно място разходите, свързани с подобрения и разширения на наета недвижима собственост, се амортизират на равни вноски за целия срок на наема, при условие че приложимата амортизационна ставка не е по-ниска от ставката, предвидена в Президентски указ 299/2003. (123)

               (158)

               В този смисъл общата референтна система по отношение на тази мярка се състои в общоприложимия линеен амортизационен метод за целия срок на концесията, който е срокът, определен за договори, по силата на които амортизираните активи ще бъдат върнати на държавата или на трета страна.

               (159)

               Гръцките органи и PCT твърдят, че разпоредбите относно амортизацията позволяват гъвкавост за избор между алтернативни амортизационни методи и амортизационни ставки с цел осигуряване на подходящо третиране на различни обстоятелства. От тази гледна точка те изтъкват възможността на промишлените, добивните и смесените предприятия от този вид да избират между линейния амортизационен метод и дегресивния амортизационния метод. Според тях изборът на амортизационен метод, както и изборът на амортизационни ставки, се извършва по преценка на данъкоплатците. В съответствие с тези два метода, както и с оглед на принципа за гъвкавост в тази връзка, те изтъкват възможността на ПЧП да избират между линейния амортизационен метод, приложим за целия срок на проекта, и десетгодишния линеен амортизационен метод с опция за избор на по-дълъг амортизационен период в рамките на един месец от приключването на проекта. (124) На последно място те отново изтъкват аргументите, представени преди решението за откриване, посочвайки, че гъвкавостта на тази система се доказва и от факта, че други дружества, на които са възложени концесии за мащабни проекти за публична инфраструктура в Гърция, имат право на избор между различни амортизационни методи.

               (160)

               Комисията отбелязва, че възможността промишлените, добивните и смесените предприятия от този вид да избират между два амортизационни метода не би била приложима за PCT, тъй като тази възможност не обхваща договори, по силата на които активът се връща на държавата или на трета страна след изтичане на срока на договора.

               (161)

               Освен това фактът, че е възможно други дружества да са се възползвали от подобни предимства, не означава, че тези предимства могат да представляват референтна система. По-специално фактът, че други дружества, на които са възложени концесии за мащабни проекти за публична инфраструктура в Гърция, имат право на избор между различни амортизационни методи, показва единствено, че тази възможност е ограничена до определена категория дружества, а именно дружества, изпълняващи мащабни проекти за публична инфраструктура.

               (162)

               Следователно Комисията счита, че референтната система по отношение на тази мярка е системата, описана по-горе в съображения 155—156.

      Дерогация от референтната система

               (163)

               Член 2, параграф 6 от разглеждания закон предоставя на PCT право на избор между 3 различни амортизационни метода:

                           а.

                           Линеен амортизационен метод през целия срок на концесията.

                           б.

                           Амортизация на разходите за изграждане в рамките на 10 години от момента на приключване на дейностите чрез равни годишни вноски. (125) Ако PCT желае да амортизира такива разходи в рамките на по-дълъг период, то може да направи това, но тогава трябва да уведоми данъчния орган за това в срок от един месец от изтичането на фискалната година, през която са извършени дейностите.

                           в.

                           Амортизация на всяка сума в размер до 100 % от разходите за изграждане в рамките на 5 години от започването на търговската експлоатация на изградения обект. (126) През всички следващи години могат да се амортизират до 50 % от остатъчната стойност на разходите за изграждане на завършения обект, независимо от момента на неговото завършване. Ако PCT желае да използва този метод, то трябва да декларира това свое намерение пред компетентния данъчен орган по всяко време в рамките на 6 години след началото на концесията.

               (164)

               PCT е получило възможността да избира между общоприложимия стандартен линеен амортизационен метод и два други амортизационни метода, приложими за някои от мащабните инфраструктурни проекти в Гърция. Разпоредбата предоставя на PCT правото да избира амортизационни методи, които могат да осигурят предимство в сравнение с общата система. Ако например PCT избере един от двата метода на ускорена амортизация, то ще може да намали своята данъчна основа в по-голяма степен и на по-ранен етап в сравнение със случая, в който би приложило стандартния линеен метод. Освен това предоставеното му право да избере третия амортизационен метод в рамките на 6 години от началото на концесията на практика означава, че PCT може да избере начина на действие и равнището, до което ще намали своята данъчна основа, на по-късен етап, когато ще бъде в състояние да изчисли по-прецизно своите облагаеми приходи. По този начин, в зависимост от своите приходи към съответния момент, то може да се възползва от предимството да намали своите облагаеми печалби и да плати по-ниски данъци, отколкото би платило, в случай че е отчитало амортизацията на всички свои активи съгласно общоприложимите правила.

               (165)

               Гръцките органи и PCT твърдят, че изборът на амортизационен метод не може да представлява предимство, тъй като ползата от данъчната преференция се изразява в разходите за пълна амортизация и единствената разлика се състои в броя на годините, през които се разпределя преференцията.

               (166)

               В тази връзка Комисията отбелязва, че пълната амортизация на даден актив в рамките на по-къс или по-дълъг период от време може да доведе до различен финансов резултат и данъчен статут на дружеството към определен период от време и следователно до облагодетелстване. Ако например дадено дружество амортизира напълно даден актив за 10, вместо за 35 години, то ще може да намали своята данъчна основа на по-ранен етап. В първия случай стойността на амортизационните разходи, която ще бъде взета под внимание, ще бъде по-висока от стойността на съответните амортизационни разходи в случай на по-дълъг период от време. Поради това Комисията счита, че в действителност данъчната преференция при всички случаи се изразява в разходите за пълна амортизация, но начинът, по който тези амортизационни разходи се използват за данъчни цели, може да доведе до допълнително предимство за PCT, с което други дружества не се ползват.

               (167)

               Гръцките органи и PCT посочват, че гъвкавостта, характерна за амортизационните правила в Гърция, следва да обхваща набор от опции с цел осигуряване на подходящо третиране на специфичните характеристики на проектите за публична инфраструктура, гарантирайки в същото време пълната амортизация на стойността на активите.

               (168)

               Въпреки това общоприложимият линеен амортизационен метод по отношение на договори за концесия за дружества, които се намират в едно и също правно и фактическо положение, е ясно предвиден в закона, а „гъвкавостта“ по отношение на диапазона от амортизационни ставки не е общоприложима за разходи по договори за концесия, а за други видове инвестиционни разходи.

               (169)

               Гръцките органи твърдят също така, че в своето решение за откриване Комисията е изтълкувала погрешно предоставяната на PCT допълнителна гъвкавост, която не води автоматично и задължително до осигуряване на предимство. Параметрите на всеки от наличните амортизационни методи и по-специално диапазонът на амортизационните ставки в рамките на всеки метод, в съчетание със специфичните характеристики (127) сочат, че принципно не може да се изключи възможността всеки един от алтернативните методи да доведе до подобен резултат. Освен това самият факт, че дадено предприятие разполага с повече алтернативи от друго, не означава автоматично, че възниква предимство. Съществуването на конкурентно предимство може да се установи единствено въз основа на оценка на конкурентните условия и различните резултатите, които могат да възникнат при конкретни обстоятелства в резултат на прилагането на наличните алтернативни амортизационни методи за всеки конкурент.

               (170)

               Комисията счита, че изложените в решението за откриване мотиви (128) в това отношение на практика се потвърждават от изложените по-горе аргументи. Тъй като всеки амортизационен метод включва различни параметри, които трябва да бъдат анализирани, за да се избере най-изгодният метод, благодарение на тази разпоредба PCT има свободата да извърши изчисления и да избере този от различните амортизационни методи, който в най-голяма степен съответства на неговите интереси. По-специално фактът, че то дори може в рамките на 6 години от началото на проекта да реши да промени приложимия амортизационен метод, показва, че то има по-голяма свобода от един обичаен оператор. (129) Освен това, тъй като PCT може да избере предпочитания от него амортизационен метод, за разлика от други предприятия, които могат единствено да прилагат обичайните амортизационни правила по отношение на концесии, то със сигурност се ползва с избирателно предимство в сравнение с тези дружества. В този смисъл е неуместно да бъдат анализирани конкурентните условия и различните резултати, които могат да възникнат за различните конкуренти при конкретните обстоятелства, тъй като това не е целта, спрямо която трябва да бъде преценено аналогичното правно и фактическо положение на PCT.

               (171)

               Освен това гръцките органи поддържат своите първоначални аргументи по отношение на амортизационните правила, приложими за PPA и пристанището на Солун (130) — другите две основни гръцки пристанища, и настояват, че въпросната разпоредба гарантира, че PCT не е третирано по-неблагоприятно спрямо тези два други пристанищни оператора.

               (172)

               Комисията отбелязва, че при всички случаи фактът, че е възможно определени амортизационни ставки да са били приложими за PPA и пристанището на Солун към съответния момент, не означава, че PCT има право на специално третиране, нито че подобно специално третиране е основателно. Следователно Комисията счита, че разглежданата разпоредба предоставя избирателно предимство за PCT.

               (173)

               Това предимство се състои във възможността PCT да избира между 3 амортизационни метода и възлиза на разликата между подоходния данък, който PCT би платило в случай на прилагане на линейния метод, и подоходния данък, който впоследствие е платило, прилагайки различен амортизационен метод.

      Обосноваване от логиката на данъчната система

               (174)

               Гръцките органи и PCT твърдят, че a) изборът на алтернативни амортизационни методи e част от общата схема, прилагана за всички предприятия, отговарящи за проекти за публична инфраструктура във всички сектори на икономиката, б) не съществува дискриминация, тъй като концесионерите по мащабни инфраструктурни проекти се намират в различно правно и фактическо положение спрямо тези от други сектори, в) разпоредбата съответства на своята цел и е приложима за всички дружества, г) уместните съображения са преследваната цел, избраният механизъм и принципът за гъвкавост на общата система за амортизация на активи, д) при липсата на тази разпоредба би възникнала правна несигурност поради наличието на активи, за които не съществуват амортизационни ставки, е) същността на тази разпоредба се състои в осигуряването на по-голяма гъвкавост за амортизиране на активи, които не са обхванати от стандартни ставки поради специфичните особености на концесиите за публична инфраструктура, ж) тъй като този механизъм се прилага системно за всички концесии за публична инфраструктура във всички сектори, той е съгласуван със съответния принцип за гъвкавост от амортизационната система, з) този механизъм е подходящ и пропорционален, тъй като прилага принципа за гъвкавост, и не съществува по-подходяща алтернатива за осигуряване на такава гъвкавост по отношение на амортизацията, като се има предвид, че обстоятелствата, с които предприятията се сблъскват към момента на избиране на своя амортизационен метод, не могат да са предварително известни, и) PCT не разполага със специално право на преценка, различно от произтичащото от общия принцип за гъвкавост.

               (175)

               На първо място Комисията припомня, че съгласно стандартната съдебна практика държавата членка следва да предостави обосновката на избирателните мерки. (131) В предоставените от гръцките органи и получателя аргументи не се посочва защо мярка, която предоставя на получателя право на преценка, може да се счита за обоснована от логиката на данъчната система. Затова Комисията поддържа изложените в решението за откриване предварителни заключения, че тази мярка не може да бъде обоснована от характера и общата схема на системата.

               (176)

               Освен това тя отбелязва, че гъвкавостта, предоставяща на получателя пълна свобода на преценка по отношение на амортизацията на неговите активи, не може да се счита за основен принцип на данъчната система, който да обоснове мярката. По същество това би довело до заключението, че самата мярка представлява общата система и че нейните механизми са целта, спрямо която мярката може да бъде обоснована. Ако тези мотиви са приложими, то всяка дискреционна данъчна мярка би могла да избегне класификацията като държавна помощ. Освен това всички представени аргументи относно факта, че подобни правила се прилагат по отношение на други договори за концесия на публична инфраструктура в Гърция, не могат да се считат за обосноваващи мярката. (132) Следователно тази мярка представлява избирателно предимство, което не може да бъде обосновано от логиката или общата схема на системата.

         5.3.5.   Освобождаване от гербови налози върху споразуменията за заем и всички допълнителни споразумения за финансирането на инвестиционния проект (член 2, параграф 8)

      Референтна система

               (177)

               Съгласно общоприложимото законодателство гербови налози се прилагат за редица писмени актове на гражданското и търговското право, поради което обхващат споразумения за заем, за кредит и допълнителни споразумения. По силата на президентския указ за гербовите налози (133) гербови налози се събират по отношение на определен писмен документ, описващ транзакция. Гербовият налог е свързан със самия акт; поради това страните се споразумяват коя от тях има задължението да заплати налога. На практика обаче това означава, че по отношение на споразумения за заем, за кредит и допълнителни споразумения заемополучателят носи основната отговорност за заплащането на съответните гербови налози, тъй като заемодателят има право да изиска това заплащане. Въвеждането на ДДС като общ данък върху разходите в гръцкия правен ред със Закон 1642/1986 е довело да замяната на определени гербови налози и данъци върху оборота с ДДС. (134)

               (178)

               Съгласно член 16 от Закон 1676/1986 и член 36 от Закон 3220/2004 освободени от гербови налози са споразуменията за заем и за кредит, както и допълнителните споразумения към тях, сключени с гръцки банки и чуждестранни банки в Гърция или със свързани с Гърция банки, т.е. споразумения, които са сключени и/или изпълнявани в Гърция, създават изпълними в Гърция задължения или са свързани с обезпечения в Гърция (териториален принцип). (135) В този смисъл съгласно действащия кодекс за гербовите налози заеми, предоставени от предприятия, различни от банки, подлежат на облагане с гербов налог (136) освен ако не са свързани с Гърция или са сключени под формата на облигационни заеми. Заеми, прехвърляни между предприятия, различни от банки, също подлежат на облагане с гербов налог (137), ако основният заем първоначално е подлежал на облагане с гербов налог.

               (179)

               Комисията отбелязва, че законодателството относно гербовите налози предвижда няколко освобождавания, по-специално след въвеждането на системата на ДДС и/или замяната на гербовия налог с други такси или данъци. Въпреки това общата приложима рамка по отношение на тази мярка остава гръцката система за гербови налози във вида, в който е била към момента на приемане на разглежданата разпоредба. Наличието на изключения от тази система не означава, че системата за гербови налози не съществува, а че всяко освобождаване (138) трябва да се оценява само по себе си.

      Дерогация от референтната система

               (180)

               Тъй като съгласно общоприложимата рамка споразуменията за заем, за кредит и допълнителните споразумения с дружества, различни от банки, които са сключени или изпълнявани в Гърция или са свързани с Гърция (139), подлежат на облагане с гербови налози, по правило PCT следва да заплаща гербови налози за този вид актове. Въз основа на разглежданата разпоредба обаче PCT е било освободено от гербови налози, които по правило следва да заплаща за този вид актове. PCT е било освободено от гербови налози, които по правило следва да заплаща по отношение на споразумения за заем, сключени с всякакъв вид дружества, различни от банки, и по-специално със своето дружество майка Cosco. (140)

               (181)

               По този начин PCT би се ползвало с избирателно предимство спрямо други предприятия, намиращи се в аналогично правно и фактическо положение. Това предимство е равностойно на гербовия налог, който PCT би следвало да заплати по силата на общоприложимите правила.

               (182)

               Гръцките органи и PCT не отричат, че тези операции по заеми са освободени от заплащането на гербови налози, които по правило са дължими. Те обаче оспорват, че това освобождаване предоставя на PCT по-голяма гъвкавост за получаване на финансирането, необходимо за изпълнението на неговите концесионни задължения, без понасяне на допълнителни разходи, когато такава гъвкавост се счита за необходима поради изключителни обстоятелства. Освен това те се позовават на факта, че PPA също се е възползвало от това освобождаване в контекста на своята концесия за управлението на пристанището на Пирея. Следователно тази мярка следва да се счита за част от обща мярка, заложена в гръцката данъчна система и имаща за цел улесняване на финансирането на мащабни инфраструктурни проекти.

               (183)

               Въпреки това, както вече беше посочено по-горе по отношение на другите мерки, улесняването на финансирането на мащабни инфраструктури представлява елемент, който трябва да се вземе под внимание при оценката на потенциалната съвместимост на държавната помощ, а не на наличието на държавна помощ.

               (184)

               Освен това гръцките органи и получателят твърдят, че двата подчинени заема за […] млн. EUR и 54,8 млн. EUR, които Cosco е предоставило на PCT с цел започване на неговите инвестициите в пристанището на Пирея, не са подлежали на облагане с гербов налог по силата на общоприложимите правила, тъй като а) те са изпълнени извън Гърция, б) те са платени по банкова сметка на PCT, открита в банка извън Гърция, в) те са погасени от PCT чрез паричен трансфер от негова банкова сметка извън Гърция. В подкрепа на това те предоставиха доклад от редовния данъчен одит на PCT за съответната фискална година, който потвърждава това освобождаване.

               (185)

               На първо място Комисията отбелязва, че фактът, че PCT не е заплатило гербов налог по горепосочените транзакции, не доказва, че те не са дължими съгласно общоприложимите правила. Разглежданата разпоредба изрично се посочва в предоставения доклад от данъчния одит. Освен това въпросните транзакции са напълно идентични с подобна транзакция, по отношение на която Апелативният административен съд на Атина е счел (141), че териториалният принцип на Кодекса за гербовите налози (142) е бил нарушен. По-специално в този случай споразумението за заем е сключено между базирано в Гърция дружество, в качеството на заемополучател, и базирано извън Гърция чуждестранно дружество, в качеството на заемодател. Споразумението за заем е подписано извън Гърция. Заемодателят е депозирал сумата по заема в банкова сметка на заемополучателя извън Гърция, след което чуждестранната банка е имала задължението да прехвърли сумата по заема към банковата сметка на заемополучателя в Гърция на същия ден. Апелативният административен съд е счел, че този заем има същите правни последици като подписан в Гърция заем, чиято сума е прехвърлена директно в Гърция без посредничеството на чуждестранната банка, и следователно той е подлежал на облагане с гербов налог.

               (186)

               Същият сценарий се прилага и за заемите, които Cosco е предоставило на PCT. По-специално споразумението за заем е подписано извън Гърция, сумите по заема са депозирани по сметка на PCT в HSBC в Люксембург на 21 април 2009 г., а на 22 април 2009 г. са прехвърлени към сметка на PCT в HSBC в Пирея. Съгласно предоставената от гръцките органи информация PCT е използвало 50 млн. EUR плюс ДДС като писмо за гаранция, което PCT е имало задължението да предостави на PPA за влизането в сила на споразумението за заем. (143) В този смисъл фактическите обстоятелства, свързани със споразумението за заем в посочения по-горе случай, са еквивалентни на тези, свързани със споразуменията за заем между Cosco и PCT. По-специално, въпреки че споразумението за заем е подписано извън Гърция и сумата е депозирана по банкова сметка извън Гърция, впоследствие сумата е прехвърлена към сметка на PCT в Гърция, за да бъде използвана за целите на споразумението за концесия в Гърция. Следователно съгласно териториалния принцип, заложен в член 8 от Кодекса за гербовите налози, както е тълкуван от гръцките съдилища, въпросните споразумения за заем са подлежали на заплащане на гербов налог по силата на общоприложимите правила. С оглед на това Комисията счита, че PCT вече се е възползвало от конкретно финансово предимство благодарение на тази разпоредба, която не съответства на общоприложимите правила, а представлява дерогация от тях.

               (187)

               Гръцките органи и получателят твърдят, че това решение на Съда не е приложимо за случая на PCT, тъй като фактическите обстоятелства са различни от тези, свързани със споразуменията за заем, сключени от PCT. Те твърдят, че PCT е имало възможност да използва извън Гърция тези суми по заема за своите цели. Осен това те твърдят, че това решение е било обжалвано пред гръцкия Върховен административен съд и че гръцката администрация прилага разяснително циркулярно писмо (144), според което подобна транзакция не подлежи на облагане с гербов налог. Това циркулярно писмо е общовалидно и обвързващо за публичната администрация. Следователно фактът, че за тези две транзакции не са заплатени гербови налози, не представлява отклонение от общоприложимите правила.

               (188)

               Комисията отбелязва, че разяснителното циркулярно писмо относно прилагането на Кодекса за гербовите налози не може да има по-голяма сила от решенията на Съда. Фактът, че решението на Апелативния административен съд на Атина е обжалвано, не означава, че това решение не е приложимо. Освен това тълкуването на териториалния принцип от гръцките съдилища, както е описано по-горе (145), е в съответствие с въпросното решение. В допълнение към това Комисията отбелязва, че обстоятелствата, свързани със сключените от PCT споразумения за заем, са идентични, поради което може да се направи заключението, че по силата на обичайно приложимите правила, както са тълкувани от гръцките съдилища, PCT е имало задължението да заплати съответния гербов налог. С оглед на това тълкуване разглежданата разпоредба категорично предоставя избирателно предимство в полза на PCT.

      Обосноваване от логиката на данъчната система

               (189)

               Гръцките органи твърдят, че това освобождаване е в съответствие с общата схема на постепенно премахване на гербовия налог, когато законодателят постановява, че освобождаването от гербов налог е подходящ механизъм за гарантиране, че обективно различни ситуации се третират по различен начин за данъчни цели. В този смисъл това освобождаване се прилага за всички предприятия, осъществяващи проекти за публична инфраструктура. Като механизъм за отчитане на техните специфични характеристики то също е и пропорционално, тъй като не излага на риск събирането на приходи от гербови налози, като се има предвид, че тези предприятия могат да използват няколко други алтернативни видове транзакции, които също са освободени от гербов налог.

               (190)

               Комисията счита, че постепенното премахване на гербовия налог не може да се прилага като принцип на системата за гербовите налози, обосноваващ тази мярка, тъй като подобно премахване може да се предвиди единствено по отношение на всички споразумения за заем, а не само за сключените от PCT. Що се отнася до специфичните характеристики на проектите за публична инфраструктура, Комисията се позовава отново на своя анализ, представен в съображения 98—100 от настоящото решение. Следователно Комисията достига до заключението, че гръцките органи и PCT не са доказали, че тази избирателна мярка е обоснована от логиката на данъчната система.

         5.3.6.   Освобождаване от гербови налози върху договорите между кредиторите по споразуменията за отпускане на заем, в рамките на които се прехвърлят задълженията и правата, произтичащи от тях (член 2, параграф 9)

               (191)

               Съгласно действащия Кодекс за гербовите налози заемите, прехвърляни между предприятия, различни от банки, подлежат на облагане с гербов налог (146), ако основният заем първоначално е подлежал на облагане с гербов налог.

               (192)

               Комисията счита, че условията на член 2, параграф 9 по-горе предоставят пряко предимство в полза на кредиторите на PCT, сред които е и неговото дружество майка Cosco. Това предимство е равностойно на гербовия налог, който кредиторите на PCT би следвало да заплатят по силата на общоприложимите правила в случай на прехвърляне на заем, свързан със споразумението за концесия, договорено с PCT. Тази разпоредба предоставя също така косвено предимство на PCT от гледна точка на обстоятелството, че може да улесни PCT в получаването на заем.

               (193)

               Според гръцките органи през 2009 г. Cosco е предоставилo на PCT два заема, които според гръцките органи и PCT са погасени през 2011 г. Посредством разглежданата разпоредба Cosco — дружеството майка на PCT, може да се възползва от освобождаване от гербов налог, ако прехвърли тези заеми към други предприятия. Според гръцките органи и PCT тези заеми вече са погасени от PCT. С оглед на това Комисията няма причини да счита, че е осъществено подобно прехвърляне. Въпреки това тази разпоредба може да предостави избирателно предимство в полза на Cosco или други кредитори на PCT.

               (194)

               Предоставените от гръцките органи и PCT аргументи относно това освобождаване от гербов налог са идентични с аргументите по отношение на освобождаването от гербов налог на заеми в полза на PCT. Въз основа на това Комисията достига до заключението, че нейните мотиви относно това освобождаване са валидни и за тази мярка. Следователно тази мярка е избирателна и не може да се счита за обоснована от характера или общата схема на системата.

         5.3.7.   Освобождаване от гербови налози за всяка компенсация, изплатена от PPA на PCT по силата на договора за концесия, попадаща извън обхвата на Кодекса за ДДС (член 2, параграф 10)

      Референтна система

               (195)

               Референтната система по отношение на тази мярка е режимът за гербовите налози, приложим за актове на гражданското или търговското право в Гърция. Правилата, уреждащи този режим, вече са посочени в съображения 177 и 179 от настоящото решение. Съгласно правилата за гербовите налози гербови налози се налагат по отношение на правните документи, към които те се прикрепят, а не спрямо конкретните данъчнозадължени лица, подписали тези документи. Съгласно Министерско циркулярно писмо 44/1987 (147), в което се тълкуват разпоредбите относно гербовите налози след въведените с режима за ДДС промени, облагаемите с ДДС договори, правни актове или транзакции не подлежат на облагане с гербов налог.

               (196)

               В допълнение към това съгласно общоприложимото право, както е тълкувано и прилагано от компетентните гръцки данъчни органи, заплащането на компенсация попада извън обхвата на ДДС и следователно подлежи на облагане с гербов налог. (148)

               (197)

               Съгласно същото циркулярно писмо прилагането на допълнително споразумение (обезпечение, гаранция, ипотека, клауза за неустойка и всеки друг вид гаранция), свързано с договор, подлежащ на облагане с ДДС и следователно освободен от облагане с гербов налог, не подлежи на облагане с пропорционален гербов налог. Когато основният договор обаче подлежи на облагане с ДДС или с фиксиран (а не пропорционален) гербов налог, прилагането на допълнителното споразумение към този договор подлежи на облагане с фиксиран гербов налог.

               (198)

               На последно място заплащането на други видове компенсации, като например нанесени щети или санкции за нарушаване на международни договори, подлежи на облагане с гербов налог.

               (199)

               Гръцките органи посочиха, че според разпоредбите на гръцкия Кодекс за гербовите налози платените в Гърция компенсации поради причинени щети подлежат на облагане с гербов налог в размер на 3,6 %. Заплащането на компенсация по силата на договорна клауза за обезщетение подлежи на облагане с гербов налог в размер на 2,4 %.

      Дерогация от референтната система

               (200)

               Член 2, параграф 10 от закона за ратификация предвижда, че всеки вид компенсация, платима от PPA на PCT по силата на споразумението за концесия и попадаща извън обхвата на Кодекса за ДДС, се освобождава от гербов налог.

               (201)

               Като се има предвид, че съгласно общоприложимата рамка гербовият налог се прилага по отношение на правните документи, а не конкретно за страните по транзакцията, и с оглед на това, че PPA е бил освободено по закон от облагане с гербов налог (149) към момента на приемане на закона за ратификация, всеки път, когато заплащане на компенсация от името на PPA по отношение на договора за концесия попада извън обхвата на Кодекса за ДДС и подлежи на облагане с гербов налог, PCT ще бъде задължено да заплати гербовия налог по силата на общоприложимите правила. По-специално поради тази разпоредба PCT е освободено от заплащане на фиксиран гербов налог в случай на задействането на клауза за неустойка от договора за концесия, както и в случай че PPA заплаща компенсация поради щети във връзка с договора за концесия или нарушение на договора за концесия. Освен това, както посочват гръцките органи и получателят, като се има предвид, че към този момент PPA е бил освободено от заплащането на гербов налог по отношение на транзакции, свързани с изпълнението на строителни работи от негово име от трети страни, въз основа на тази разпоредба PCT също следва да е освободено от заплащането на гербов налог по отношение на неговите споразумения с PPA, подлежащи на облагане с гербов налог. Следователно въпросното изключение води до освобождаване на PCT от задължението да заплаща гербови налози в такива случаи, като по този начин категорично му предоставя избирателно предимство.

               (202)

               Гръцките органи и PCT твърдят, че когато заплащането на компенсация има причинна връзка с договор, който по силата на заложена в него клауза за обезщетение („клауза за неустойка“) попада в обхвата на режима за ДДС, то е освободено от гербов налог. Това се дължи на обстоятелството, че такава клауза за обезщетение се счита за допълнително споразумение, освободено от гербов налог, ако основното споразумение попада в обхвата на Кодекса за ДДС. Тъй като договорът за концесия подлежи на облагане с ДДС, всяко плащане съгласно клауза за неустойка, заложена в договора за концесия, е освободено от гербов налог в съответствие с общоприложимите правила.

               (203)

               Комисията отбелязва, че действително съгласно общоприложимата рамка не се налага пропорционален гербов налог върху задействането на клауза за неустойка от договор, подлежащ на облагане с ДДС. В такива случаи обаче се налага фиксиран гербов налог по силата на циркулярното писмо, на което се позовават гръцките органи. Съответно, в случай че PPA трябва да заплати компенсация вследствие на задействането на клауза за неустойка от договора за концесия, поради разглежданата разпоредба PCT няма да заплати приложимия фиксиран гербов налог. Следователно разпоредбата е предоставила избирателно предимство в полза на PCT.

               (204)

               Гръцките органи и PCT също посочват, че заплащането на други видове компенсации, като например за щети или нарушаване на международни договори, подлежи на облагане с гербов налог. В този смисъл член 2, параграф 10 въвежда освобождаване по отношение на тези други видове компенсации. Според тях обаче това освобождаване е част от общата схема, която има за цел третирането на обективно различни характеристики/особености на концесиите за публична инфраструктура. Следователно в това отношение не възниква същинско разграничаване и избирателност.

               (205)

               Комисията отбелязва, че гръцките органи и PCT потвърждават нейната констатация, че в случаите, когато PPA заплаща компенсация на PCT поради щети, свързани с договора за концесия и/или неговото нарушаване, поради разглежданата разпоредба PCT няма да заплати по правило дължимия от него гербов налог. Следователно тази разпоредба предоставя на PCT предимство, което е равностойно на гербовия налог, което то би трябвало да заплати при такива обстоятелства и от който то е освободено. Що се отнася до аргументите по отношение на общата схема за проекти за публична инфраструктура, Комисията се позовава на своя анализ, представен в съображения 92—97 и 107 по-горе. По-специално Комисията счита, че мярка, приложима за дружества, отговарящи за проекти за публична инфраструктура, се отнася само за определена категория предприятия и следователно е избирателна.

      Обосноваване от логиката на данъчната система

               (206)

               Гръцките органи и PCT твърдят, че това освобождаване е в съответствие с общата схема на постепенно премахване на гербовия налог и с принципа за равнопоставеност, тъй като то е механизмът за гарантиране, че специфичните характеристики на проектите за публична инфраструктура се вземат под внимание за данъчни цели. Комисията не може да се съгласи, че тези „цели“ обосновават въпросната мярка, и се позовава на всеки от анализите по отношение на освобождаването на заемите на PCT от гербов налог, представени в съображения 189—190 по-горе.

               (207)

               Освен това гръцките органи и PCT твърдят, че това освобождаване е в съответствие с принципа за равнопоставеност. По-специално, ако не е предвидено такова освобождаване и като се има предвид, че към момента на приемане на закона за ратификация PPA е било освободено от заплащането на гербов налог по отношение на транзакции, свързани с изпълнението на строителни работи от негово име от трети страни, PCT би било задължено да заплаща гербов налог във всички случаи, в които неговите споразумения с PPA пораждат това задължение.

               (208)

               Въпреки това, както вече е посочено в решението за откриване (150), фактът, че PPA може да бъде освободено от гербови налози, не означава, че подобно освобождаване в полза на PCT е обосновано от характера на данъчната система.

               (209)

               Комисията отбелязва, че Закон 4152/2013 е отменил тази разпоредба. Следователно избирателното предимство в полза на PCT се отнася само за минал период.

         5.3.8.   Предоставяне по искане на PCT на защита на инвестициите, свързани с договора за концесия, предвидена в Законодателен декрет 2687/1953 (член 3)

      Описание на законодателния декрет и мерките, които може да включва

   а.   Процедура

               (210)

               Законодателен декрет 2687/1953 позволява на гръцката администрация да предоставя специален благоприятен режим на всяко дружество, което внася чуждестранен капитал с цел осъществяване на „производствени инвестиции“. За да се възползва от този режим, дружеството трябва да подаде искане до Министерството на националната икономика. При постъпване на искане от дружество специален комитет издава становище след преценка:

                           —

                           дали инвестицията е „производствена“, т.е. дали има за цел развитието на националното производство или дали допринася за икономическото развитие на страната;

                           —

                           дали инвестицията е свързана с чуждестранен капитал, включително всякакъв вид капитал, т.е. чуждестранна валута, съоръжения и материали, изобретения, технически методи, както и търговски марки;

                           —

                           „целесъобразността“ на внасянето на чуждестранен капитал; по отношение на този въпрос декретът не се съдържа определение или критерии, които трябва да бъдат изпълнени, като по този начин предоставя право на преценка на националната администрация.

               (211)

               След издаването на това становище компетентният министър предлага в зависимост от значението на инвестицията неотменим президентски указ или приема министерско решение, с което се одобрява внасянето на чуждестранен капитал при посочените в решението условия и се предоставя неотменим благоприятен режим. (151)

         б.   Привилегии, които могат да бъдат предоставени

               (212)

               Президентският указ/министерското решение, които могат да бъдат приети по отношение на конкретно дружество, предоставят следните данъчни „облекчения“: (152)

                           —

                           замразяване на данъчната ставка, прилагана по отношение на печалбите, за период от максимум 10 години или прилагане на по-ниска данъчна ставка; (153)

                           —

                           намаляване или освобождаване от мита или налози върху вноса на съоръжения и др. за период от максимум 10 години;

                           —

                           по-ниска данъчна ставка или освобождаване от всякакви данъци, налагани от местни или пристанищни органи, за период от максимум 10 години;

                           —

                           намаляване или освобождаване от всякакви налози и концесионни възнаграждения от всякакъв вид във връзка с вписването на ипотека или учредяването на залог като обезпечение за внесения капитал или за сключването на свързан с него договор;

                           —

                           забрана за експортни ограничения или такси;

                           —

                           забрана за налагане на данъци със задна дата;

                           —

                           освобождаване от принудително отчуждаване в полза на държавата на активи на дружеството получател;

                           —

                           забрана за изземване на активи на защитените предприятия;

                           —

                           наемане на чуждестранни граждани като технически и административен персонал и разрешение за изнасяне на техните възнаграждения в чужда валута;

                           —

                           разрешение за изнасяне на заеми или дялов капитал (в размер до 10 % от годишния внесен капитал); кумулативно изнасяне на печалби (в размер до 12 % без данъци от внесения и изнесения годишен капитал); изнасяне на лихви (в размер до 10 % годишно). (154)

               (213)

               Съгласно законодателния декрет дружествените активи, които са създадени или значително увеличени (155) с помощта на чуждестранен капитал по силата на този декрет, са освободени от принудително отчуждаване в полза на държавата, както и от изземване (156). На последно място съществува специална разпоредба, която регламентира принципа за неналагане на данъци със задна дата спрямо всички дружества в обхвата на законодателния декрет. (157)

      Референтна система

               (214)

               Тъй като защитата, предвидена в Законодателен декрет 2687/1953, може да варира в зависимост от мерките, приемани във всеки отделен случай по отношение на всяко конкретно предприятие, попадащо в обхвата на тази „защита“, а освобождаванията, с които PCT може да се ползва по силата на този декрет, са посочени в него индикативно, общата референтна система може да включва различните данъчни мерки, от които получателят ще се възползва, след като администрацията приеме специалния режим, поискан от PCT.

               (215)

               Гръцките органи и PCT твърдят, че тъй като този декрет е приет като закон с висша законодателна сила, предоставена му по Конституция, той не може да се счита за „специална“ мярка, която може да бъде сравнявана с „общата“ законодателна рамка. Към момента, когато този декрет е приет и получава висша законодателна сила, по-голямата част от националната законодателна рамка, която Комисията използва като „референтна система“, дори не съществува. Следователно „референтната система“, която трябва да се вземе под внимание в това отношение, е Конституцията на Гърция и самият Законодателен декрет 2687/1953 в качеството на обща мярка. Освен това Комисията е знаела за съществуването на този декрет още с присъединяването на Гърция в ЕС.

               (216)

               Гръцките органи и PCT твърдят също така, че специалният режим за защита на чуждестранните инвестиции е обща мярка, прилагана по отношение на всички чуждестранни инвестиции, които отговарят на установените обективни критерии. Те твърдят също така, че обосновката на декрета се е състояла в необходимостта a) да се признае, че при характерните за Гърция обстоятелства чуждестранните инвестиции са били изправени пред особени рискове и предизвикателства, поради което са изисквали специално третиране, за да се постигне целта за привличане на такива инвестиции, както и б) да се осигури подходящо третиране в това отношение.

               (217)

               Освен това гръцките органи и PCT твърдят, че съгласно отговора на комисар Tajani (158) по отношение на този декрет се изключват само новите мерки в сферата на митническите тарифи, а не мерките за държавна помощ. Според тях е безспорно, че досегашното прилагане на този декрет не е довело до възникването на неправомерна държавна помощ, тъй като декретът е бил в сила, когато Гърция се е присъединила към ЕС, и е останал в сила без изменение, а Комисията не е предприела никакви стъпки относно поставянето под въпрос на правомерността на декрета от гледна точка на правото на ЕС.

               (218)

               Комисията отбелязва, че въпросният законодателен декрет не може да се счита за валидна референтна система. Макар и да е факт, че този декрет е съществувал преди присъединяването на Гърция към ЕС, това не означава, че той има по-висша законодателна сила от Договора за функционирането на Европейския съюз и следователно от разпоредбите на този договор по отношение на държавната помощ. С присъединяването си към ЕС Гърция се задължава да спазва „достиженията на правото на ЕС“ и по-специално правилата на ДФЕС относно държавна помощ. Следователно ако Гърция прилага този декрет чрез предоставяне на специални предимства на определени дружества, тя трябва първо да уведоми Комисията за тях, за да бъдат оценени съгласно правилата за държавна помощ и евентуално одобрени съгласно правилата на ДФЕС. (159)

               (219)

               Освен това този декрет дава широка свобода (160) на администрацията да определя условията, както и предимствата, които ще бъдат предоставени на конкретните предприятия, които ще се възползват от него. Специалното третиране на чуждестранните инвестиции в Гърция с цел тяхното насърчаване само по себе си съдържа избирателни елементи. Същевременно с това то е насочено към цел на публичната политика, а не към данъчна цел. Валидната референтна система за целите на анализа на избирателността може да се основава единствено на данъчни принципи. Целите на публичната политика са външни цели за данъчната система, както вече беше посочено в съображения 92—94 от настоящото решение, поради което не могат да се считат за целите на референтната система от гледна точка на оценката на избирателността.

      Дерогация от референтната система

               (220)

               Член 3 от Закон 3755/2009 позволява на PCT да подаде искане за поставяне под режима за защита, предвиден в описания законодателен декрет. Последицата от тази разпоредба е, че по негово искане PCT може да получи от гръцката администрация редица избирателни предимства. Тези предимства се състоят предимно в данъците, които PCT би дължало съгласно обичайните правила и от които би било освободено благодарение на тази разпоредба. В допълнение към това освобождаването от други законови ограничения (принудително отчуждаване, изземване на активи, разрешение за наемане на чуждестранен персонал и за изнасяне на неговите възнаграждения в чуждестранна валута, разрешение за изнасяне на заеми или дялов капитал) също би могло да облагодетелства PCT в бъдеще. Фактът, че според гръцките органи тези предимства все още не са предоставени на PCT, не променя факта, че разглежданата разпоредба предоставя на PCT правото да подаде искане и да бъде поставено под привилегирования режим, предвиден в този декрет.

               (221)

               Що се отнася до мярката в полза на PCT, гръцките органи не предоставят допълнителни аргументи към първоначално изтъкнатите. Следователно Комисията не променя своето заключение по отношение на избирателния характер на тази мярка. (161)

               (222)

               Както вече беше посочено по-горе (162), фактът, че дадена мярка може да представлява цел на икономическата политика, не означава, че тя не е избирателна, а че може да бъде счетена за съвместима с вътрешния пазар, ако са спазени определени условия. (163)

               (223)

               Освен това, независимо от характера на режима, предвиден в законодателния декрет (164), неговото индивидуално прилагане може да приеме формата на избирателно предимство (165), като се има предвид, че всяко решение на гръцката администрация може да се отклони от общите данъчни правила с цел облагодетелстване на PCT. Съгласно Известието за данъчно облагане (166) подобна констатация води до презумпцията за държавна помощ и трябва да се анализира подробно. Въз основа на това Комисията счита, че въпросната разпоредба предоставя избирателно предимство в полза на PCT, което ще бъде осъществено на практика, ако PCT реши да се възползва от него.

      Обосноваване от логиката на данъчната система

               (224)

               Гръцките органи твърдят, че предвиденият в този декрет специален режим има за цел привличане на чуждестранен капитал и подпомагане на възстановяването на страната след Втората световна война и гражданската война през 40-те години на 20-ти век. В член 107 от Конституцията на Гърция изрично се посочва, че той се ползва с преимущество спрямо обичайното право предвид неговото значение за икономическото развитие на Гърция. Действително целта е била да се гарантира защитата на инвеститорите на чуждестранен капитал срещу постоянните промени на гръцкото данъчно законодателство, които не са благоприятни за чуждестранните инвестиции. Въпреки това целта на този режим на защита, изразяваща се в развитието на гръцката икономика, може единствено да бъде взета под внимание в рамките на оценката на съвместимостта, но не и да обоснове избирателния характер на мярката.

               (225)

               Комисията отбелязва също така, че тъй като този режим на защита, който може да бъде предоставен на PCT по негово искане, би бил предоставен на дискреционна основа, той не може да бъде обоснован от характера или общата схема на данъчната система. (167)

               (226)

               Следователно въпросната разпоредба предоставя избирателно предимство в полза на PCT, което не може да бъде обосновано от характера или общата схема на системата.

      Съществуваща помощ

               (227)

               Гръцките органи и PCT твърдят, че ако Комисията счете, че прилагането на този декрет представлява помощ, то тя би била вече съществуваща помощ.

               (228)

               Комисията отбелязва, че разпоредбата в полза на PCT е приета през 2009 г., а не преди присъединяването на Гърция към ЕС. Тази разпоредба предоставя на PCT правото да подаде искане и да бъде поставено под този специален режим. След подаване на искане от страна на PCT се издава президентски указ или министерско решение, които определят конкретните предимства в полза на PCT. Следователно в резултат на конкретното прилагане на декрета по искане на PCT реалното изпълнение на мерките ще се осъществи в момента на приемане на акта за одобрение. С оглед на това мярката в полза на PCT представлява нова помощ.

         5.3.9.   Освобождаване от общите правила за принудително отчуждаване

               (229)

               В получените по този случай жалби се посочва предоставено на PCT освобождаване по отношение на правилата за принудително отчуждаване. В закона за ратифициране на договора за концесия не се посочва такова освобождаване. Гръцките органи и PCT заявяват, че не е предоставено такова освобождаване и Комисията няма никакви основания да счита обратното. Следователно Комисията счита, че PCT не е получило този вид предимство.

         5.4.   Сравнение между горепосочените мерки за държавна помощ и подобни разпоредби в други договори за мащабни инфраструктури проекти

               (230)

               Основните аргументи, изтъкнати в подкрепа на горепосочените данъчни мерки, се отнасят до необходимостта от предоставянето на подкрепа за мащабни проекти за публична инфраструктура чрез осигуряване на ясен, гъвкав и устойчив данъчен режим по отношение на дружествата, реализиращи такива проекти в Гърция. В подкрепа на своите аргументи гръцките органи и PCT се позовават на редица решения на Комисията, постановяващи, че финансирането на договори за концесия на мащабна инфраструктура, предвиждащи подобни освобождавания от данъчно облагане, не представлява държавна помощ.

               (231)

               Комисията анализира предоставените аргументи и достигна до следните заключения.

               (232)

               На първо място, съгласно установената съдебна практика (168) подобни аргументи са неуместни за целите на оценката на правомерността на решение на Комисията. Всеки случай следва да се оценява въз основа на член 107, параграф 1 от ДФЕС, като се вземат предвид характерните за случая обстоятелства. При всички случаи, както е посочено в член 107 от настоящото решение, наличието на подобни мерки в други договори за мащабни инфраструктурни проекти означава единствено, че тези мерки са приложими за определена категория дружества и следователно са избирателни.

               (233)

               При всички случаи всички решения, на които се позовават гръцките органи и PCT, се отнасят за различни ситуации.

               (234)

               В допълнение към това Комисията счита, че заключението по делото за международното летище на Атина (169) не е приложимо в настоящия случай. При него дейностите, за които е предоставена помощ, или не са били икономически, или не са били либерализирани към съответния момент, поради което не се касае за държавна помощ. За разлика от това в настоящия случай самата гръцка държава е поставила предоставянето на пристанищни инфраструктурни услуги на конкурентна основа, като е организирала тръжна процедура за тази част от пристанището, която е предмет на договора за концесия. В този смисъл мотивът за „липсата на либерализация“ в това предходно решение не е приложим в настоящия случай.

               (235)

               Относно делата за околовръстния път на Атина и за магистралния мост Рио-Антирио Комисията отбелязва, че макар и описанието на държавните мерки по отношение на тези проекти да съдържа кратко обобщение на приложимите за тези концесии данъчни разпоредби, Комисията не се е произнесла изрично по отношение на тези конкретни разпоредби, а само е направила оценка дали държавната подкрепа за проекта е била минимално необходимата, както и дали проведената тръжна процедура е довела до постигане на пазарната цена. В повечето от другите решения (170) дори не се посочват освобождаванията от данъчно облагане в полза на концесионерите (още повече че те са обосновани от логиката на данъчната система), а единствено се оценява дали тръжната процедура е достатъчно открита, недискриминационна и основана на най-ниската цена. Фактът, че по време на фазата на уведомление Комисията е получила съответните договори за концесия, в които се посочват няколко освобождавания от данъчно облагане, не означава, че Комисията ги е анализирала от гледна точка на държавната помощ или че се е произнесла по отношение на тези конкретни мерки. Съгласно съдебната практика на Съда Комисията следва да е заела ясна и категорична позиция относно съответните мерки, за да могат получателите да считат, че тези мерки не представляват държавна помощ. Липсата на становище от страна на Комисията не означава, че тези мерки са одобрени. (171)

               (236)

               По същата логика фактът, че в решението за широколентовия достъп (172) Комисията е посочила като правна основа Закона за публично-частното партньорство, включващ подобни разпоредби, също не означава, че Комисията е оценила изрично тези разпоредби. На последно място делото за подводен тунел в Солун (173) не изглежда уместно, тъй като данъчните мерки също не са включени в оценката и така или иначе спечелилият търга участник не се е възползвал от включената в тръжните документи опция за използване на оперативни субсидии.

               (237)

               Освен това гръцките органи и PCT твърдят, че Комисията е поддържала своята позиция относно съответната си оценка по тези дела след издаването на своите решения за държавна помощ през декември 2013 г. относно измененията на четири такива проекта. (174) В това отношение Комисията отбелязва, че в тези решения дори не се посочват данъчни разпоредби, тъй като техният предмет е различен, и още по-малко съдържат оценка от името на Комисията.

               (238)

               С оглед на гореизложеното не може да се направи заключението, че Комисията е „одобрила“ подобни разпоредби в миналото и че това „одобрение“ може да се изтъква от получателя с цел изключване на наличието на държавна помощ. (175)

               (239)

               Следователно Комисията достига до заключението, че разгледаните по-горе мерки (с изключение на мярката по т. 5.3.9) представляват избирателни предимства, които не са обосновани от характера и общата схема на данъчната система.

         5.5.   Нарушаване на конкуренцията и засягане на търговията

               (240)

               Горепосочените мерки, представляващи избирателни предимства, могат да бъдат класифицирани като държавна помощ, ако нарушават или заплашват да нарушат конкуренцията и доколкото те засягат търговията между държавите членки. Съгласно установената съдебна практика се счита, че избирателно предимство, предоставено от държавата, нарушава или заплашва да наруши конкуренцията, когато би могло да подобри конкурентната позиция на получателя спрямо други, конкуриращи се с него предприятия. (176) Следователно се предполага, че съществува нарушаване на конкуренцията по смисъла на член 107 от ДФЕС, когато държавата предоставя финансово предимство на предприятие в либерализиран сектор, в който съществува или би могла да съществува конкуренция. (177)

               (241)

               Тъй като гръцката държава е организирала международна тръжна процедура за концесията, впоследствие възложена на Cosco, тя е поставила предоставянето на пристанищни услуги на конкурентна основа. Тъй като различни предприятия от различни държави членки могат да се конкурират за получаване на пристанищни концесии, предоставянето на конкретните данъчни предимства в полза на PCT, които не са били достъпни за всички възможни кандидати към момента на тръжната процедура, може да се счита ако не за реално, то поне за потенциално нарушаване на конкуренцията.

               (242)

               Още към момента, когато PCT сключва споразумението за концесия, пристанището на Пирея разполага със значителен капацитет (1,6 млн. TEU) и се счита за потенциален конкурент на други пристанища в ЕС. (178) Например пристанището на Солун, пристанището на Констанца в Румъния, пристанището на Копер в Словения и определен брой пристанища в Италия могат да се считат за преки или поне потенциални конкуренти на PCT. Съгласно споразумението за концесия се предвижда кейове II и III на контейнерния терминал, които се експлоатират от PCT, да достигнат значим капацитет (до 3,7 млн. TEU) до 2015 г. Този нов капацитет, чието изграждане е било подпомогнато от въпросните мерки, би могъл да засегне както конкуренцията, така и търговията между държавите членки, тъй като различни пристанища в редица държави членки биха могли да имат същите клиенти като PCT и са поне потенциално негови конкуренти.

               (243)

               Освен това Комисията отбелязва, че контейнерните терминали за трансбордиране като този на получателя са в много по-голяма степен изложени на конкуренция, включително от страна на трети държави (в Средиземноморския регион). Например поради тази инвестиция Cosco е съсредоточило своите средиземноморски коработранспортни операции в Пирея вместо в италианските и испанските пристанища за трансбордиране, които е използвало преди това. PCT се конкурира с други пристанища в ЕС и ще засили своите пазарни позиции.

               (244)

               Тъй като въпросните данъчни мерки са осигурили на PCT допълнителен паричен поток, по-специално през първите фази от проекта за изграждане, те са помогнали на Cosco да разшири своите дейности на пазара на пристанищни услуги в ЕС и вероятно са укрепили неговите конкурентни позиции на този пазар.

               (245)

               От горепосочените съображения следва, че въпросните мерки вероятно биха засегнали търговията между държавите членки и биха нарушили или заплашили да нарушат конкуренцията. Съгласно установената съдебна практика на Съда е достатъчно да се установи, че въпросната помощ може да засегне търговията между държавите членки и заплашва да наруши конкуренцията. (179) С оглед на гореизложения анализ Комисията не счита за необходимо да определя по-подробно точния обхват на услугите или на въпросния географски пазар, нито да анализира детайлно неговата структура и произтичащите конкурентни взаимоотношения. (180)

               (246)

               Що се отнася до изтъкнатия от PCT аргумент, че оценката на ефекта от данъчните мерки върху конкуренцията и търговията би изисквала анализ на аналогичните данъчни системи на съответните пазари, Комисията отбелязва, че съгласно установената съдебна практика (181) фактът, че държава членка иска чрез едностранни мерки да сближи условията за конкуренция в определен икономически сектор с тези в други държави членки, не лишава въпросните мерки от характера им на държавна помощ.

         Заключение

               (247)

               С оглед на гореизложеното Комисията достига до заключението, че всички данъчни предимства, предоставени на PCT, представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, с изключение на предполагаемото освобождаване от общите правила за принудително отчуждаване.

         6.   ОЦЕНКА НА СЪВМЕСТИМОСТТА НА МЕРКИТЕ

               (248)

               Гръцките органи и PCT твърдят, че мерките за помощ трябва да се считат за съвместими с вътрешния пазар въз основа на член 107, параграф 3, буква а) и член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, както и въз основа на правилата на ЕС за регионална помощ.

         6.1.   Приложимост на Насоките за регионална помощ за 2007—2013 г.
       (182)
      (НРП)

               (249)

               Комисията отбелязва, че законовото право на PCT да използва мерки за държавна помощ му е предоставено след публикуването в Държавен вестник на закона, включващ тези мерки, т.е. на 30 март 2009 г. (183) Следователно Комисията ще оцени мерките въз основа на НРП за 2007—2013 г., приложими към март 2009 г.

               (250)

               Комисията отбелязва, че разглежданите мерки за помощ се състоят в неограничени по размер данъчни предимства, които съгласно правилата за регионална помощ се считат за оперативна, а не за инвестиционна помощ. Съгласно НРП за 2007—2013 г., по изключение и в много ограничени случаи, може да бъде разрешена оперативна помощ (184) в региони, отговарящи на условията за дерогация по член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС. Пристанището на Пирея е разположено в региона на Атика, който през март 2009 г. е представлявал регион, отговарящ на условията за регионална помощ по смисъла на член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС в качеството на засегнат от „статистическия ефект“ регион. (185) Следователно трябва да се анализира дали мерките за помощ отговарят на условията за оперативна помощ, посочени в НРП. Оперативна помощ в рамките на НРП за 2007—2013 г. може да бъде разрешена, ако е оправдана с оглед на нейния принос за регионалното развитие и естеството ѝ и ако нивото ѝ е пропорционално на затрудненията, които цели да облекчи. В допълнение към това по принцип оперативна помощ следва да бъде предоставяна само за предварително определен набор от приемливи разноски или разходи (186) и да е ограничена до определен процент от тези разходи. Освен това тя следва да е временна и да намалява във времето и да бъде премахвана щом съответните региони реално достигнат нивата на по-богатите области в ЕС.

               (251)

               Комисията отбелязва, че предвид естеството на помощта и затрудненията, които цели да облекчи, принципно се касае за една ad hoc помощ, която на практика не може да преодолее такива затруднения, тъй като е малко вероятно предоставянето на оперативна помощ на дадено предприятие да преодолее затрудненията по цялостен начин. Освен това изтъкнатите от гръцките органи и PCT причини, обосноваващи мерките за помощ, т.е. развитието и модернизацията на сектора за контейнерен морски транспорт, чрез създаването на правна сигурност на данъчния режим, приложим за инвестиционния проект, не могат да се считат за свързани с въпросния регион затруднения, нуждаещи се от облекчаване. В допълнение към това дори и Комисията да приеме, че тази обосновка е уместна в настоящия случай, не съществуват предварително определени приемливи разходи по отношение на такива затруднения и съответно предварително определен размер на помощта. Освен това мерките за помощ не включват постепенно намаляване във времето и не е предвидено да бъдат поетапно премахнати, когато регионът на Атика стане регион „C“ на 1 януари 2011 г. (187) Следователно мерките за помощ не могат да се считат за съвместими въз основа на НРП за 2007—2013 г.

         6.2.   Пряко прилагане на член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС

         Цел от общ интерес

               (252)

               В свое съобщение, озаглавено Устойчиво бъдеще за транспорта: Интегрирана, основана на технологии и лесна за ползване система
                   (188), Комисията подчертава, че развитието на пристанищата и интермодалните терминали е ключов фактор за изграждане на интегрирана и интелигентна логистична система в ЕС. В съобщението относно Стратегическите цели и препоръки за политиката в областта на морския транспорт до 2018 г.
                   (189) Комисията подчертава, че осигуряването на нови пристанищни инфраструктури, както и подобряването на използването на съществуващия капацитет, е от съществено значение, за да се гарантира, че пристанищата могат да се справят успешно със своята функция на входни точки.

               (253)

               Съгласно Регламент (ЕС) № 1315/2013 на Европейския парламент и на Съвета (190) най-добрият начин за развитие на трансевропейската транспортна мрежа (TEN-T) е като се използва подход с две нива, предвиждащ широкообхватна мрежа и основна мрежа. Широкообхватната мрежа представлява основното ниво на новата TEN-T. Тя се състои от цялата съществуваща и планирана инфраструктура, която изпълнява изискванията на регламента за TEN-T. Основната мрежа следва да представлява основата за развитието на устойчива мултимодална транспортна мрежа, да стимулира развитието на цялата широкообхватна мрежа и да бъде изградена най-късно до 2030 г. Пристанището на Пирея е едно от морските пристанища, включени в основната мрежа на ЕС.

               (254)

               В този смисъл пристанището на Пирея е едно от най-големите и най-значимите в Средиземно море и неговата експлоатация е ключов фактор за развитието на гръцката икономика и от съществено значение за развитието на целите на транспортната политика на ЕС. Предприетата от PCT инвестиция е развила част от пристанището на Пирея до модерен морски контейнерен терминал чрез повишаване на неговата ефективност, складов капацитет, способност за обслужване на товарни кораби от ново поколение и взаимосвързаност. Съгласно споразумението за концесия се очаква капацитетът да се увеличи от най-малко 300 000 TEU през първата година от периода на концесията до най-малко 3 700 000 TEU след осмата година от периода на концесията. Следователно може да се заключи, че инвестициите в пристанищни съоръжения в съчетание с елементи на държавна помощ могат да допринесат за постигането на цел от общ интерес.

         Необходимост и стимулиращ ефект

               (255)

               Съгласно съдебната практика на Комисията в тази област необходимостта от помощта се установява, ако може да се докаже, че сумата на входящия поток от нетни приходи, генерирани от инвестиционния проект, не е достатъчна, за да компенсира инвестиционните разходи на инвеститора. На практика, ако тези приходи не са достатъчни, проектът не би бил предприет от частен инвеститор без публична подкрепа и предоставянето на държавна помощ би било счетено за необходимо.

               (256)

               Гръцките органи и получателят твърдят, че мерките за помощ са били необходими, тъй като при тяхната липса режимът на финансиране на проекти, който PCT би договорило, би бил съществено по-неблагоприятен и би изложил на риск изпълнението на проекта.

               (257)

               Комисията последователно е считала, че проектите за пристанищна инфраструктура изискват значителни капиталови инвестиции, чиято възвръщаемост се постига само в много дългосрочен план и чиято икономическа жизнеспособност невинаги може да бъде осигурена без публична подкрепа. В този случай обаче PPA — възлагащият орган, провел тръжната процедура за избора на концесионер на пристанището на Пирея, вече е бил установил, че икономическата жизнеспособност на проекта ще бъде осигурена — нещо, който се доказва от факта, че съгласно тръжната документация се е очаквало избраният бенефициер да предприеме цялата инвестиция за своя собствена сметка. В допълнение към това PCT е предприело разширяването на кей II и изграждането на кей III, поемайки самостоятелно всички инвестиционни разходи, свързани с проекта. Когато е подало своята оферта, приета от PPA, то е считало, че неговата инвестиция в пристанището на Пирея ще бъде рентабилна за него, без да е необходима публична подкрепа, тъй като в противен случай то не би подало офертата или би я подало с резерви относно рентабилността на проекта при липсата на специално данъчно третиране. Освен това фактът, че Cosco е имало за цел да превърне пристанището на Пирея във водещия контейнерен терминал в Средиземно море, свидетелства за потенциала на това пристанище, както и за рентабилността на инвестиционния проект, която никога не е била поставяна под съмнение. (191) Следователно не може да се счита, че разглежданите мерки са били необходими за осигуряването на икономическата жизнеспособност на инвестиционния проект.

               (258)

               Фактът, че Китайската банка за развитие е изчаквала приемането на закона за ратификация, не доказва необходимостта от мерките за помощ. Като се има предвид, че договорът за концесия е трябвало да бъде ратифициран със закон в съответствие с гръцката законодателна практика, всяка банка би изчакала приемането на закона за ратификация, без това да е изрично свързано с предоставянето на разглежданите мерки. Освен това поисканата от Европейската инвестиционна банка защита срещу обща или дискриминационна законодателна промяна също не доказва необходимостта от помощта.

               (259)

               PCT е започнало строителните работи едва след ратификацията на договора за концесия със закон. Това обаче е свързано също с факта, че всички публични договори от този вид трябва да бъдат ратифицирани със закон. Всяко дружество, намиращо се в позицията на PCT, при всички случаи би изчакало ратификацията на договора. В допълнение към това Cosco се е ангажирало да изпълни проекта още към момента на подаване на своята оферта преди приемането на акта за одобрение, т.е. закона за ратификация. След като офертата е била подадена, Cosco е знаело, че има законовото задължение да реализира инвестицията, ако бъде определено от PPA като спечелилия търга оферент.

               (260)

               Освен това получателят никога не се е позовавал на съществуването на недостиг на финансиране, който трябва да бъде преодолян чрез разглежданите мерки. Фактът, че PCT е определило размера на помощта едва след откриването на официалната процедура по разследване от страна на Комисията, т.е. почти 5 години след подписването на договора за концесия, показва, че в своя първоначален бизнес план и по-специално към момента, когато Cosco е взело решение за предприемане на инвестицията, PCT не е взело под внимание размера на помощта. Що се отнася до изтъкнатите от получателя решения на Комисията, в които Комисията е одобрила държавна помощ, за която не е постъпило уведомление, в случаи, при които помощта не е била количествено оценена предварително, Комисията отбелязва, че посочените казуси не са приложими в настоящия случай, тъй като те не се отнасят за финансиране на пристанищна инфраструктура, при което по правило трябва да бъде установен конкретен финансов недостиг дори и за целите на последващия анализ на съвместимостта. Следователно тази помощ не може да се счита за необходима за изпълнението на проекта, тъй като той би бил предприет от PCT при всички обстоятелства.

               (261)

               При всички случаи, както вече беше обяснено по-горе, разглежданите мерки се състоят в неограничени по размер данъчни предимства, които представляват оперативна помощ, която принципно не е разрешена. Такава помощ е допустима единствено при изрично определени изключителни обстоятелства. В контекста на анализа на съвместимостта на финансирането на проект за пристанищна инфраструктура въз основа на член 107, параграф 3, буква в) такава помощ не може да бъде счетена за съвместима.

               (262)

               Получателят твърди, че в този случай пазарната неефективност се състои в необходимостта от осигуряване на стабилност, правна сигурност и гъвкавост по отношение на данъчната рамка за изпълнение на договора за концесия. В това отношение Комисията отбелязва, че съгласно нейната установена практика необходимостта от осигуряване на стабилност, правна сигурност и гъвкавост не може да се счита за пазарна неефективност или за валидно основание за съвместимост на мерките за помощ. Най-важно обаче е, че липсата на такава „рамка“ не е възпрепятствала Cosco да предприеме инвестицията в пристанището на Пирея. Следователно Комисията счита, че целта за осигуряване на стабилност, правна сигурност и гъвкавост не може да докаже необходимостта от или стимулиращия ефект на разглежданите мерки за помощ.

               (263)

               С оглед на гореизложеното Комисията счита, че предоставените на PCT мерки за помощ не са били необходими, тъй като не е доказано, че при тяхната липса Cosco би се отказало от изпълнението на проекта. Следователно мерките за помощ представляват оперативна помощ, която освобождава PCT от разходи, които то по принцип би понесло, и не могат да се считат за съвместими. С оглед на това заключение Комисията не счита за необходимо да анализира по-подробно останалите условия на член 107, параграф 3, буква в) относно пропорционалността и нарушаването на конкуренцията с цел установяване на съвместимостта на мерките за помощ.

         7.   ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ НА ПОМОЩТА

   Съгласно установената съдебна практика помощта, счетена от Комисията за несъвместима с общия пазар, трябва да бъде възстановена с цел възстановяване на съществувалото преди това положение. (192) Тъй като горепосочените мерки представляват неправомерна и несъвместима държавна помощ, Комисията следва да постанови възстановяването на неправомерно предоставената помощ, която е несъвместима с вътрешния пазар, освен ако получателят може да има оправдани правни очаквания или да се позове на общ принцип на правото на ЕС. (193)

      Количествена оценка

               (264)

               Количествената оценка на помощта, предоставена от гръцките органи и получателя, се основава на хипотетичните предположения в бизнес плана на PCT от 2009 г. Следователно те не могат да служат като основа за точната количествена оценка на размера на помощта.

               (265)

               Поради липсата на подходяща информация от страна на гръцките органи в настоящото решение не се определя точният размер на получената от PCT помощ за всяка от мерките. Въпреки това Комисията счита, че държавата членка трябва да прилага следната методология, за да определи сумата на несъвместимата държавна помощ, която трябва да бъде възстановена от PCT:

         —   Освобождаване от подоходен данък върху лихвите, натрупани до датата на започване на експлоатацията на кей III:

               (266)

               Тази мярка включва помощ в полза на PCT, която е равностойна на подоходния данък, който PCT по правило би дължало върху натрупаните лихви до започването на експлоатацията на кей III и от който PCT е освободено въз основа на член 2, параграф 1 от Закона.

               (267)

               Гръцките органи посочиха, че на практика PCT не се е възползвало от тази разпоредба, тъй като е включило в своите облагаеми приходи сумата на натрупаните лихви върху парични депозити (следователно тези приходи са подлежали на облагане с подоходен данък). С оглед на това те трябва да предоставят доказателство, че случаят действително е бил такъв.

               (268)

               В случай че PCT се е възползвало от тази разпоредба, гръцките органи трябва първо да посочат следните дати:

                           —

                           датата, от която PCT е бил освободено от подоходен данък върху натрупани лихви;

                           —

                           датата, на която е започнала експлоатацията на кей III.

               (269)

               Гръцките органи трябва да вземат като база съответните депозити на PCT в гръцките банки за всяка отделна година (след датата на освобождаване от подоходен данък върху натрупани лихви), както и съответните годишни лихви, и да приложат спрямо тях приложимата за всяка година ставка на подоходния данък.

         —   Право на възстановяване на данъчен кредит по ДДС независимо от датата на завършване на строителните работи или на отделни части от тях.

               (270)

               Тази мярка включва помощ в полза на PCT, която е равностойна на пълния размер на възстановяване на данъчен кредит по ДДС, който PCT запазва (съгласно тази разпоредба), в случай че 5 години след извършването на съответните разходи експлоатацията по проекта не е започнала.

               (271)

               Гръцките органи са посочили, че PCT е започнало експлоатация по инвестиционния проект още в рамките на 5 години от началото на проекта, поради което петгодишният период на освобождаване не е довел до подлежаща на възстановяване конкретна сума.

               (272)

               Гръцките органи обаче не са предоставили никакви доказателства за приключването на строителните работи по проекта и за започването на експлоатацията. Следователно гръцките органи трябва да предоставят доказателства за завършването на строителните работи по проекта. В допълнение към това те следва да предоставят също така списъка на фактурите, свързани с тези строителни работи, както и да посочат датите, на които PCT е получило възстановяване на данъчен кредит по ДДС във връзка с тези фактури.

               (273)

               В случай че строителните работи по проекта не са приключили, за дата на предоставяне на помощта ще се счита петата година след датата на възстановяване на данъчен кредит по ДДС за всяка от фактурите, свързани със строителните работи. Във всеки от случаите помощта ще се изразява в размера на възстановения данъчен кредит по ДДС.

         —   Широко определение за инвестиционна стока => пряко право на възстановяване на 90 % от данъчен кредит по ДДС без одит.

               (274)

               Тази мярка включва помощ в полза на PCT, която е равностойна на натрупаните лихви върху възстановения ДДС за всички разходи, различни от разходи за материални активи (свързани с инвестиционната стока), от момента, в който възстановяването е предоставено на PCT, до момента, в който PCT би получило право на такова възстановяване, а именно 3 години по-късно или до момента, в който PCT би имало възможност да компенсира своя ДДС върху покупките (във връзка с тези разходи) с ДДС върху продажбите.

               (275)

               Гръцките органи следва да правят разграничение между ДДС по отношение на материални активи, които попадат в обхвата на понятието за инвестиционна стока, и ДДС върху покупките, свързан с други строителни работи и услуги. Следователно този ДДС върху покупките трябва да бъде изчислен. Въз основа на сумата, получена при това изчисление, гръцките органи трябва да изчислят лихвата, която държавата следва да изиска за авансовото плащане преди тригодишния период, в рамките на който PCT може да получи възстановяване във всеки случай. Тези лихви трябва да бъдат изчислени за периода от момента, в който възстановяването е предоставено на PCT, до момента, в който PCT би получило право на такова възстановяване, а именно 3 години по-късно. Ако може да се докаже, че то е можело да получи възстановяване преди изтичането на тригодишния период, съответната лихва трябва да бъде изчислена до момента, когато PCT би било в състояние да компенсира своя ДДС върху покупките (във връзка с тези разходи) с ДДС върху продажбите.

         —   Право на лихви за забава без необходимост от времеви или процедурни изисквания в случай на невъзстановяване на ДДС от държавата

               (276)

               Тази мярка съставлява помощ в полза на PCT, която е равностойна на лихвите, които PCT може да изиска (по силата на тази разпоредба) от гръцката държава след изтичането на 60 дни от момента на подаване на съответната данъчна декларация (за изискване на възстановяване на ДДС), докато други дружества, намиращи се в подобно положение, не биха имали право на начисляване на лихви.

               (277)

               PCT посочи, че не се е възползвало от тази разпоредба. Въпреки това, ако това не е така и ако такива лихви на практика са били изплатени от държавата, то тогава гръцките органи следва да посочат точния размер на изплатените лихви, както и датите, на които са извършени тези плащания. Тези дати ще се считат за датите на предоставяне на помощта, а съответните изплатени лихви — за размерите на помощите, предоставени на тези дати.

         —   Прехвърляне на загуби към бъдещи периоди без времево ограничение

               (278)

               Помощта в този случай се изразява в допълнителния корпоративен данък, който PCT би дължало, ако не е било извършено прехвърляне на загуби към бъдещи периоди извън времевото ограничение от 5 години. С други думи помощта е равностойна на разликата между подоходния данък, който PCT реално е заплатило, и подоходния данък, който би платило при липсата на възможността за прехвърляне на своите загуби към бъдещи периоди за период от повече от 5 години след тяхното възникване.

               (279)

               В този случай за дата на предоставяне на помощта се счита датата, на която данъкът би бил дължим. Гръцките органи следва да предоставят данни, доказващи данъчните загуби, които PCT е реализирало през всяка година, както и информация дали тези загуби са били прехвърлени към бъдещи периоди за период от повече от 5 години. Ако случаят е такъв, те ще трябва да изчислят въздействието от тези загуби върху неговата данъчна основа и следователно съответния подоходен данък, който PCT не е заплатило поради извършването на това прехвърляне към бъдещи периоди.

         —   Избор между 3 амортизационни метода

               (280)

               PCT посочи, че е използвало линейния амортизационен метод. Гръцките органи следва да предоставят доказателство, че е използван единствено линейният амортизационен метод, без да е съществувала възможност за преминаване към други амортизационни методи. Ако е използван друг амортизационен метод, помощта би била разликата между корпоративния данък, който PCT би платило в случай на прилагане на линейния метод, и корпоративния данък в случай на използване на някой от другите два метода. За дата на предоставяне на помощта се счита датата, на която допълнителният данък би бил дължим.

         —   Освобождаване от гербови налози върху споразуменията за заем и всички допълнителни споразумения за финансирането на строителните работи

               (281)

               Гръцките органи следва да посочат дали PCT е сключило други споразумения за отпускане на заем освен посочените с Cosco. Що се отнася до тези споразумения, предоставената на PCT помощ би била равностойна на съответните гербови налози, приложими за тези заеми. За дати на предоставяне на тези помощи се считат датите, към които тези гербови налози са били дължими.

         —   Освобождаване в полза на кредиторите на PCT от данъци, гербови налози, вноски и всички права в полза на държавата или на трети страни, които те по правило дължат във връзка с договори за прехвърляне на задълженията и правата, произтичащи от споразуменията за заем с PCT

               (282)

               Тази мярка включва помощ в полза на кредиторите на PCT, по-специално Cosco, която е равностойна на размера на гербовия налог, който Cosco би дължало по силата на общоприложимите правила в случай на прехвърляне на договорен с PCT заем към трета страна.

               (283)

               Според гръцките органи през 2009 г. Cosco е предоставило на PCT два заема, които са били погасени през 2011 г. С оглед на това Комисията няма причини да счита, че е осъществено подобно прехвърляне.

               (284)

               Гръцките органи следва да разяснят дали тази разпоредба е била използвана. Ако случаят е такъв, то тогава те трябва да определят гербовия налог, който би бил дължим за подобни правни актове.

         —   Освобождаване от гербови налози за всяка компенсация, изплатена от PPA на PCT по силата на договора за концесия, попадаща извън обхвата на Кодекса за ДДС

               (285)

               Тази мярка предоставя на PCT предимство, което е равностойно на гербовия налог, който то би трябвало да заплати при такива обстоятелства и от който то е освободено. Гръцките органи следва да посочат дали тази разпоредба е била използвана. Ако случаят е такъв, то тогава те трябва да определят размерите на предоставените на PCT помощи и съответните дати на предоставяне по същия начин като описания за мерките по-горе.

         —   Предоставяне на преференциален режим за чуждестранни инвестиции по искане на PCT

               (286)

               Гръцките органи са посочили, че този режим не е бил използван. Въпреки това, както е посочено в съображение 220, PCT има право да подаде искане и да бъде поставено под този преференциален режим.

      Времеви график

               (287)

               В рамките на два месеца след уведомяването на Република Гърция за настоящото решение Гърция трябва да информира Комисията за планираните или предприетите мерки:

                           i.

                           посочване на мерките, които в действителност могат да попаднат в обхвата на правилото de minimis за държавна помощ, както и предоставяне на съответната документация, доказваща това;

                           ii.

                           посочване на мерките, по отношение на които са възстановени средства, или посочване на въведения в действие план за възстановяване.

               (288)

               В рамките на четири месеца след уведомяването на Република Гърция за настоящото решение Гърция трябва да информира Комисията, че е извършила възстановяването.

               (289)

               Принципно това е крайният срок за възстановяване.

               (290)

               В случаите, в които PCT е получило предимство, ненадвишаващо праговете, посочени в Регламент (ЕО) № 1407/2013 на Комисията (194), това предимство не се счита за държавна помощ, ако са спазени всички условия, посочени в този регламент, и не изисква възстановяване на средства.

               (291)

               Върху сумите, подлежащи на възстановяване, се начислява лихва, считано от датата, на която те са предоставени на PCT, до тяхното действително възстановяване. Лихвата се изчислява с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията (195) и Регламент (ЕО) № 271/2008 на Комисията (196) за изменение на Регламент (ЕО) № 794/2004.

         8.   ЗАКЛЮЧЕНИЕ

               (292)

               Комисията констатира, че Гърция е приложила неправомерно следните мерки за помощ в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз:

                           1.

                           освобождаване от подоходен данък върху лихвите, натрупани до датата на започване на експлоатацията на кей III;

                           2.

                           право на възстановяване на данъчен кредит по ДДС независимо от етапа на завършеност на обекта по договора; определяне на понятието „инвестиционна стока“ за целите на правилата относно ДДС; право на лихви за забава, считано от първия ден след шестдесетия ден от подаването на искане за възстановяване на ДДС;

                           3.

                           прехвърляне на загуби към бъдещи периоди без времево ограничение;

                           4.

                           избор между 3 амортизационни метода относно инвестиционните разходи за реконструкцията на кей II и изграждането на кей III;

                           5.

                           освобождаване от гербови налози върху споразуменията за заем и всички допълнителни споразумения за финансирането на проекта;

                           6.

                           освобождаване от данъци, гербови налози, вноски и всички права в полза на държавата или на трети страни по договорите между кредиторите по споразуменията за отпускане на заем, в рамките на които се прехвърлят задълженията и правата, произтичащи от тях;

                           7.

                           освобождаване от гербови налози за всяка компенсация, изплатена от PPA на PCT по силата на договора за концесия, попадаща извън обхвата на Кодекса за ДДС;

                           8.

                           закрила по силата на специалния режим за защита на чуждестранните инвестиции.

               (293)

               Гръцките органи не са освободили PCT от правилата относно принудително отчуждаване и следователно не са предоставили помощ на PCT в този контекст.

               (294)

               Всички от описаните по-горе мерки за помощ са несъвместими с ДФЕС и изискват възстановяване на съответните средства,

         ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
   Член 1
   Следните мерки за държавна помощ в полза на Piraeus Container Terminal S.A. и неговия кредитор — Cosco, неправомерно приложени от Гърция в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз, са несъвместими с вътрешния пазар:

               1.

               освобождаване от подоходен данък върху лихвите, натрупани до датата на започване на експлоатацията на кей III;

               2.

               право на възстановяване на данъчен кредит по ДДС независимо от етапа на завършеност на обекта по договора; определяне на понятието „инвестиционна стока“ за целите на правилата относно ДДС; право на лихви за забава, считано от първия ден след шестдесетия ден от подаването на искане за възстановяване на ДДС;

               3.

               прехвърляне на загуби към бъдещи периоди без времево ограничение;

               4.

               избор между 3 амортизационни метода относно инвестиционните разходи за реконструкцията на кей II и изграждането на кей III;

               5.

               освобождаване от гербови налози върху споразуменията за заем и всички допълнителни споразумения за финансирането на проекта;

               6.

               освобождаване от данъци, гербови налози, вноски и всички права в полза на държавата или на трети страни по договорите между кредиторите по споразуменията за отпускане на заем, в рамките на които се прехвърлят задълженията и правата, произтичащи от тях;

               7.

               освобождаване от гербови налози за всяка компенсация, изплатена от PPA на PCT по силата на договора за концесия, попадаща извън обхвата на Кодекса за ДДС;

               8.

               закрила по силата на специалния режим за защита на чуждестранните инвестиции.

         Член 2
   Гръцките органи не са предоставили държавна помощ чрез освобождаване на Piraeus Container Terminal S.A. от правилата относно принудително отчуждаване.
   Член 3
   1.   Гърция възстановява от PCT и неговото дружество майка Cosco предоставената несъвместима помощ, посочена в член 1.
   2.   Върху сумите, подлежащи на възстановяване, се начислява лихва, считано от датата, на която те са предоставени на получателя, до тяхното действително възстановяване.
   3.   Лихвата се изчислява с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 и Регламент (ЕО) № 271/2008 за изменение на Регламент (ЕО) № 794/2004.
   4.   Считано от датата на приемане на настоящото решение, Гърция отменя всички разпоредби, позволяващи продължаването на мерките, посочени в член 1.
   5.   Считано от датата на приемане на настоящото решение, Гърция отменя всички оставащи плащания на помощта, посочена в член 1.
   Член 4
   1.   Възстановяването на предоставената помощ, посочена в член 1, е незабавно и ефективно.
   2.   Гърция осигурява изпълнението на настоящото решение в срок от четири месеца от датата, на която е уведомена за него.
   Член 5
   1.   В срок от два месеца от уведомяването за настоящото решение Гърция изпраща следната информация:

               а)

               общата сума (главница и лихви по възстановяване), която следва да бъде възстановена от PCT и неговото дружество майка Cosco;

               б)

               подробно описание на вече предприетите и планирани мерки за спазване на настоящото решение;

               в)

               документи, доказващи, че на PCT и неговото дружество майка Cosco е наредено да възстановят помощта.

         2.   Гърция информира редовно Комисията за напредъка по националните мерки, предприети за прилагане на настоящото решение, до окончателното възстановяване на предоставената помощ, посочена в член 1. При искане от страна на Комисията Гърция предоставя незабавно информация за вече предприетите и планирани мерки за изпълнение на настоящото решение. Освен това тя предоставя подробна информация относно сумите на помощта и лихвите, които вече са възстановени от получателя.
   Член 6
   Адресат на настоящото решение е Гърция.

      Съставено в Брюксел на 23 март 2015 година.

            За Комисията

         Margrethe VESTAGER

            Член на Комисията

      (1)  ОВ L 83, 27.3.1999 г., стр. 1.

      (2)  Регистрирано от Комисията на 13 май 2009 г.

      (3)  Регистрирано от Комисията на същия ден.

      (4)  Решение на Комисията C(2012) 4217 final от 11 юли 2012 г. по дело SA. 28876 (C (12/C) (ex CP 202/09) — Гърция — Container Terminal Port of Piraeus & Cosco Pacific Limited (ОВ C 301, 5.10.2012 г., стр. 55).

      (5)  Вж. бележка под линия 4.

      (6)  Вж. член 1.1 от договора за концесия относно неговия обхват и раздел 3 относно правото на използване и експлоатация.

      (7)  Вж. член 3.1.iii от договора за концесия.

      (8)  Обявен в Официален вестник. Обявление 2008/S 20-026332 от 30 януари 2008 г. е изменено с обявление 2008/S 54-072476 от 18 март 2008 г., с което крайният срок за подаване на оферти се удължава до 19 май 2008 г.

      (9)  Вж. бележка под линия 4.

      (10)  i) Освобождаване от корпоративен подоходен данък за стоки, строителни работи и услуги, предоставяни на PCT извън Гърция от страна на дружества или съвместни предприятия, базирани извън Гърция, при условие че съществува двустранно данъчно споразумение за избягване на двойно данъчно облагане между Гърция и държавите на регистрация, ii) възстановяване на ДДС в рамките на 60 дни от момента на подаване на съответното заявление и лихвен процент, приложим за изчисляването на лихвата в случаите, когато държавата не възстанови дължимия ДДС в рамките на 60 дни от подаването на съответното заявление.

      (11)  Член 2, параграф 1 от Закона.

      (12)  Член 2, параграфи 3 и 4 от Закона.

      (13)  Член 2, параграф 5 от Закона.

      (14)  Член 2, параграф 6 от Закона.

      (15)  Член 2, параграф 8 от Закона.

      (16)  Член 2, параграф 9 от Закона.

      (17)  Член 2, параграф 10 от Закона.

      (18)  Член 3 от Закона.

      (19)  Решение от 16 март 2004 г. по дело Danske Busvogmaend/Комисия, T-157/01, Recueil, стр. I–917.

      (20)  i) дългосрочен характер на договорите, ii) необходимост от значителни начални инвестиции, което на практика означава ограничени или нулеви приходи през първоначалния период, iii) необходимост от осигуряване на външно финансиране, iv) несигурен характер на финансовата възвръщаемост, v) общ публичен интерес от изграждането на нова публична инфраструктура, vi) силен и публичен интерес от успешното и рентабилно осъществяване на проекта.

      (21)  Регламент (ЕС) № 670/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 11 юли 2012 г. за изменение на Решение № 1639/2006/ЕО за създаване на Рамкова програма за конкурентоспособност и иновации (2007—2013 г.) и на Регламент (ЕО) № 680/2007 за установяване на общи правила за отпускане на финансова помощ от Общността в областта на трансевропейските транспортни и енергийни мрежи (ОВ L 204, 31.7.2012 г., стр. 1) и Регламент (ЕО) № 1370/2007 на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2007 година относно обществените услуги за пътнически превоз с железопътен и автомобилен транспорт и за отмяна на регламенти (ЕИО) № 1191/69 и № 1107/70 (ОВ L 315, 3.12.2007 г., стр. 1).

      (22)  По-специално те посочват, че в Регламент (ЕО) № 1370/2007 относно ЗОУ се признава, че когато е обоснована от необходимостта от осигуряване на данъчни облекчения или пълна амортизация на капитала, свързана с извънредна инфраструктура, подвижен състав или инвестиции в превозни средства, обществената поръчка за услуги може да има по-голяма продължителност от нормално позволената.

      (23)  Решение от 15 ноември 2011 г. по съединени дела Комисия и Кралство Испания/правителството на Гибралтар и Обединено кралство Великобритания и Северна Ирландия, C-106/09 P и C-107/09 P, ECLI:EU:2011:732, точки 90—92.

      (24)  Съображение 115 от решението за откриване на Комисията.

      (25)  Решение от 6 септември 2006 г. по дело Португалия/Комисия, C-88/03, Recueil, стр. I-7115, точка 81.

      (26)  Решение от 8 ноември 2001 г. по дело Adria-Wien Pipeline, C-143/99, Recueil, стр. I-8384.

      (27)  Решение от 17 ноември 2009 г. по дело Presidente del Consiglio del Ministri/Regione Sardegna C-169/08, Recueil, стр. I-10821.

      (28)  Решение от 7 март 2012 г. по дело British Aggregates Association/Европейска комисия, T-210/02 RENV.

      (29)  Вж. например анализа на Общия съд в това отношение в решение от 7 март 2012 г. по дело British Aggregates Association/Европейска комисия, T-210/02 RENV, точки 83—91.

      (30)  Решение от 6 септември 2006 г. по съединени дела Италия и WAM SpA/Комисия, T-316/04 и T-304/04, Recueil, стр. II-64.

      (31)  Дела COMP/M.5398 — HUTCHINSON/EVERGREEN, COMP/M.5450 — KUHNE/HGV/TIU/HAPAG-LLOYD, COMP/JV.55 — HUTCHINSON/RCPM/ECT, COMP/JV.56 — HUTCHINSON/ECT, COMP/M.3863 — TUI/CP SHIPS, COMP/M.5398 — HUTCHINSON/EVERGREEN, COMP/M.3576 — ECT/PONL/EUROMAX, COMP/M.3973 —CMA CGM/DELMAS, COMP/M.3829 MAERRSK/PONL, COMP/M.1674 — MAERSK/ECT, IV/M.831 — P&O/ROYAL NEDLLOYD.

      (32)  Дело 409/V/2009, решение от 23 януари 2009 г., стр. 22.

      (33)  Пристанището на Солун, пристанището на Констанца в Румъния, пристанището на Копер в Словения и определен брой пристанища в Италия (вж. бележка под линия 173 от решението за откриване).

      (34)  Решение на Комисията от 18 декември 2009 г. по дело C 21/09 (ex N 105/08, N 168/08 и N 169/08) — Гърция — Публично финансиране на инфраструктура и оборудване в пристанището на Пирея (ОВ C 402, 29.12.2012 г., стр. 25).

      (35)  Поради: отдалечеността на Пирея от тези зони; липсата на модерна железопътна връзка и услуги; значителните допълнителни разходи, които биха възникнали; както и осигуряването на основните линии за дълбоководен контейнерен превоз, които обслужват Централното Средиземноморие, чрез пристанищните контейнерни терминали в Малта (напр. Maersk), Таранто (напр. Evergreen), Венеция (напр. MSC) и Джоя Тауро (напр. MSC).

      (36)  Например Копер предлага морска дълбочина от около 9 метра спрямо дълбочина от 15—19 метра, предлагана от пристанището на Пирея (като корабите, които то обслужва, обикновено изискват дълбочина, много по-голяма от 12 метра). Контейнеровози с капацитет 13 500 TEU посещават контейнерното пристанище на Пирея всяка седмица — обем, който не може да бъде обслужен от никое от тези пристанища.

      (37)  Значителните разходи за допълнителната навигация, свързани с трафика по трансбордиране към всяко от другите пристанища, биха направили тези пристанища непривлекателни за този вид трафик.

      (38)  За един стандартен кораб за далечно плаване двупосочното разстояние от Пирея до тази корабна линия е само около 16 часа плавателно време спрямо 44 часа за Солун, 120 часа за Копер и няколко дни за Констанца (поради необходимостта от преминаване през Дарданелите и Босфора и характерните за тях задръствания).

      (39)  Съгласно параграф 117 от решението на Комисията: „Единствените пристанища в ЕС, които формират част от източносредиземноморския пазар, са разположените на Черно море (като например Констанца в Румъния, Варна в България). Въпреки това, поради специфичните особености на проливите, свързващи Черно море с Егейско море, черноморските пристанища не са основните конкуренти на пристанището на Пирея. Аналогично, дори и да не може да се изключи напълно възможността други пристанища в ЕС, като например адриатическите пристанища на Италия и Словения, също да се конкурират с пристанището на Пирея, конкуренцията между тях и пристанището на Пирея е незначителна“.

      (40)  Параграфи 114 и 115 от решение на Комисията по дело C 21/2009, посочено в бележка под линия 4.

      (41)  i) неговото местоположение в най-голямата градска зона на Гърция, населявана от над 5 млн. души, както и най-голямата промишлена/търговска област, разполагаща с най-добрите железопътни и пътни връзки в страната, ii) обширно пространство за акостиране, складови съоръжения и голяма зона за заставане на котва, iii) най-голямата морска дълбочина, iv) най-близкото разстояние до оста Суец/Гибралтар, v) един от най-конкурентните пазари на корабни горива в световен план, vi) мащабни съоръжения за ремонт на кораби и предлагане на широк набор от услуги, изисквани от корабни оператори.

      (42)  Решения на Комисията по дела N 508/07 Йония Одос, N 45/08 — Магистрала Елевсина-Коринт-Патра-Пиргос-Цакона, N 566/07 — Магистрала Коринт-Триполи-Каламата и отсечката Левктро-Спарта, N 565/07 — Магистралата на Централна Гърция, N 633/07 — Договор за концесия на отсечката Малиакос-Клеиди от магистралата Патра-Атина-Солун-Евзони, N 134/07 — Договор за концесия на подводен тунел в Солун, N 462/99 — Атики Одос, NN 143/97 — Магистрален мост Рио-Антирио, NN 27/96 — Международно летище Спата.

      (43)  Решение на Комисията по дело NN 27/96 — Международно летище Спата.

      (44)  Решения на Комисията по дела N 462/99 — Атики Одос и NN 143/97 — Магистрален мост Рио-Антирио.

      (45)  Решение от 30 ноември 2009 г. по съединени дела Франция/Комисия и France Telecom/Комисия, T-427/04 и T-17/05, Сборник, стр. II-0435, точки 264—266, Решение от 28 юли 2011 г. по съединени дела Territorio Historico de Vizcaya, C-474/09 P—C-476/09 P, ECLI:EU:C:2011:522, точка 70.

      (46)  Вж. съображение 221 от решението за откриване.

      (47)  Следвайки същата логика, Комисията е одобрила схема за широколентовата инфраструктура в селските райони (SA. 32866 (11/N), която има за правна основа Закон 3389/2005 относно ПЧП, който съдържа фискални разпоредби, подобни на заложените в Закон 3755/2009.

      (48)  Вж. съображения 225 и 226 от решението за откриване.

      (49)  През 2012 г. a) трафикът на кей II е нараснал със 76,5 % спрямо 2011 г. (2,108 млн. TEU през 2012 г. спрямо 1,188 млн. TEU през 2011 г.), б) капацитетът е надвишавал предвидения в договора за концесия със 700 000 TEU, в) приходите са нараснали с 43 % спрямо 2011 г. (от 72,87 млн. EUR на 104,3 млн. EUR). През 2012 г. PCT, TRAINOSE и Hewlett Packard подписват споразумение по силата на което Hewlett Packard ще разпространява своите продукти през Гърция до други съседни държави.

      (50)  Обхванато от задължението за професионална тайна.

      (51)  Решения на Комисията по дела C 39/2009 — Латвия — Ventspills Free Port Authority (интензитет на помощта — 50 %), SA. 30742 — Изграждане на инфраструктура за фериботния терминал на Клайпеда (интензитет на помощта — 65 %), SA 34940 (2012/N) — Пристанище Аугуста (интензитет на помощта — 68,87 %), N 649/2001 — Безвъзмездни средства за товарни съоръжения (интензитет на помощта — 94 %), C 21/2009 — Публично финансиране на инфраструктура и оборудване в пристанището на Пирея.

      (52)  Вж. бележка под линия 34.

      (53)  Регламент (ЕС) № 670/2012.

      (54)  В това отношение те се позовават на факта, че Китайска банка за развитие, един от кредиторите на PCT, е изчаквала приемането на закона за ратификация, за да подпише споразумението за заем в полза на PCT. Освен това те се позовават на електронно съобщение, изпратено от […] на PCT през януари 2009 г., в което се изразяват основни опасения относно финансирането на въпросното споразумение за концесия. Съгласно това електронно съобщение споразумението за концесия не осигурява защита срещу обща или дискриминационна законодателна промяна и те твърдят, че това се отнася за фискалната рамка на споразумението за концесия.

      (55)  Предоставените оценки се основават на проучване, проведено от PricewaterhouseCoopers Business Solutions S.A. Тези оценки се състоят в сравнение между допусканията в бизнес плана на Cosco към момента на публикуване на закона за ратификация (март 2009 г.) и общоприложимите разпоредби. Въз основа на резултата от това сравнение те са изчислили сумата, съответстваща на нуждите от допълнително финансиране, които PCT би имало при липсата на фискалните мерки. Накрая сумата, получена в резултат на тези изчисления, е изразена в дисконтирани стойности (при използването на годишен сконтов процент от 9,0 %, т.е. сконтовия процент, използван от PPA за дисконтирането на минимално гарантираните концесионни такси, предложени от PCT в хода на тръжната процедура, но така също и на годишен сконтов процент от 4,47 % към март 2009 г., т.е. референтния процент, посочен в съобщението на Комисията). На последно място тези изчисления не включват мерките по членове 2.3, 2.5, 2.9, 2.10 и член 3 от Закона.

      (56)  При най-неблагоприятния сценарий.

      (57)  Например Решение от 8 ноември 2001 г. по дело Adria-Wien Pipeline GmbH и Wieterdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH/Finanzlandesdirektion für Kärnten, C-143/99, Recueil, стр. I-8365, точка 41; Решение от 1 юли 2010 г. по дело BNP Paribas и Banca Nazionale del Lavoro SpA (BNL)/Комисия, T-335/08, Сборник, стр. II-3323, точка 204; както и Решение от 21 май 2010 г. по дела Франция, France Télécom Bouyges SA, Bouyges Télécom SA и AFORS Télécom/Комисия, T-425/04, T-444/04, T-450/04 и T-456/04, Сборник, стр. II-2009, точка 216.

      (58)  Решение на Комисията по дело SA.21918 — Франция — Регулирани тарифи на електроенергията във Франция (ОВ C 398, 22.12.2012 г., стр. 10), Решение 98/353/ЕО на Комисията от 16 септември 1997 г. относно държавна помощ за Gemeinnützige Abfallverwertung GmbH (ОВ L 159, 3.6.1998 г., стр. 58), Решение C(2007) 134 на Комисията от 24 януари 2007 г. по дело за държавна помощ NN 67/05 — Литва — Намаляване на ставката на данък печалба за UAB „Bite GSM“, Решение 2003/227/ЕО на Комисията от 2 август 2002 г. относно различните мерки и държавната помощ, инвестирана от Испания в Terra Mítica SA, тематичен парк в близост до Бенидорм (Аликанте) (ОВ L 91, 8.4.2003 г., стр. 23), Решение на Комисията от 14 април 2010 г. по дело за държавна помощ NN 30/2009 — Ирландия — Капиталови отчисления за хотел Ritz-Carlton, Powerscourt, Co. Wicklow, Решение 2003/590/ЕО на Комисията от 5 март 2003 г. относно държавна помощ, която Обединеното кралство планира да предостави на CDC Group plc (ОВ L 199, 7.8.2003 г., стр. 28), Решение 2009/476/ЕО на Комисията от 28 януари 2009 г. относно помощ под формата на компенсационен фонд, създаден в рамките на организацията на пазара на електроенергия, приведена в действие от Люксембург (С 43/02 (ex NN 75/01) (ОВ L 159, 20.6.2009 г., стр. 11), Решение 98/212/ЕО на Комисията от 16 април 1997 г. относно помощ, предоставена от Италия на Enirisorse SpA (ОВ L 80, 18.3.1998 г., стр. 32), Решение на Комисията от 1 март 2007 г. относно държавна помощ NN4/07 — „Delitissue Sp. z o.o.“ към документ C(2007) 769.

      (59)  Според изчисленията на PCT въздействието от приемането на фискалните разпоредби върху реалната вътрешна норма на възвръщаемост (IRR), взета под внимание в примерния бизнес план на PCT от март 2009 г., се изчислява на […] базисни пункта (т.е. […] %), което сочи увеличение на тази вътрешна норма на възвръщаемост, изчислена, без да се вземат под внимание въпросните фискални разпоредби, на около […] % (т.е. от […] % до […] %).

      (60)  Решение от 12 септември 2000 г. по съединени дела Павлов и други, C-180/98—C-184/98, Recueil, стр. I-6451.

      (61)  Решение от 16 юни 1987 г. по дело Комисия/Италия, 118/85, Recueil, стр. 2599, точка 7, Решение от 18 юни 1998 г. по дело Комисия/Италия, C-35/96, Recueil, стр. I-3851, точка 36, Решение от 12 септември 2000 г. по съединени дела C-180/98—C-184/98, Recueil, стр. I-6451.

      (62)  Решения на Комисията по дела за държавна помощ: N 44/10 — Публично финансиране на пристанищна инфраструктура в Криеву Сала (ОВ C 215, 21.7.2011 г., стр. 21, параграфи 60—68); C 39/2009 — Публично финансиране на пристанищна инфраструктура на пристанище Вентспилс (ОВ C 62, 20.3.2010 г., стр. 7, параграфи 53—58), N 60/06 — Пристанището на Ротердам (ОВ C 196, 24.8.2007 г., стр. 1, параграфи 42—52); N 520/03 Фламандски пристанища (ОВ C 176, 16.7.2005 г., стр. 12, параграфи 34—54).

      (63)  Вж. inter alia Решение от 24 октомври 2002 г. по дело Aéroport de Paris, C-82/01P, Recueil стр. I-9297, както и Решение от 24 март 2011 г. по съединени дела Flughafen Leipzig-Halle GmbH и Mitteldeutsche Flughafen AG и Freistaat Sachsen и Land Sachsen-Anhalt/Комисия, T-455/08 и T-443/08, Сборник, стр. II-1311.

      (64)  Решение от 11 юли 1996 г. по дело C-39/94 SFEI и други, Recueil, стр. I-3547, точка 60; Решение от 29 април 1999 г. по дело C-342/96 Испания/Комисия, Recueil, стр. I-2459, точка 41.

      (65)  Решение от 2 юли 1974 г. по дело 173/73 Италия/Комисия, Recueil 709, точка 13.

      (66)  Решение от 8 ноември 2001 г. по дело Adria-Wien Pipeline, C-143/99, Recueil, стр. I-8365, точка 38; Решение от 15 март 1994 г. по дело Banco Exterior de España, C-387/92, Recueil, стр. I-877, точка 13; както и Решение от 1 декември 1998 г. по дело Ecotrade, C-200/97, Recueil, стр. I-7907, точка 34.

      (67)  Решение от 10 януари 2006 г. по дело Cassa di Risparmio di Firenze и други, C-222/04, Recueil, стр. I-289, точка 132.

      (68)  Решение от 24 юли 2003 г. по дело Altmark Trans, C-280/00, Recueil, стр. I-7747.

      (69)  Решение от 11 юли 1996 г. по дело SFEI и други, C-39/94, Recueil, стр. I-3547, точки 60—61.

      (70)  Вж. Решение от 9 юни 2011 г. по съединени дела Comitato „Venezia vuole vivere“, Hotel Cipriani Srl и Società Italiana per il gas SpA (Italgas)/Комисия, C-71/09P, C-73/09 P и C-76/09 P, стр. I-4727, точки 92 и 94—96 и Определение на председателя на Общия съд от 10 юни 2014 г. по дело Stahlwerk Bous/Комисия, T-172/14 R, точки 59 и 60.

      (71)  Член 2, параграф 9 от Закона.

      (72)  Решение от 8 ноември 2001 г. по дело Adria-Wien Pipeline, C-143/99, Recueil, стр. I-8365, точка 41; Решение от 29 април 2004 г. по дело GIL Insurance и други, C-308/01, Recueil, стр. I-4777, точка 68; Решение от 3 март 2005 г. по дело Heiser, C-172/03, Recueil, стр. I-1627, точка 40.

      (73)  Вж. Решение от 8 ноември 2001 г. по дело Adria-Wien Pipeline, C-143/99, Recueil, стр. I-8365, точка 41; Решение от 29 април 2004 г. по дело GIL Insurance и други, C-308/01, Recueil, стр. I-4777, точка 68; Решение от 3 март 2005 г. по дело Heiser, C-172/03, Recueil, стр. I-1627, точка 40; Решение от 6 септември 2006 г. по дело Португалия/Комисия, C-88/03, Recueil, стр. I-7115, точка 54; Решение от 10 април 2008 г. по дело Нидерландия/Комисия, T-233/04, точка 86.

      (74)  Вж. например Решение от 8 септември 2011 г. по дело Комисия/Нидерландия (NOx), C-279/08P, Сборник, стр. I-7671, точка 62.

      (75)  Решение от 15 ноември 2011 г. по съединени дела Комисия и Кралство Испания/правителството на Гибралтар и Обединеното кралство, C-106/09 P и C-107/09 P, Сборник, стр. I-11113.

      (76)  Вж. Решение от 6 март 2002 г. по съединени дела Territorio Histórico de Álava — Diputación Foral de Álava и Ramondín, SA и Ramondín Cápsulas/Комисия, T-92/00 и T-103/00, Recueil, стр. II-1385, точка 51.

      (77)  Решение от 8 септември 2011 г. по дело Комисия/Кралство Нидерландия, C-279/08 P, Сборник, стр. I-7671, точка 50.

      (78)  Решение от 17 юни 1999 г. по дело Белгия/Комисия, C-75/97, Rеcueil, стр. I 3671, точка 32; Решение от 8 ноември 2011 г. по дело Adria Wien Pipeline и Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, C-143/99, Сборник, стр. I -8365, точка 48; Решение от 13 февруари 2003 г. по дело Испания/Комисия, C- 409/00, Recueil, стр. I-1487, точка 48.

      (79)  Решение от 6 март 2002 г. по съединени дела Ramondin SA и Ramondín Cápsulas SA/Комисия, T-92/00 и T-103/00, Recueil, стр. II-1385, точка 39: в това решение Съдът е постановил, че прилагането на данъчна мярка само по отношение на инвестиции, надвишаващи определен праг, означава, че мярката фактически се прилага изключително за предприятия, разполагащи със значителни финансови ресурси.

      (80)  Вж. например Решение от 8 септември 2011 г. по съединени дела Paint Graphos и други, C-78/08—C-80/08, Сборник, стр. I-7611, точка 69.

      (81)  Вж. Решение от 8 септември 2011 г. по съединени дела Paint Graphos и други, C-78/08—C-80/Сборник, стр. I-7611, точки 69 и 70; Решение от 6 септември 2006 г. по дело Португалия/Комисия, C-88/03, Recueil, стр. I-7115, точка 81; Решение от 8 септември 2011 г. по дело Комисия/Нидерландия (NOx), C-279/08 P, Сборник, стр. I-7671; Решение от 22 декември 2008 г. по дело British Aggregates/Комисия, C-487/06 P, Сборник, стр. I-10515.

      (82)  Вж. inter alia Решение от 8 септември 2011 г. по дело Комисия/Кралство Нидерландия (NOx), C-279/08P, Сборник, стр. I-07671, точка 75, Решение от 22 декември 2008 г. по дело British Aggregates/Комисия, C-487/06 P, Сборник, стр. I-10505, точка 92; Решение от 26 септември 1996 г. по дело Франция/Комисия, C-241/94, Recueil, стр. I-4551, точка 21; Решение от 29 април 1999 г. по дело Испания/Комисия, C-342/96, Recueil, стр. I-2459, точка 23; Решение от 17 юни 1999 г. по дело Белгия/Комисия, C-75/97, точка 25.

      (83)  В това отношение вж. Решение от 6 март 2002 г. по съединени дела Ramondin SA и Ramondín Cápsulas SA/Комисия, T-92/00 и T-103/00, Recueil, стр. II-1385, точка 62.

      (84)  Или до 31 октомври 2015 г. най-късно.

      (85)  Член 2, параграф 1 от Закон 3755/2009.

      (86)  Член 99, параграф 1, буква а), първо тире в комбинация с член 12, параграф 1, член 105, параграф 1, буква б) и член 109, параграф 1 от гръцкия Кодекс за подоходно данъчно облагане; този корпоративен подоходен данък възлиза на 25 % през финансовата 2010 година, на 24 % през финансовата 2011 година, на 20 % през финансовата 2012 година, на 22 % през финансовата 2013 година и на 26 % през финансовата 2014 година и периода след нея.

      (87)  Към този момент е приложим данък при източника съгласно член 99, параграф 1, буква а) от ГКПДО.

      (88)  Според гръцките органи терминът „натрупани лихви“ се използва за описание на счетоводния метод, прилаган за изчисляването на натрупването на лихви, съгласно който лихвите се натрупват в зависимост от датите на паричните потоци и съответните суми. С други думи „натрупаните лихви“ са лихвите върху определена сума за определен период от време (независимо дали въпросната лихва представлява задължение или вземане). Според гръцките органи PCT обикновено очаква да натрупва такива лихви по парични депозити в кредитни институции.

      (89)  Освобождаването от данъчно облагане върху натрупани лихви ще се прилага за период от време, който може да варира в зависимост от по-ранното или по-късното приключване на строителните работи, но който има фиксиран край. Съгласно член 12 от договора за концесия експлоатацията на кей III трябва да започне 48 месеца след датата на започване на изграждането, но при всички случаи не по-късно от 31 октомври 2015 г.

      (90)  В случай че не се прилага спогодба за избягване на двойното данъчно облагане.

      (91)  Вж. съображения 95—97.

      (92)  т.е. член 103, параграф 1, буква м).

      (93)  Решение от 26 септември 1996 г. по дело Франция/Комисия (Kimberly Clark), C-241/94, Recueil, стр. I-4451. Вж. също съображение 21 от Известието за данъчно облагане.

      (94)  Член 2, параграфи 2 и 3 от Закон 3755/2009.

      (95)  Член 30, параграф 1 от Кодекса за ДДС.

      (96)  Член 32, параграф 3 от Кодекса за ДДС.

      (97)  Поради наличието на тригодишен срок за прехвърляне на кредитно салдо по ДДС.

      (98)  Член 33, параграф 4 от Кодекса за ДДС.

      (99)  В актуалния вид на това решение към момента на приемане на закона за ратификация.

      (100)  Включително в случай на инвестиционна стока.

      (101)  Член 2, параграф 7 от Министерско решение 1073/2004.

      (102)  Член 33, параграф 3 от Кодекса за ДДС. Това ограничение от 5 години не е приложимо за дружества за комунални услуги.

      (103)  Член 38, параграф 2 от Закон 1473/1984.

      (104)  Съдебни решения 1948/1992, 3035/1992, 1274/2002, 1207/2012, 1501/2012 на Conseil d'Etat, както и 222/2009, 223/2009 и 2141/2009 на Административния съд на Атина и 4793/2013 на Административния съд на Солун. Това тълкуване се основава на член 21 от Разпоредително постановление 26-6/10-7/1944 (процесуален кодекс на държавния съд), според който „установената със закон обичайна лихва и лихвата за забавени плащания … се начислява от момента, в който държавата бъде уведомена за правното действие“.

      (105)  Съгласно Кодекса за данъчно съдопроизводство данъчнозадълженото лице може да подаде жалба в срок от 20 дни, считано от деня, в който е уведомено за решението.

      (106)  Съгласно определението, посочено в член 33, параграф 4 от Кодекса за ДДС.

      (107)  Решение от 29 февруари 1996 г. по дело Intercommunale voor Zeewaterontzilting (INZO), C-110/94, Recueil, стр. I-870.

      (108)  Параграф 15 от Решение от 29 февруари 1996 г. по дело Intercommunale voor Zeewaterontzilting (INZO), C-110/94.

      (109)  Вж. член 29, параграф 3 от Закон 3389/2005, изменен от член 18, параграф 2 от Закон 4013/2011.

      (110)  Това включва също така правната сигурност, че всички видове разходи на PCT ще бъдат третирани по един и същ начин, макар и общоприложимите правила да не предвиждат това.

      (111)  Това писмо е с дата 31 октомври 2008 г. и е представено от гръцките органи в хода на процедурата преди откриването на официалната процедура по разследване под формата на приложение 2 към писменото изложение от 1 февруари 2011 г. То е регистрирано от Комисията на 8 февруари 2011 г. под номер 2011/013591.

      (112)  По-специално е поставено изискване за възстановяване на 90 % от данъчния кредит по ДДС в рамките на един месец от датата на заявлението и на останалите 10 % в рамките на 1 година. По същество това възстановяване съответства на възстановяването, приложимо за инвестиционни стоки.

      (113)  Решение от 12 септември 2007 г. по дело Olympic Airways/Комисия, T-68/03, Сборник, стр. II-2911, точка 361, Решение от 10 юли 2008 г. по дело Alicja Sosnowska/Dyrektor Izby Skarbowej, C-25/07, Сборник, стр. I-5129.

      (114)  Задължението за възстановяване на данъчен кредит по ДДС възниква в момента, в който ДДС върху покупките бъде платен, и правото на приспадане на ДДС „… се упражнява незабавно… макар държавите членки със сигурност да разполагат със свобода на действие при установяването на реда и условията за възстановяване на надвзетия ДДС, този ред и условия не могат да накърняват принципа за неутралитет на системата на ДДС, като възлагат на данъчнозадълженото лице да понесе изцяло или отчасти тежестта на този данък“… Това означава, че възстановяването трябва да е направено в разумен срок. Решение от 10 юли 2008 г. по дело Alicja Sosnowska/Dyrektor Izby Skarbowej, C-25/07, Сборник, стр. I-5129, точки 15—61.

      (115)  Член 105, параграф 11 в комбинация с член 4, параграф 3 от ГКПДО.

      (116)  Решение от 29 септември 2000 г. по дело Confederación Española de Transporte de Mercancías (CETM)/Комисия, T-55/99, Recueil, стр. II-03207, точка 53.

      (117)  При линейния метод амортизацията се изчислява въз основа на фиксирана ставка върху първоначалната стойност на придобиване или върху сбора от коригираната стойност на придобиване плюс стойността на подобренията или на допълнителните части.

      (118)  Към момента, когато разглежданата разпоредба е приета, член 31, параграф 1, буква е) от ГКПДО предвижда изключение от това правило, що се отнася до амортизацията на нови машини и механични или технически съоръжения на промишлени, добивни и смесени предприятия от този вид. В тези случаи дружествата могат също така да използват дегресивния метод. Тази разпоредба е била изменена и понастоящем предвижда единствено използването на общия линеен метод за всички случаи.

      (119)  Президентски указ 299/2003 относно „Определянето на най-високите и най-ниските амортизационни ставки“. Този указ определя диапазона от най-високата до най-ниската амортизационна ставка по категории дълготрайни активи. Данъчнозадължените дружества могат да избират всякаква амортизационна ставка в този диапазон. След като дадено дружество е избрало амортизационна ставка от този диапазон, то е задължено да използва тази ставка за целия амортизационен срок по отношение на всички активи от една и съща категория, придобити от дружеството през един и същ данъчен период. За активи от една и съща категория, придобити през различни данъчни периоди, дружествата имат право да използват различна амортизационна ставка, но при всички случаи са задължени да прилагат първоначалната амортизационна ставка през целия амортизационен срок по отношение на всички активи от една и съща категория, придобити през един и същ данъчен период.

      (120)  Този вид „резерви“ не представлява реален актив на дружеството, а амортизация на дълготрайни активи, които ще бъдат върнати на държавата или на трета страна.

      (121)  Член 31, параграф 1, буква ж) от ГКПДО.

      (122)  YA 100/2005 (YA 1003821/10037/B0012, ДВ B 80, 2005 г.): Разходи, подлежащи на приспадане от брутните приходи на дружествата въз основа на административни решения и съдебната практика.

      (123)  Член 31.1.l) от ГКПДО.

      (124)  Член 105, параграф 12 от ГКПДО, изменен със Закон 4013/2011. Това е методът, предвиден в член 97, параграф 5 от Закон 1892/1990 по отношение на изграждането на паркоместа.

      (125)  Метод, предвиден в Закон 1914/1990 по отношение на проекти за строеж, експлоатация и трансфер. Съгласно член 9, параграф 8 от Закон 2052/1992, по отношение на строителни работи, осъществявани чрез пълно или частично финансиране от трети страни, амортизацията на разходите за изграждане и на лихвите по заеми и кредити през периода на изграждане, които се считат за разходи за изграждане, се отчита по същия метод.

      (126)  Амортизационен метод, предназначен за дружества за изграждане на летища, посочен в член 26, параграф 8 от Закон 2093/1992.

      (127)  Например стойност на актива, рентабилност, бизнес план.

      (128)  Вж. съображение 165 от решението за откриване.

      (129)  Тя е по-голяма дори от предвидената например за ПЧП (това не засяга становището, което Комисията може да изрази по отношение на фискални разпоредби, приложими за ПЧП).

      (130)  Разглежданата разпоредба е спомогнала за отстраняването на пропуск в общата гръцка данъчна система по отношение на амортизацията на активи, използвани при експлоатацията на пристанищен контейнерен терминал, като например тези, които ще бъдат използвани от PCT за целите на споразумението за концесия. Член 34 от Закон 2937/2001 регламентира специални амортизационни ставки, които PPA и пристанището на Солун следва да прилагат в рамките на линейния амортизационен метод по отношение на използваните от тях специфични видове пристанищни активи. Гръцките органи заявяват, че тези ставки не са приложими за PCT. Според гръцките органи, ако PCT избере да прилага линейния метод и му бъде предоставено правото да използва тези амортизационни ставки, амортизационният период би надвишил периода на концесията. От друга страна, ако PCT бъде задължено да прилага линейния метод при различни амортизационни ставки от прилаганите за PPA и пристанището на Солун, то ще бъде поставен в по-неблагоприятно положение спрямо тези оператори (съображение 166 от решението за откриване).

      (131)  Вж. дело Португалия/Комисия, точка 81 в бележка под линия 80.

      (132)  В тази връзка вж. оценката на Комисията, представена в съображения 98—100 по-горе.

      (133)  Президентски указ от 28 юли 1931 г., ДВ A 239, 1931 г., изменен изрично със Закон 2873/2000.

      (134)  Въпреки това въвеждането на ДДС не е засегнало гербовите налози върху споразуменията за заем.

      (135)  Съгласно установената съдебна практика заем, сключен извън Гърция чрез частен акт, подлежи на облагане с гербов налог в Гърция, ако заемът се изпълнява в Гърция. „Изпълняване в Гърция“ е налице, когато предоставянето на сумата по заема от страна на чуждестранния заемодател в полза на базирания в Гърция заемополучателя се извършва в Гърция. „Предоставяне на сумата по заема в Гърция“ е налице, когато заемодателят ефективно внася сумата по заема в сметката на заемополучателя, открита в гръцка банка (Становище 964/1955 на Правния съвет на гръцката държава, 2123/1963 на Първоинстанционния съд на Солун, 2163/1967 на Първоинстанционен данъчен съд, 6043/2001 на Първоинстанционния административен съд и 2996/1991 и 984/1992 на Държавния съвет). В допълнение към това в съдебно решение 3639/2013 на Conseil d'Etat се постановява, че „… споразумение за заем, сключено чрез частен акт в чужбина, подлежи на облагане с гербов налог, доколкото предвижда изпълними в Гърция задължения, и по силата на това споразумение заемополучателят има задължение да прехвърли в Гърция чрез нареждане до чуждестранната банка договорената сума по заема, депозирана от заемодателя в чужбина на името на [заемополучателя].“

      (136)  При ставка от 2,4 %.

      (137)  Отново при ставка от 2,4 %.

      (138)  Оценката на Комисията в настоящия случай не засяга позицията относно освобождаванията, която Комисията може да заеме извън тази процедура.

      (139)  Както е описано в бележка под линия 134 по-горе.

      (140)  Гръцките органи и PCT посочват две споразумения за заем съответно за 54,8 млн. EUR и […] млн. EUR, които PCT е сключило със своето дружество майка Cosco, за да започне своите инвестиции в пристанището на Пирея.

      (141)  Решение 617/2006 относно тълкуването на член 8 от Кодекса за гербовите налози.

      (142)  Член 8 от Кодекса за гербовите налози. Вж. съдебната практика в тази насока в бележка под линия 134 по-горе.

      (143)  В съответствие с член 3.1 от договора за концесия.

      (144)  Разяснително циркулярно писмо 1027/1990.

      (145)  Вж. бележка под линия 134.

      (146)  Отново при ставка от 2,4 %.

      (147)  Член 3 от Министерско циркулярно писмо 44/1987: Прилагане на разпоредбите за налагане на гербови налози по отношение на различни договори и актове.

      (148)  По силата на член 57, параграф 1, буква б) от Закон 1642/1986 транзакциите, които подлежат на облагане с ДДС съгласно член 2 от същия закон, както и допълнителните споразумения към тях са освободени от облагане с гербов налог. По силата на член 2 от гръцкия Кодекс за ДДС (Закон 2859/2000, заменящ Закон 1642/1986, въвел ДДС в гръцкия правен ред), ДДС се прилага за доставката на стоки и услуги, когато тази доставка се извършва срещу заплащането на компенсация. Съгласно преобладаващото тълкуване на тези разпоредби заплащането на компенсация не представлява предоставяне на услуги срещу възнаграждение и следователно попада извън обхвата на ДДС, поради което подлежи на облагане с гербов налог.

      (149)  Съгласно член 2 от Закон 2688/1999 в съчетание с член 362 от Закон 1559/1950. Позицията на Комисията в настоящото решение не засяга бъдещите позиции, които тя може да заеме по отношение на тази разпоредба.

      (150)  Вж. съображения 188 и 203 от решението за откриване.

      (151)  Този специален режим може да бъде променян само със съгласието на дружеството, на което е предоставен.

      (152)  Членове 8 и 11 от законодателния декрет.

      (153)  Освен това може да бъде предвидена корекция в случай на намаляване на обичайно приложимите ограничения.

      (154)  Тази мярка не е предвидена в президентския указ, но гръцките органи я посочват в списъка от мерки, предоставени в миналото по силата на този специален режим.

      (155)  Съгласно член 9, параграф 2 от президентския указ това увеличение представлява или повече от половината от общата стойност на всички активи на тези дружества, или сума, по-голяма от 1 млн. USD.

      (156)  Освен ако изземването има за цел покриване на нуждите на въоръжените сили в случай на война, но само докато трае конфликтът и срещу справедлива компенсация.

      (157)  Декретът предвижда и други привилегии/условия за обхванатите дружествата: i) специални условия за изнасяне на заеми или дялов капитал (в размер до 10 % от годишния внесен капитал); кумулативно изнасяне на печалби (в размер до 12 % без данъци от внесения и неизнесен годишен капитал); както и изнасяне на лихви (в размер до 10 % годишно) и разрешение за прехвърляне извън Гърция на чуждестранна валута за извършване на лизингови плащания за съоръжения или други форми на чуждестранен капитал, ii) наемане на чуждестранни граждани като технически и административен персонал и разрешение за изнасяне на техните възнаграждения в чужда валута; както и разрешение за водене на счетоводни сметки в чуждестранна валута.

      (158)  Вж. съображение 213 от решението за откриване.

      (159)  Оценката на Комисията в този случай не засяга действията, които тя може да предприеме по отношение на този президентски указ.

      (160)  В член 3, параграф 2 от декрета се посочват индикативно някои от привилегиите и освобождаванията, които могат да бъдат предоставени чрез неговото прилагане. В член 5, параграф 3 от Законодателен декрет 4256/1962, с който се тълкува декретът от 1953 г., се посочва, че администрацията има пълна свобода да регулира всеки друг въпрос, свързан с инвестицията, по всеки подходящ според нея начин с оглед на постигането на целта на президентския указ, т.е. привличането на чуждестранен капитал, доколкото тези въпроси не противоречат на неговите разпоредби. Следователно може да се направи заключението, че администрацията има пълна свобода да определя нови условия, както и „облекчения“, които да направят тези инвестиции по-привлекателни за дружествата.

      (161)  Вж. съображения 209—216 от решението за откриване.

      (162)  Вж. съображения 92—97 от настоящото решение.

      (163)  Решение от 22 декември 2008 г. по дело British Aggregates, C-487/06 P, Сборник, стр. I-10515, точка 92.

      (164)  Настоящото решение не засяга позицията, която Комисията може да заеме по отношение на този законодателен декрет.

      (165)  Вж. съображения 21и 22 от Известието на Комисията относно фискална помощ.

      (166)  Известие на Комисията за прилагане на правилата за държавна помощ по отношение на мерките за пряко данъчно облагане на дружества (ОВ C 384, 10.12.1998 г., стр. 3).

      (167)  Вж. съображения 24 и 27 от Известието на Комисията относно фискално облагане.

      (168)  Вж. например Решение от 4 март 2009 г. на Общия съд по дело Assogestioni et Fineco Asset Management/Комисия, T-445/05, точка 145 и цитираната съдебна практика.

      (169)  Вж. решение на Комисията по дело NN 27/96 — Международно летище Спата.

      (170)  Вж. решения на Комисията по дела N 508/07 — Йония Одос, N 45/08 — Магистрала Елевсина-Коринт-Патра-Пиргос-Цакона, N 566/07 — Магистрала Коринт-Триполи-Каламата и отсечката Левктро-Спарта, N 565/07 — Магистралата на Централна Гърция, N 633/2007 — Договор за концесия на отсечката Малиакос-Клеиди от магистралата Патра-Атина-Солун-Евзони, N 134/07 — Договор за концесия на подводен тунел в Солун.

      (171)  Решение от 30 ноември 2009 г. по съединени дела Франция и France Telecom/Комисия, T-427/04 и T-17/05, Сборник, стр. II-0435, точки 264—266, Решение от 28 юли 2011 г. по съединени дела Territorio Historico de Vizcaya, C-474-09 P—C-476/09 P, все още непубликувано, точка 70.

      (172)  SA. 32866 (11/N) — Гърция — Разгръщане на широколентов достъп в гръцките селски райони.

      (173)  Вж. решение на Комисията по дело NN 134/07 — Договор за концесия на подводен тунел в Солун.

      (174)  Вж. решение C(2013) 9253 final — Държавна помощ SA.36894 относно възобновяването на проекта Ionia Odos S.A.; решение C(2013) 9275 final — Държавна помощ SA.36877 относно възобновяването на проекта Aegean Motorway S.A.; решение C(2013) 9253 final — Държавна помощ SA.36878 относно проекта Olympia Odos S.A.; както и решение C(2013) 9274 final — Държавна помощ SA. 36893 относно проекта за централна магистрала (E65).

      (175)  При всички случаи Комисията отбелязва в допълнение, че освобождаванията от данъчно облагане в полза на PCT явно са включени единствено в закона за ратифициране на споразумението за концесия, но не и в самото споразумение за концесия, тъй като PPA няма правомощия за предоставяне на освобождавания от данъчно облагане. За разлика от случаите, на които се позовават гръцките органи и PCT, от концесионера в този случай се е очаквало да предприеме единствено и само инвестиционния проект, без каквато и да е държавна или публична помощ.

      (176)  Решение от 17 септември 1980 г. по дело Philip Morris, 730/79, Recueil, стр. 267, точка 11, Решение от 15 юни 2000 г. по съединени дела Alzetta Mauro и други/Комисия, T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97—607/97, T-1/98, T-3/98—T-6/98 и T-23/98, Recueil, стр. II-2325, точка 80.

      (177)  Решение от 15 юни 2000 г. по съединени дела Alzetta, T-298/97, T-312/97 и др., Recueil, стр. II-2325, точки 141—147, Решение от 14 януари 2003 г. по дело Altmark Trans, C-280/00, Recueil, стр. I-7747.

      (178)  Вж. решение на Комисията от 18 декември 2009 г. по дело C 21/09 (ex N 105/08, N 168/2008 и N 169/08) — Гърция — Публично финансиране на инфраструктура и оборудване в пристанището на Пирея (ОВ C 402, 29.12.2012 г., стр. 25, параграфи 90 и 91).

      (179)  Вж. Решение от 15 юни 2000 г. по съединени дела Alzetta, T-298/97, T-312/097 и др., Recueil, стр. II-2325, точка 95 и Решение от 17 септември 1980 г. по дело Philip Morris, 730/97, Recueil, стр. 267, точки 9—12.

      (180)  Вж. също Решение от 15 юни 2000 г. по съединени дела Alzetta, точка 95.

      (181)  Вж. Решение от 29 април 2004 г. по дело Италия/Комисия, C-372/97, Rеcueil, стр. I-3679, точка 67 и посочената в него съдебна практика.

      (182)  Насоки за национална регионална помощ за 2007—2013 г. (ОВ C 54, 4.3.2006 г., стр. 13).

      (183)  Вж. член 8 от Закон 3755/2009, определящ началото на валидността на този закон.

      (184)  Вж. глава 5 от НРП 2007—2013 и решение на Комисията от 13 февруари 2008 г. по дело C 7/08 (ex N 655/07) — Германия — Гаранционна схема на провинция Саксония за заеми за работен капитал.

      (185)  Вж. решение на Комисията от 31 август 2006 г. по дело N 408-06 — Гърция — Карта на регионалните помощи за 2007—2013 г. (ОВ C 286, 23.11.2006 г., стр. 5).

      (186)  Например заместващи инвестиции, транспортни разходи или разходи за труд.

      (187)  Вж. бележка под линия 184.

      (188)  COM(2009) 279/4, параграф 46.

      (189)  COM(2009), 8.

      (190)  Регламент (ЕС) № 1315/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 г. относно насоките на Съюза за развитието на трансевропейската транспортна мрежа и за отмяна на Решение № 661/2010/ЕС (ОВ L 348, 20.12.2013 г., стр. 1).

      (191)  Освен това икономическата жизнеспособност и рентабилността на инвестиционния проект вече са потвърдени от факта, че инвестициите на PCT в пристанището на Пирея вече са отбелязали силно положителни финансови резултати.

      (192)  Вж. например Решение от 4 април 1995 г. по дело Комисия/Италия, C-348/93, стр. I-00673, точка 26 и посочената в него съдебна практика.

      (193)  Вж. например Решение от 12 септември 2007 г. по съединени дела Италия и Brandt Italia SpA/Комисия, T-239/04 и T-323/04, стр. II-3265, точки 153—154 и посочената в тях съдебна практика.

      (194)  Регламент (ЕО) № 1407/2013 на Комисията от 18 декември 2013 г. относно прилагането на членове 107 и 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз към помощта de minimis.

      (195)  Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията от 21 април 2004 година за прилагането от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета относно определянето на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за създаване на Европейската общност (ОВ L 140, 30.4.2004 г., стр. 1).

      (196)  Регламент (ЕО) № 271/2008 на Комисията от 30 януари 2008 година за изменение на Регламент (ЕО) № 794/2004 за прилагането на Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета относно определянето на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за създаване на Европейската общност (ОВ L 82, 25.3.2008 г., стр. 1).