title: Решение 2005/387/ПВР на Съвета от 10 май 2005 година относно обмена на информация, оценката на риска и контрола върху новите психоактивни вещества

text:
Важна правна забележка

|

32005D0387

Официален вестник n° L 127 , 20/05/2005 стр. 0032 - 0037 Официален вестник n° L 164 , 16/06/2006 стр. 0030 - 0035

		20050510Решение 2005/387/ПВР на Съветаот 10 май 2005 годинаотносно обмена на информация, оценката на риска и контрола върху новите психоактивни веществаСЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,като взе предвид Договора за Европейски съюз, и по-специално член 29, член 31, параграф 1, буква д) и член 34, параграф 2, буква в) от него,като взе предвид предложението на Комисията,като взе предвид становището на Европейския парламент [1],като има предвид, че:(1) Специфичните рискове, които са свързани с разработването на психоактивни вещества, налагат спешни действия на държавите-членки.(2) Ако новите психоактивни вещества не бъдат включени в наказателноправната уредба на всички държави-членки, може да възникнат проблеми при сътрудничеството между органите на правосъдието и органите за наказателно преследване, тъй като съответните действия не са едновременно наказуеми по законодателството на молещата и на замолената държава.(3) В Плана за действие относно наркотичните вещества на Европейския съюз 2000—2004 г. Комисията бе призована да разпореди подходяща оценка на ефикасността на Съвместните действия относно обмена на информация, оценката на риска и контрола върху нови синтетични наркотични вещества от 16 юни 1997 г. [2] (наричани по-долу "Съвместни действия"), и при това да вземе предвид възложената от Европейския център за мониторинг на наркотици и наркомании (наричана по-долу "EЦМНН") външна оценка на системата за ранно предупреждение. Оценката показа, че Съвместните действия са отговорили на очакванията. Също така обаче стана ясно, че Съвместните действия трябва да бъдат засилени и да получат нова ориентация. По-специално е необходимо да бъде предефинирана основната им цел, да бъдат прецизирани процедурите и определенията, да се гарантира прозрачно осъществяване и да бъде уточнена значимостта на приложното им поле. В своето съобщение до Европейския парламент и Съвета относно оценката на текущите резултати от Плана за действие на ЕС (2000—2004) Комисията обърна внимание, че се предвижда изменение на законодателството с цел по-решителни действия спрямо синтетичните наркотични вещества. Поради това процедурата, приета със Съвместните действия, следва да бъде актуализирана.(4) Новите психоактивни вещества могат да бъдат опасни за здравето.(5) Към новите психоактивни вещества, обхванати от настоящото решение, могат да бъдат включени и лекарствени средства по смисъла на Директива 2001/82/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 6 ноември 2001 г. относно кодекса на Общността за ветеринарните лекарствени продукти [3] и Директива 2001/83/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 6 ноември 2001 г. за утвърждаване на кодекс на Общността относно лекарствени продукти за хуманна употреба [4].(6) Въведеният със Съвместните действия обмен на информация в рамките на системата за ранно предупреждение се е оказал полезен.(7) Никоя от разпоредбите на настоящото решение не бива да възпрепятства държавите-членки да обменят в рамките на Европейската мрежа за информация в областта на наркотиците и наркоманиите (Reitox) и съгласно задачата и процедурите на EЦМНН информация относно очертаващите се тенденции при нови начини на употреба на съществуващи психоактивни вещества, които могат да съставляват потенциален риск за здравето на гражданите, и информация относно евентуални мерки за обществено здравеопазване.(8) В резултат на настоящото решение не бива да се стига до каквото и да било накърняване на грижата за здравето в хуманната или ветеринарната сфера. Поради това веществата с доказано и признато терапевтично действие се изключват от регулационните мерки въз основа на настоящото решение. Следва да бъдат взети мерки в областта на политиката на опазване на реда и здравето по отношение на злоупотребата с вещества с доказан и признат ефект.(9) В допълнение към системите за следене на фармацевтичните препарати по смисъла на Директиви 2001/82/ЕО и 2001/83/ЕО обменът на информация относно злоупотребите с психоактивни вещества трябва да бъде засилен и да бъде гарантирано целесъобразно сътрудничество с Европейската агенция по лекарствата (наричана по-долу "ЕМЕА"). Резолюция 46/7 на Комисията по наркотичните вещества на ООН "Мерки за насърчаване обмена на информация относно нови форми на използване на наркотични вещества и употребата на психоактивни вещества" създава полезна рамка за действие на държавите-членки.(10) Въвеждането на срокове за всяка фаза на процедурата, открита с настоящото решение, следва да гарантира бързото действие на инструмента и увеличава възможността чрез него да се постигне механизъм за бързо действие.(11) Научният комитет на EЦМНН играе основна роля при оценката на рисковете, свързани с нови психоактивни вещества; за целите на настоящото решение съставът ѝ ще бъде разширен с експерти на Комисията, на Европол и ЕМЕА, както и с експерти от научни области, които не са или са недостатъчно представени в Научния комитет на EЦМНН.(12) Разширената научна комисия, оценяваща рисковете във връзка с новите психоактивни вещества, трябва да остане неголям научен орган, който да бъде в състояние да оцени всички рискове, свързани с едно ново психоактивно вещества. Поради това размерът на разширената научна комисия следва да остане ограничен.(13) Тъй като целите на предвижданата мярка, а именно обменът на информация, оценката на риска от научна комисия и въвеждането на обща европейска процедура за налагане мерки за контрол за нотифицирани вещества, не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите-членки и следователно, с оглед въздействието на предвижданата мярка, могат да бъдат постигнати по-добре на равнището на Европейския съюз, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа за субсидиарност, уреден в член 5 от Договора. Съгласно принципа за пропорционалност, посочен в същия член, това решение не надхвърля необходимото за постигането на тези цели.(14) В съответствие с член 34, параграф 2, буква в) от Договора мерките на основание настоящото решение могат да бъдат приемани с квалифицирано мнозинство, тъй като са необходими за прилагането на настоящото решение.(15) Настоящото решение е в съответствие с основните права и принципите, признати в член 6 от Договора и отразени в Хартата на основните права на Европейския съюз,РЕШИ:Член 1ПредметС настоящото решение се въвежда система за бърз обмен на информация за нови психоактивни вещества. Тя отчита информацията относно предполагаеми странични действия, които подлежат на задължително обявяване съгласно системата за фармакологичен надзор, създадена в съответствие с дял IХ от Директива 2001/83/ЕО.Освен това настоящото решение предвижда оценка на рисковете, свързани с новите психоактивни вещества, така че действащите в държавите-членки мерки за контрол върху наркотичните вещества и психотропните вещества да могат да бъдат прилагани в еднаква степен и върху нови психоактивни вещества.Член 2Приложно полеТова решение се прилага за вещества, които в момента не са включени в никое от приложенията към следните конвенции:a) Единната конвенция на ООН по упойващите вещества от 1961 г. — за вещества, които могат да съставляват опасност за здравето на гражданите, сравнима с веществата, посочени в приложения I, II или IV, иб) Конвенцията на ООН от 1971 г. за психотропните вещества — за вещества, които могат да съставляват опасност за здравето на гражданите, сравнима с веществата, посочени в приложения I, II, III или IV.Това решение се отнася за готови продукти за разлика от прекурсорите, за които в Регламент (ЕИО) № 3677/90 на Съвета от 13 декември 1990 г. за определяне на мерки, които трябва да се предприемат с цел да се ограничи отклоняването на някои вещества за незаконно производство на наркотични и психотропни вещества [5] и в Регламент (ЕО) № 273/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 11 февруари 2004 г. относно прекурсорите на наркотичните вещества [6] се предвижда уредба на Общността.Член 3ОпределенияПо смисъла на настоящото решение:a) "ново психоактивно вещество" означава ново наркотично вещество или ново психотропно вещество в чист вид или под формата на препарат;б) "ново наркотично вещество" означава вещество в чист вид или под формата на препарат, което не е включено в Единната конвенция на ООН по упойващите вещества от 1961 г. и което може да съставлява опасност за здравето на гражданите, сравнима с веществата, посочени в приложения I, II или IV;в) "ново психотропно вещество" означава вещество в чист вид или под формата на препарат, което не е включено в Конвенцията на ООН от 1971 г. за психотропните вещества и което може да съставлява опасност за здравето на гражданите, сравнима с веществата, посочени в приложения I, II, III или IV;г) "разрешение за пускане в обращение" означава разрешение, издадено от компетентен орган на държава-членка съгласно дял III от Директива 2001/83/ЕО (лекарствени средства за хуманна употреба) или съгласно дял III от Директива 2001/82/EО (за ветеринарни лекарствени продукти) за пускане в обращение на лекарствено средство, или разрешение за пускане в обращение, издадено от Европейската комисия съгласно член 3 от Регламент (ЕО) № 726/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 31 март 2004 г. относно установяване на процедури на Общността за разрешаване и контрол на лекарствени продукти за хуманна и ветеринарна употреба и относно създаване на Европейска агенция по лекарствата [7];д) "система на Обединените нации" означава Световната здравна организация (СЗО), Комисията по наркотичните вещества на ООН и/или Икономическият и социален съвет, които действат в съответствие със своите отговорности по член 3 от Единната конвенция на Обединените нации от 1961 г. или член 2 от Конвенцията на ООН от 1971 г.;е) "препарат" означава смес, която съдържа ново психотропно вещество;ж) "формуляр за отчет" означава структуриран формуляр за нотифициране на ново психоактивно вещество и/или на препарат, съдържащ ново психоактивно вещество, изготвен с единодушно съгласие от EЦМНН/Европол и съответните мрежи в държавите-членки, т.е. Reitox и националните бюра на Европол.Член 4Обмен на информация1. Всяка държава-членка гарантира, че националното ѝ бюро на Европол и националният представител в мрежата Reitox ще предават на Европол и на EЦМНН информация за производството, търговията и употребата — включително и допълнителна информация за евентуални медицински цели — на нови психоактивни вещества и препарати, съдържащи нови психоактивни вещества, като при това се съобразяват със задачата на тези две институции.Европол и EЦМНН ще събират информацията от държавите-членки с помощта на формуляр за отчетност и незабавно ще ги предават един на друг, на националните бюра на Европол и на представителите на Reitox в държавите-членки, както и на Комисията, и на ЕМЕА.2. Ако според Европол и EЦМНН информацията, съобщена от дадена държава-членка относно ново психоактивно вещество, не отговаря на изискванията за предоставяне на информация по параграф 1, те незабавно ще информират нотифициращата държава-членка за това. Европол и EЦМНН обосновават решението си пред Съвета в срок шест седмици.Член 5Съвместен доклад1. Ако Европол и EЦМНН или Съветът с мнозинството от членовете си са на мнение, че информацията, съобщена от държавата-членка относно ново психоактивно вещество, оправдава събирането на допълнителна информация, Европол и EЦМНН обобщават тази информация и я публикуват в Съвместен доклад (наричан по-долу "Съвместен доклад"). Съвместният доклад се представя на Съвета, на ЕМЕА и на Комисията.2. Съвместният доклад съдържа следното:a) описание на химичните и физичните свойства, включително наименованието, под което е известно новото психоактивно вещество, и научното наименование, ако разполага с него (международно прието име),б) данни за това, колко често, при какви обстоятелства и/или в какви количества се среща едно ново психоактивно вещество, както и за средствата и методите за производство на новото психоактивно вещество,в) данни за участието на организираната престъпност в производството на новото психоактивно вещество и в търговията с него,г) първи данни относно рисковете, свързани с новото психотропно вещество, включително рисковете за здравето и социалните рискове, и данни за характеристиките на потребителите,д) данни дали новото психоактивно вещество в момента е подложено на оценка в рамките на Системата на ООН, или вече е било подложено на оценка,е) датата на уведомлението за новото психоактивно вещество до EЦМНН и Европол върху формуляра за отчетност,ж) данни дали новото психотропно вещество вече подлежи на държавни мерки за контрол в някоя от държавите-членки,з) информация, доколкото е възможно, за следното:i) химическите прекурсори, за които е известно, че се използват за производството на веществото,ii) вида и обхвата на установената или предполагаемата употреба на новото психоактивно вещество,iii) останалата употреба на новото психоактивно вещество, както и рисковете, свързани с употребата на новото психоактивно вещество, включително здравните и социалните рискове.3. ЕМЕА предоставя на Европол и на EЦМНН информация за това дали в Европейския съюз или в някоя от държавите-членки:a) е било издадено разрешение за пускане в обращение на новото психоактивно вещество;б) дали е подавано заявление за пускане в обращение на новото психоактивно вещество;в) дали е било оттеглено вече издадено разрешение за пускане в обращение на новото психоактивно вещество.Ако тази информация се отнася за издадени разрешения за пускане в обращение от държавите-членки, тези държави-членки предоставят на ЕМЕА информацията по нейно искане.4. Държавите-членки предоставят информацията по параграф 2 в срок шест седмици след датата на уведомлението върху формуляра за отчетност съгласно член 4, параграф 1.5. Съвместният доклад се представя на държавите-членки и на ЕМЕА най-късно четири седмици след получаване на информацията. Докладът се представя от Европол, съответно EЦМНН, съгласно член 5, параграфи 1 и 2.Член 6Оценка на риска1. Съветът с мнозинството от своите членове при спазване препоръките на Европол и EЦМНН може да поиска да бъде направена оценка на рисковете, свързани с употребата, производството и нелегалната търговия с ново психоактивно вещество, включително на здравните и социалните рискове, на участието на организираната престъпност и на възможните последици от мерки за контрол по процедурите, описани в параграфи 2 - 4, ако най-малко една четвърт от членовете му или Комисията писмено са уведомили Съвета, че подкрепят подобна оценка. Държавите-членки или Комисията уведомяват Съвета възможно най-бързо, но във всеки случай в срок от четири седмици след получаване на Съвместния доклад за това. Генералният секретариат на Съвета незабавно уведомява EЦМНН за съответните съобщения.2. За осъществяване на оценката EЦМНН свиква незабавно извънредно заседание под ръководството на своята Научна комисия. За това заседание съставът на Научната комисия може освен това да бъде разширен с максимум пет души, които се предлагат от държавите-членки, назначават се от директора на EЦМНН по препоръка на председателя на Научната комисия и се утвърждават от управителния съвет на EЦМНН на всеки три години. Това трябва да бъдат специалисти от научни области, които не са или не са достатъчно добре представени в Научната комисия, чието участие е необходимо за разумна и подходяща оценка на възможните рискове. Освен това Комисията, Европол и ЕМЕА биват поканени да изпратят най-много по двама специалисти.3. Оценката на риска се прави въз основа на информация, която се съобщава на Научната комисия от държавите-членки, EЦМНН, Европол и ЕМЕА; при това се вземат предвид всички фактори, които оправдават прилагането на международни мерки за контрол върху дадено вещество съгласно Единната конвенция на ООН по упойващите вещества от 1961 г. или Конвенцията на ООН за психотропните вещества от 1971 г.4. След приключване оценката на риска Научната комисия изготвя доклад (наричан по-долу "Доклад за оценка на риска"). Докладът за оценка на риска включва анализ на наличната научна и наказателноправна информация и отразява всички мнения на членовете на комисията. Председателят представя доклада за оценка на риска пред Комисията и Съвета от името на Научната комисия в срок 12 седмици от момента на уведомяване от страна на генералния секретариат на Съвета до EЦМНН съгласно параграф 1.Докладът за оценката на риска съдържа следното:a) описание на физичните и химичните свойства на новото психоактивно вещество и неговия начин на действие, включително и терапевтичното му действие,б) рисковете за здравето, свързани с новото психоактивно вещество,в) социалните рискове, свързани с новото психоактивно вещество,г) информация за степента на участие на организираната престъпност и за задържане и/или разследване от официалните органи, както и за производството на новото психоактивно вещество,д) информация за евентуални оценки на новото психоактивно вещество в рамките на системата на ООН,е) евентуално описание на мерките за контрол върху новото психоактивно вещество, прилагани в държавите-членки,ж) опции за контрол и възможни последици от мерките за контрол, из) химическите прекурсори, използвани за производството на веществото.Член 7Отказ от оценка на риска при определени обстоятелства1. Оценка на риска не се извършва, ако Европол и EЦМНН не са изготвили съвместен доклад. Освен това оценка на риска не се извършва, ако съответното ново психоактивно вещество е намира в напреднал етап на оценка в рамките на системата на ООН, т.е. когато експертната комисия по наркозависимостите към СЗО е публикувала критична проверка заедно с писмена препоръка; това не включва случая, когато е налице важна нова информация, която е от значение в рамките на настоящото решение.2. Ако новото психоактивно вещество е подложено на оценка в рамките на системата на Обединените нации, но при това не е взето решение за включването на новото психоактивно вещество в някое от приложенията на Единната конвенция на ООН по упойващите вещества от 1961 г. или Конвенцията на ООН за психотропните вещества от 1971 г., оценка на риска се извършва само ако е налице важна нова информация, която е от значение в рамките на настоящото решение.3. Оценка на риска за ново психоактивно вещество не се извършва, когатоa) новото психоактивно вещество се използва за производство на лекарствено средство, за което е издадено разрешение за пускане в обращение, илиб) новото психоактивно вещество се използва за производство на лекарствено средство, за което е подадено заявление за разрешение за пускане в обращение, илив) новото психоактивно вещество се използва за производство на лекарствено средство, за което има разрешение за пускане в обращение, спряно от компетентен орган.Ако новото психоактивно вещество попада в някоя от категориите, посочени в първата алинея, Комисията заедно с ЕМЕА въз основа на данните, събрани от EЦМНН и Европол, преценява дали е необходимо предприемането на по-нататъшни действия; това става в тясно сътрудничество с EЦМНН и в съответствие с мандата и процедурите на ЕМЕА.Комисията информира Съвета за резултата.Член 8Процедури за въвеждане на мерки за контрол за нови психоактивни вещества1. Комисията внася в Съвета шест седмици след получаване на доклада за оценка на риска инициатива за въвеждане мерки за контрол за новото психоактивно вещество. Ако Комисията не счете за необходимо въвеждането на мерки за контрол върху новото психоактивно вещество, тя в срок от шест седмици от получаване на доклада за оценка на риска представя пред Съвета доклад, в който обосновава позицията си.2. Ако Комисията не счете за необходима инициативата за въвеждане мерки за контрол на новото психоактивно вещество, една или няколко държави-членки могат да внесат в Съвета такава инициатива, за предпочитане в срок шест седмици след постъпване на доклада на Комисията в Съвета.3. Ако бъде внесена инициатива по параграф 1 или 2, Съветът с квалифицирано мнозинство взема решение по член 34, параграф 2, буква в) от Договора дали да бъдат въведени мерки за контрол за новото психоактивно вещество.Член 9Мерки за контрол на държавите-членки1. Ако Съветът реши да въведе мерки за контрол върху новото психоактивно вещество, държавите-членки полагат усилия възможно най-бързо, но не по-късно от една година след приемане на решението, да вземат необходимите мерки в съответствие с националното си законодателство, за да:a) бъде новото психоактивно вещество подложено на мерките за контрол и на наказателноправните санкции, предвидени съгласно националното им законодателство, с които да изпълнят задълженията си в рамките на Конвенцията на ООН от 1971 г. за психотропните вещества;б) бъде новото наркотично вещество подложено на мерките за контрол и на наказателноправните санкции, предвидени съгласно националното им законодателство, с които да изпълнят задълженията си в рамките на Единната конвенция на ООН от 1961 г. за наркотичните вещества.2. Държавите-членки във възможно най-кратък срок след вземане на решението уведомяват както Съвета, така и Комисията какви мерки са взели. След това тази информация се предава на EЦМНН, Европол, ЕМЕА и на Европейския парламент.3. Настоящото решение не възпрепятства държавите-членки да запазят или да въведат на своята територия всички национални мерки за контрол, които сметнат за целесъобразни, когато идентифицират ново психоактивно вещество.Член 10Годишен докладEЦМНН и Европол се отчитат ежегодно пред Европейския парламент, пред Съвета и пред Комисията за изпълнението на настоящото решение. Този доклад включва всички аспекти, необходими за оценка на ефективността и на резултатите на системата, въведена с настоящото решение. Докладът съдържа по-специално данни относно натрупания опит във връзка с координацията между системата, представена в настоящото решение, и Системата за фармакологичен надзор.Член 11Система за фармакологичен надзорДържавите-членки и ЕМЕА гарантират съвместния обмен на информация между системата, въведена с настоящото решение, и Системата за фармакологичен надзор съгласно дял VII от Директива 2001/82/ЕО и дял IХ от Директива 2001/83/ЕО.Член 12ОтмянаСъвместните действия относно нови синтетични наркотични вещества от 16 юни 1997 г. се отменят. Решенията на Съвета по член 5 от посочените съвместни действия остават задължителни.Член 13Публикуване и пораждане на действиеНастоящото решение поражда действие от деня след неговото публикуване в Официален вестник на Европейския съюз.Съставено в Брюксел на 10 май 2005 година.За СъветаПредседателJ. Krecké[1] Становище от 13 януари 2004 г. (все още непубликувано в Официален вестник).[2] ОВ L 167, 25.6.1997 г., стр. 1.[3] ОВ L 311, 28.11.2001 г., стр. 1. Директива, последно изменена с Директива 2004/28/ЕО (ОВ L 136, 30.4.2004 г., стр. 58).[4] ОВ L 311, 28.11.2001 г., стр. 67. Директива, последно изменена с Директива 2004/27/ЕО (ОВ L 136, 30.4.2004 г., стр. 34).[5] ОВ L 357, 20.12.1990 г., стр. 1. Регламент, последно изменен с Регламент (EО) № 1232/2002 на Комисията (ОВ L 180, 10.7.2002 г., стр. 5).[6] ОВ L 47, 18.2.2004 г., стр. 1.[7] ОВ L 136, 30.4.2004 г., стр. 1.--------------------------------------------------


title: Решение № 445/2014/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 16 април 2014 година за установяване на действие на Съюза „Европейски столици на културата“ за годините 2020 — 2033 и за отмяна на Решение № 1622/2006/ЕО

text:
               3.5.2014

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 132/1

         РЕШЕНИЕ № 445/2014/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
   от 16 април 2014 година
   за установяване на действие на Съюза „Европейски столици на културата“ за годините 2020 — 2033 и за отмяна на Решение № 1622/2006/ЕО
   ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 167, параграф 5, първо тире от него,
   като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
   след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
   като взеха предвид становищата на Комитета на регионите (1),
   в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
   като имат предвид, че:

               (1)

               Договорът за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) има за цел постигането на все по-тесен съюз между народите на Европа и поставя на Съюза задачата, inter alia, да допринася за разцвета на културите на държавите членки, като зачита тяхното национално и регионално многообразие и същевременно поставя на преден план общото културно наследство. Във връзка с това при необходимост Съюзът подкрепя и допълва действията на държавите членки за по-добро опознаване и разпространение на културата и историята на европейските народи.

               (2)

               В съобщението на Комисията от 10 май 2007 г. относно Европейска програма за култура в глобализиращия се свят, одобрено от Съвета с резолюция от 16 ноември 2007 г. (3) и от Европейския парламент с неговата резолюция от 10 април 2008 г. (4), се определят целите за бъдещите дейности на Съюза в областта на културата. Тези дейности следва да насърчават културното многообразие и междукултурния диалог. Те следва също и да стимулират развитието на културата като катализатор на творческото начало в рамките на стратегията за растеж и работни места и като съществен елемент от международните отношения на Съюза.

               (3)

               Конвенцията на ЮНЕСКО за опазване и насърчаване на многообразието от форми на културно изразяване, влязла в сила на 18 март 2007 г. и по която Съюзът е страна, има за цел опазването и популяризирането на културното многообразие, насърчаването на взаимодействието между културите и повишаването на осведомеността за стойността на културното многообразие на местно, национално и международно равнище.

               (4)

               С Решение № 1622/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (5) се установява действиe за проявата „Европейска столица на културата“ за годините 2007 — 2019.

               (5)

               Оценките на европейските столици на културата, както и консултациите с обществеността за бъдещето на посоченото действие след 2019 г. показват, че то постепенно се е превърнало в една от най-амбициозните и най-високо ценени от европейските граждани културни инициативи в Европа. Следователно следва да бъде въведено ново действие за периода 2020 — 2033 година.

               (6)

               Освен първоначалните цели на „Европейски столици на културата“ — изтъкване на богатството и многообразието на европейските култури и общите им черти, както и стимулиране на по-голямо взаимно разбирателство между европейските граждани — градовете, които са били носители на званието „Европейска столица на културата“ („званието“), постепенно са открили допълнителни ползи от него, използвайки подсилващия му ефект за стимулиране на развитието им в по-общ план според съответните стратегии и приоритети.

               (7)

               Целите на действието, установено с настоящото решение следва да съответстват напълно на целите на програмата „Творческа Европа“, създадена с Регламент (ЕС) № 1295/2013 на Европейския парламент и на Съвета (6) — опазване, развитие и насърчаване на европейското културно и езиково многообразие, популяризиране на европейското културно наследство и засилване на конкурентоспособността на секторите на културата и творчеството в Европа, и по-специално на аудио-визуалния сектор, с оглед на подпомагането на интелигентния, устойчив и приобщаващ растеж. Постигането на тези цели следва също така да спомага за засилване на чувството за принадлежност към едно общо културно пространство и да стимулира междукултурния диалог и взаимното разбирателство.

               (8)

               За постигането на тези цели е важно градовете, носители на званието, да се стремят да развиват връзки между техните сектори на културата и творчеството, от една страна, и сектори като образование, научноизследователска дейност, околна среда, градско развитие или културен туризъм, от друга страна. По-специално предишни доказателства посочват потенциала на „Европейски столици на културата“ като катализатор за местното развитие и културния туризъм, както се подчертава в съобщението на Комисията от 30 юни 2010 г., озаглавено „Европа — водеща световна туристическа дестинация — нова политическа рамка за европейския туризъм“, приветствано от Съвета в неговите заключения от 12 октомври 2010 г. и утвърдено от Европейския парламент в неговата резолюция от 27 септември 2011 г. (7)

               (9)

               Важно е също градовете, носители на званието, да се стремят да насърчават социалното приобщаване и равните възможности и да полагат всички усилия, за да гарантират възможно най-широко участие на всички елементи на гражданското общество в подготовката и осъществяването на културната програма, като специално внимание се обърне на младите хора, на маргинализираните групи и на групите в неравностойно положение.

               (10)

               Оценките и консултациите с обществеността убедително показаха също, че за европейските столици на културата има много потенциални ползи, ако проявите бъдат старателно планирани. Тези прояви са преди всичко и най-вече част от инициатива в областта на културата, но могат да носят значителни ползи в социален и икономически план, особено когато са заложени в дългосрочна стратегия за развитие на града, в чиято основа е културата.

               (11)

               Действието „Европейски столици на културата“ освен това е голямо предизвикателство. Провеждането на продължаваща цяла година програма за културни дейности изисква големи усилия и някои градове, носители на званието, са постигнали по-големи успехи от други в използването на потенциала на инициативата. Поради това, посоченото действие следва да бъде подсилено, за да могат всички градове да извлекат максимална полза от званието.

               (12)

               Званието следва все така да се присъжда на градове независимо от големината им, но за да се достигне до по-широка публика и за да се увеличи въздействието, следва да бъде възможно, както преди, съответните градове да включват заобикалящите ги райони.

               (13)

               Присъждането на званието следва да продължи да се извършва въз основа на специално създадена културна програма за „Европейска столица на културата“ със силно изразено европейско измерение. Тази културна програма следва да бъде част от дългосрочна стратегия с устойчиво въздействие върху местното икономическо, културно и социално развитие.

               (14)

               Двустепенният процес на подбор, извършван съгласно хронологичен списък на държавите членки от екип от независими експерти, е доказал своята справедливост и прозрачност. Той позволява на градовете да подобрят заявленията си за участие между фазите на предварителния и окончателния подбор въз основа на експертните съвети, дадени от посочения екип, и осигурява справедливо разпределение на званието сред всички държави членки. Освен това, за да се гарантира последователността на действието „Европейски столици на културата“ и да се избегне загубата на опит и ноу-хау, което би се случило, ако всички експерти бъдат заместени едновременно, тяхното заместване следва да става поетапно.

               (15)

               Националният експертен опит следва да продължи да се осигурява чрез предоставянето на възможност на държавите членки да определят до двама експерти в екипа, който извършва процедурите по подбор и мониторинг на градовете.

               (16)

               Критериите за подбор следва да станат по-ясни, за да се дадат по-добри указания на кандидатстващите градове по отношение на целите и изискванията, които те трябва да спазват, за да получат званието. Посочените критерии следва да бъдат и по-лесно измерими, за да се помогне на екипа при подбора и мониторинга на градовете. В това отношение следва да се постави специален акцент върху плановете на градовете кандидати за последващи дейности, заложени в дългосрочна стратегия за културната политика, способни да генерират устойчиво културно, икономическо и социално въздействие.

               (17)

               Градовете кандидати следва да проучат възможността, когато е целесъобразно, за търсене на финансова подкрепа от програми и фондове на Съюза.

               (18)

               Подготвителната фаза между определянето на града и годината на проявата е от изключителна важност за успеха на действието „Европейска столица на културата“. Сред заинтересованите страни е налице широк консенсус, че придружаващите мерки, въведени с Решение № 1622/2006/ЕО, са били изключително полезни за съответните градове. Посочените мерки следва да бъдат допълнително развити, по-специално чрез по-чести заседания за мониторинг и посещения на градовете от експертите на екипа, както и чрез още по-интензивна обмяна на опит между досегашните, настоящите и бъдещите градове, носители на званието и между градовете кандидати. Определените градове могат също да развиват допълнителни връзки с други градове, носители на званието.

               (19)

               Наградата „Мелина Меркури“, създадена с Решение № 1622/2006/ЕО, е придобила силно символично значение, далеч по-важно от реалната сума, присъдена от Комисията. За да се гарантира обаче, че определените градове изпълняват ангажиментите си, условията за изплащане на паричната награда следва да се направят по-стриктни и ясни.

               (20)

               Важно е в своите информационни материали съответните градове ясно да посочват, че действието, установено в настоящото решение, е действие на Съюза.

               (21)

               Оценките на Комисията на досегашните европейски столици на културата, които се основават на данни, събрани на местно равнище, не могат да осигурят непосредствени данни за въздействието на званието. Ето защо най-активни в оценката следва да бъдат самите градове.

               (22)

               Опитът от миналото показва, че участието на страни кандидатки може да подпомогне тяхното сближаване със Съюза чрез подчертаване на общите аспекти на европейските култури. Поради това след 2019 г. в действието, установено в настоящото решение, следва да могат да участват страни кандидатки и потенциални кандидати.

               (23)

               Въпреки това, през периода 2020—2033 г., обхванат от настоящото решение, от съображения за равнопоставеност с градовете от държавите членки, на градовете от страните кандидатки и потенциални кандидати е позволено да участват само в едно съревнование за званието. Освен това, също от съображения за равенство с държавите членки, всяка страна кандидатка или потенциален кандидат може да бъде домакин на проявата само веднъж.

               (24)

               Решение № 1622/2006/ЕО следва да се отмени. Неговите разпоредби обаче следва да продължат да се прилагат във връзка с всички градове, които вече са определени или за които процедурата по определяне още не е приключила до 2019 година.

               (25)

               Доколкото целта на настоящото решение, а именно да се запази и насърчи многообразието на културите в Европа, да се подчертаят общите им черти, както и да се стимулира приносът на културата в дългосрочното развитие на градовете, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите членки предвид необходимостта по-специално от общи, ясни и прозрачни критерии и процедури за подбор и мониторинг, както и от силна координация между държавите членки, а поради обхвата и очакваните резултати от действието може да бъде по-добре постигната на равнището на Съюза, ЕС може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. Съгласно принципа на пропорционалност, определен в същия член, обхватът на настоящото решение не надхвърля необходимото за постигането на тези цели,

         ПРИЕХА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
   Член 1
   Установяване на действието
   Установява се действие на Съюза, наречено „Европейски столици на културата“, за годините 2020 — 2033 („действието“).
   Член 2
   Цели
   1.   Общите цели на действието са:

               а)

               да се запази и насърчи многообразието на културите в Европа и да се изтъкнат общите им черти, както и да се увеличи чувството за принадлежност на гражданите към едно общо културно пространство;

               б)

               да се стимулира приносът на културата в дългосрочното развитие на градовете съгласно съответните им стратегии и приоритети.

         2.   Специфичните цели на действието са:

               а)

               да се увеличат обхватът, многообразието и европейското измерение на предлаганите културни прояви в градовете, в т.ч. и чрез транснационално сътрудничество;

               б)

               да се разшири достъпът до култура и да се улесни участието в културни дейности;

               в)

               да се укрепи капацитетът на културния сектор и връзките му с други сектори;

               г)

               да се изтъкне международният образ на градовете чрез културата.

         Член 3
   Достъп до действието
   1.   Съревнованието за званието е открито за градове, които могат да ангажират за участие заобикалящите ги райони.
   2.   Броят на градовете, носители на званието за дадена година („годината на проявата“) не трябва да надвишава три.
   Званието се присъжда най-много на един град във всяка от двете държави членки, посочени в графика, поместен в приложението („графикът“), и през съответните години — на един град от страната кандидатка или потенциален кандидат или на един град от страна, присъединяваща се към Съюза при посочените в параграф 5 обстоятелства.
   3.   Градовете в държавите членки могат да бъдат определени да носят званието за една година в съответствие с последователността на държавите членки, посочена в графика.
   4.   Градовете в страните кандидатки и потенциалните кандидати, участващи в програмата „Творческа Европа“ или в последващите програми на Съюза в подкрепа на културата на датата на публикуване на поканата за подаване на заявления, посочена в член 10, параграф 2, могат да кандидатстват за званието за една година в рамките на открито съревнование, провеждащо се на всеки три години в съответствие с графика.
   Градовете в страните кандидатки и потенциалните кандидати могат да участват само в едно съревнование за периода 2020—2033 г.
   Всяка страна кандидатка или потенциален кандидат може да бъде домакин на проявата само веднъж през периода 2020—2033 г.
   5.   Когато страна се присъедини към Съюза след 4 май 2014 т., но преди 1 януари 2027 г., тя може да бъде домакин на проявата седем години след присъединяването ѝ в съответствие с правилата и процедурите, приложими за държавите членки. Графикът съответно се актуализира. Когато страна се присъедини към Съюза на или след 1 януари 2027 г., тя не може да участва в рамките на настоящото действие като държава членка.
   Обаче през годините, през които в съответствие с графика вече има три града, носители на званието, градовете в страните, посочени в първа алинея, имат право да носят званието само през следващата възможна година в графика по реда на присъединяването на тези страни.
   Ако град от страна, посочена в първа алинея, вече е участвал в съревнование за страни кандидатки и потенциални кандидати, той не може да участва в никакви последващи съревнования за държави членки. Ако град от такава страна е бил определен да бъде домакин на проявата през периода 2020—2033 г. в съответствие с параграф 4, тази страна след присъединяването си не може да организира състезание като държава членка в рамките на същия период.
   Ако няколко страни се присъединят към Съюза на една и съща дата и ако между тези страни няма съгласие за реда на участие в действието, Съветът организира теглене на жребий.
   Член 4
   Прилагане
   1.   Комисията изготвя общ формуляр за кандидатстване въз основа на посочените в член 5 критерии, който се използва от всички градове кандидати.
   Когато даден град кандидат включва за участие заобикалящия го район, заявлението се подава от името на града.
   2.   Всяко заявление се подава въз основа на културна програма със силно европейско измерение.
   Културната програма обхваща годината на проявата и е създадена конкретно с оглед на званието в съответствие с критериите, установени в член 5.
   Член 5
   Критерии
   Критериите за оценка на заявленията („критериите“) са разделени на категории: „принос към дългосрочната стратегия“, „европейско измерение“, „културно и творческо съдържание“, „способност за изпълнение“, „обхват“ и „управление“, както следва:

               1.

               По отношение на категорията „принос към дългосрочната стратегия“ се отчитат следните фактори:

                           а)

                           съществуването на културна стратегия за града кандидат към момента на подаване на заявлението, която включва действието и планове за продължаване на културните дейности след годината на проявата;

                           б)

                           плановете за укрепване на капацитета на секторите на културата и творчеството, в т.ч. изграждането на дългосрочни връзки между културния, икономическия и социалния сектор в града кандидат;

                           в)

                           очакваното дългосрочно културно, социално и икономическо въздействие, включително градско развитие, които присъждането на званието може да окаже върху града кандидат;

                           г)

                           плановете за мониторинга и оценката на въздействието върху града кандидат от присъждането на званието, както и плановете за разпространяване на резултатите от оценката.

               2.

               По отношение на категорията „европейско измерение“ се оценяват следните фактори:

                           а)

                           обхватът и качеството на дейностите за насърчаване на културното многообразие в Европа, междукултурния диалог и по-голямото взаимно разбирателство между европейските граждани;

                           б)

                           обхватът и качеството на дейностите за изтъкване на общите черти на европейските култури, на културното и историческото наследство, както и на европейската интеграция и съвременните европейски теми;

                           в)

                           обхватът и качеството на дейностите, в които са представени европейски творци, сътрудничество с участници или градове от различни държави, включително, когато е целесъобразно, градове, носители на званието, и транснационални партньорства;

                           г)

                           стратегията за привличане на интереса на широката публика в Европа и на международно равнище.

               3.

               По отношение на категорията „културно и творческо съдържание“ се оценяват следните фактори:

                           а)

                           ясно и последователно творческо виждане и стратегия за културната програма;

                           б)

                           участието на местни творци и културни организации в разработването и изпълнението на културната програма;

                           в)

                           обхватът и многообразието на предложените дейности и общото им художествено качество;

                           г)

                           способността за съчетаване на местното културно наследство и традиционните художествени форми с нови, иновативни и експериментални форми на творческа изява.

               4.

               По отношение на категорията „способност за изпълнение“ градовете кандидати следва да докажат, че:

                           а)

                           заявлението се ползва от широка и силна политическа подкрепа и от траен ангажимент от страна на местните, регионалните и националните органи;

                           б)

                           градът кандидат има или ще има подходяща и жизнеспособна инфраструктура, позволяваща му да бъде домакин на проявата.

               5.

               По отношение на категорията „обхват“ се оценяват следните фактори:

                           а)

                           участието на местното население и гражданското общество в подготовката на заявлението и изпълнението на действието;

                           б)

                           създаването на нови и устойчиви възможности за широк кръг граждани да присъстват или да участват в културните дейности, по-специално млади хора, доброволци, маргинализирани лица и лица в неравностойно положение, включително такива от малцинствата, като следва да се обръща специално внимание и на достъпността на тези прояви за хората с увреждания и за възрастните граждани;

                           в)

                           общата стратегия за привличане на публика, и по-специално връзката с образованието и участието на училищата.

               6.

               По отношение на категорията „управление“ се оценяват следните фактори:

                           а)

                           реалистичният характер на стратегията за привличане на финансови средства и на предложения бюджет, което включва, когато е целесъобразно, плановете за търсене на финансова подкрепа от програми и фондове на Съюза и обхваща подготвителната фаза, самата година на проявата, оценката и средства за последващите дейности и планирането на действия при извънредни ситуации;

                           б)

                           предвижданата структура за управление и изпълнение на действието, която включва, inter alia, подходящо сътрудничество между местните власти и структурата за изпълнение, включително творческия екип;

                           в)

                           процедурите за назначаване на генерален директор и на художествен директор и обхватът на дейността им;

                           г)

                           маркетинговата и информационната стратегия, която е изчерпателна и подчертава, че действието е действие на Съюза;

                           д)

                           структурата за изпълнение разполага с персонал с подходящи умения и опит за планиране, управление и реализиране на културната програма през годината на проявата.

         Член 6
   Експертен екип
   1.   Създава се екип от независими експерти („екипът“) за осъществяване на процедурите по подбора и мониторинга.
   2.   Екипът се състои от10 експерти, назначени от институциите и органите на Съюза („европейски експерти“) в съответствие с параграф 3.
   3.   След организирането на открита процедура с покана за изразяване на интерес Комисията предлага група от подбрани потенциални европейски експерти.
   След това всяка от институциите — Европейският парламент, Съветът и Комисията — избира по трима експерти от тази група и ги назначава в съответствие със своите процедури.
   Комитетът на регионите избира един експерт от групата на предварително подбраните членове и го назначава в съответствие със своите процедури.
   При подбора на европейски експерти всяка от тези институции и всеки от тези органи на Съюза се стреми да осигури взаимно допълване на компетентностите, балансирано географско разпределение и равностойно участие на двата пола в цялостния състав на екипа.
   4.   В допълнение към европейските експерти, за целите на подбора и мониторинга на града от дадена държава членка съответната държава членка назначава до двама експерти в екипа в съответствие със своите собствени процедури и след консултации с Комисията.
   5.   Всички експерти са:

               а)

               граждани на Съюза;

               б)

               независими;

               в)

               със значителен опит и компетентност във:

                           i)

                           културния сектор;

                           ii)

                           културното развитие на градовете; или

                           iii)

                           организирането на проявата „Европейска столица на културата“ или на международна културна проява с подобен обхват и мащаб;

               г)

               в състояние да посветят необходимия брой работни дни годишно на работата на екипа.

         6.   Екипът определя свой председател.
   7.   Европейските експерти се назначават за период от три години.
   Независимо от разпоредбите на първа алинея, що се отнася до първоначалното създаване на екипа, Европейският парламент назначава своите експерти за три години, Комисията — за две години, а Съветът и Комитетът на регионите — за една година.
   8.   Всички експерти декларират всеки настоящ или потенциален конфликт на интереси по отношение на конкретен кандидатстващ град. В случай на подобна декларация или ако се установи такъв конфликт на интереси, съответният експерт подава оставка, а съответната институция или орган на Съюза или държава членка го заменя за остатъка от мандата съгласно съответната процедура.
   Член 7
   Подаване на заявления в държавите членки
   1.   Всяка държава членка е отговорна за организирането на съревнованието между своите градове в съответствие с графика.
   2.   Съответните държави членки публикуват покана за подаване на заявления за кандидатстване поне шест години преди годината на проявата.
   Чрез дерогация от първа алинея държавите членки, които имат право да определят град, който да бъде домакин на проявата за 2020 г., публикуват такава покана възможно най-бързо след 4 май 2014 г.
   Всяка покана за подаване на заявления съдържа формуляра за кандидатстване, посочен в член 4, параграф 1.
   Крайният срок за подаване на заявления от градовете кандидати за званието по всяка покана за кандидатстване се определя на най-малко 10 месеца след публикуването на поканата.
   3.   Съответните държави членки уведомяват Комисията за подадените заявления.
   Член 8
   Предварителен подбор в държавите членки
   1.   Всяка от съответните държави членки свиква екипа и представители на градовете кандидати на заседание за първоначален подбор не по-късно от пет години преди годината на проявата.
   Чрез дерогация от първа алинея държавите членки, които имат право да определят градовете, които да бъдат домакин на проявата, могат да удължат този срок с най-много една година.
   2.   След като направи оценка на заявленията в съответствие с критериите, екипът постига съгласие по списък с първоначално одобрени градове кандидати и изготвя доклад за предварителен подбор във връзка с всички заявления, в който, inter alia, отправя препоръки към първоначално одобрените градове кандидати.
   3.   Екипът изпраща доклада за предварителен подбор до съответните държави членки и до Комисията.
   4.   На основание на доклада на екипа всяка от съответните държави членки официално одобрява списъка с първоначално одобрените кандидати.
   Член 9
   Подбор в държавите членки
   1.   Първоначално одобрените градове кандидати допълват и преработват заявленията си с цел да отговорят на критериите, както и да отразят препоръките от доклада за предварителен подбор, и представят заявленията на съответната държава членка, която на свой ред ги изпраща на Комисията.
   2.   Най-късно девет месеца след заседанието за първоначален подбор всяка от съответните държави членки свиква екипа на заседание за подбор, на което присъстват представители на първоначално одобрените градове.
   Ако е необходимо, съответната държава членка може след консултация с Комисията да приеме разумно удължаване на този деветмесечен срок.
   3.   Екипът прави оценка на допълнените и преработени заявления.
   4.   Екипът изготвя доклад за подбор във връзка със заявленията на първоначално одобрените градове, като отправя препоръка за определяне най-много на един град от съответната държава членка.
   Докладът съдържа също и препоръки към съответния град във връзка с напредъка, който трябва да бъде постигнат до годината на проявата.
   Екипът изпраща доклада за подбор до съответните държави членки и до Комисията.
   5.   Независимо от параграф 4, ако нито един от градовете кандидати не отговаря на всички критерии, екипът може да препоръча званието да не се присъжда за съответната година.
   Член 10
   Предварителен подбор и подбор в страните кандидатки и потенциалните кандидати
   1.   Комисията носи отговорност за организирането на съревнованието между градовете от страните кандидатки и потенциалните кандидати.
   2.   Комисията публикува в Официален вестник на Европейския съюз покана за подаване на заявления за кандидатстване поне шест години преди годината на проявата.
   Всяка покана за подаване на заявления съдържа формуляра за кандидатстване, посочен в член 4, параграф 1.
   Крайният срок за подаване на заявления по всяка покана за кандидатстване се определя най-рано 10 месеца след публикуването на поканата.
   3.   Предварителният подбор на градовете се извършва от екипа поне пет години преди годината на проявата въз основа на техните заявления за кандидатстване. Не се организират заседания с градовете кандидати.
   След като направи оценка на заявленията в съответствие с критериите, екипът постига съгласие по списък с първоначално одобрени градове кандидати и изготвя доклад за предварителен подбор във връзка с всички заявления, в който, inter alia, отправя препоръки към първоначално одобрените градове кандидати.
   Екипът представя на Комисията доклада за предварителен подбор.
   4.   Първоначално одобрените градове кандидати допълват и преработват заявленията си с цел да отговарят на критериите, както и да отразят препоръките от доклада за предварителен подбор, и представят заявленията на Комисията.
   Най-късно девет месеца след заседанието за първоначален подбор Комисията свиква екипа на заседание за окончателен подбор, на което присъстват представители на първоначално одобрените градове.
   Ако е необходимо, Комисията може да приеме разумно удължаване на този деветмесечен срок.
   5.   Екипът прави оценка на допълнените и преработени заявления.
   6.   Екипът изготвя доклад за подбор във връзка със заявленията на първоначално одобрените градове кандидати заедно с препоръка за определянето на най-много един град от страна кандидатка или потенциален кандидат.
   Докладът за подбор съдържа също и препоръки към съответния град във връзка с напредъка, който трябва да бъде постигнат до годината на проявата.
   Екипът представя на Комисията доклада за подбор.
   7.   Независимо от параграф 6, ако нито един от градовете кандидати не отговаря на всички критерии, екипът може да препоръча званието да не се присъжда за тази година.
   Член 11
   Определяне
   1.   Всяка от съответните държави членки определя един град, който да бъде домакин на проявата въз основа на препоръките, съдържащи се в доклада за подбор на екипа, и уведомява Европейския парламент, Съвета, Комисията и Комитета на регионите за това решение не по-късно от четири години преди годината на проявата.
   Чрез дерогация от първа алинея държавите членки, които имат право да определят градовете, които да бъдат домакини на проявата за 2020 г., могат да удължат този срок с най-много една година.
   2.   В случая със страните кандидатки и потенциалните кандидати Комисията определя един град, който да носи званието през съответните години въз основа на препоръките, съдържащи се в доклада за подбор на екипа, и уведомява Европейския парламент, Съвета и Комитета на регионите за това решение не по-късно от четири години преди годината на проявата.
   3.   Решенията, посочени в параграфи 1 и 2, се придружават от обосновка, основана на докладите на екипа.
   4.   Когато даден град е привлякъл за участие заобикалящия го район, решението се прилага за града.
   5.   В срок два месеца от уведомленията за определяне Комисията публикува в серия С на Официален вестник на Европейския съюз списък на градовете, определени за европейски столици на културата.
   Член 12
   Сътрудничество между определените градове
   Градовете, определени за една и съща година, се стремят да развият връзки между културните си програми и такова сътрудничество може да се вземе предвид в рамките на процедурата на мониторинг, посочена в член 13.
   Член 13
   Мониторинг
   1.   Екипът осъществява мониторинг върху подготовката на определените градове за годината на проявата и им осигурява подкрепа и насоки от момента на определянето им до началото на годината на проявата.
   2.   За тази цел Комисията свиква три заседания за мониторинг, на които присъстват екипът и определените градове, както следва:

               а)

               три години преди годината на проявата;

               б)

               18 месеца преди годината на проявата;

               в)

               два месеца преди годината на проявата.

         Съответната държава членка или страна кандидатка или потенциален кандидат може да номинира наблюдател, който да присъства на тези заседания.
   Определените градове изпращат на Комисията доклади за напредъка шест седмици преди всяко заседание за мониторинг.
   На заседанията за мониторинг екипът извършва преглед на подготовката и дава насоки с цел да подпомогне определените градове да разработят висококачествена културна програма и ефикасна стратегия. Екипът обръща специално внимание на препоръките, отправени в доклада за подбор и в предходните доклади за мониторинг, посочени в параграф 3.
   3.   След всяко заседание за мониторинг екипът изготвя доклад за мониторинг относно състоянието на подготовката и всички стъпки, които трябва да бъдат предприети.
   Екипът представя докладите си за мониторинг на Комисията, както и на съответните определени градове, държави членки или страни кандидатки или потенциални кандидати.
   4.   Освен заседанията за мониторинг, при необходимост Комисията може да организира посещения на екипа в определените градове.
   Член 14
   Награда
   1.   Комисията може да присъди на някой от определените градове парична награда в памет на Мелина Меркури („наградата“), при условие че съответната многогодишна финансова рамка предоставя средства за тази цел.
   Правните и финансовите аспекти на наградата се разглеждат в рамките на съответните програми на Съюза за подкрепа на културата.
   2.   Паричната награда се изплаща най-късно в края на март през годината на проявата, при условие че определеният град продължава да изпълнява ангажиментите, които е поел на етапа на подаване на заявлението, отговаря на критериите и взема предвид препоръките, съдържащи се в докладите за подбор и за мониторинг.
   Поетите на етапа на подаване на заявлението ангажименти се смятат за изпълнени от определения град, ако между етапа на подаване на заявления и годината на проявата в програмата и в стратегията не са правени съществени промени, по-специално ако:

               а)

               бюджетът е запазен на равнище, при което е възможно реализирането на висококачествена културна програма в съответствие със заявлението за кандидатстване и с критериите;

               б)

               е зачетена подобаващо независимостта на творческия екип;

               в)

               европейското измерение е останало достатъчно силно в окончателния вариант на културната програма;

               г)

               в маркетинговата и информационната стратегия и в информационните материали, използвани от определения град, ясно се посочва фактът, че действието е действие на Съюза;

               д)

               са налице планове за мониторинг и оценка на въздействието върху определения град от участието му в проявата.

         Член 15
   Практически договорености
   Комисията по-специално:

               а)

               осигурява цялостната съгласуваност на действието;

               б)

               осигурява координацията между държавите членки и екипа;

               в)

               с оглед на целите, посочени в член 2, и на критериите и в тясно сътрудничество с екипа изготвя указания в подкрепа на процедурите по подбор и мониторинг;

               г)

               осигурява техническа подкрепа за екипа;

               д)

               публикува на своя интернет сайт всички доклади на екипа;

               е)

               публикува всяка важна информация и спомага за популяризиране на действието на европейско и международно равнище;

               ж)

               стимулира обмена на опит и на добри практики между предишни, настоящи и бъдещи градове, носители на званието, както и между градовете кандидати, и насърчава разпространението в широк мащаб на докладите за оценка на градовете и на извлечените поуки.

         Член 16
   Оценка
   1.   Оценката на резултатите, постигнати от всяка европейска столица на културата през годината, е отговорност на съответния град.
   Комисията изготвя общи указания и показатели за съответните градове въз основа на целите, посочени в член 2, и на критериите, за да осигури последователен подход към процедурата за оценка.
   Съответните градове изготвят своите доклади за оценка и ги предават на Комисията до 31 декември през годината, следваща годината на проявата.
   Комисията публикува докладите за оценка на своята интернет страница.
   2.   Освен оценките на градовете Комисията осигурява редовното провеждане на външна и независима оценка на резултатите от действието.
   Тази външна и независима оценка е насочена към поставянето на всички предишни европейски столици на културата в европейски контекст, който дава възможност да се правят сравнения и да се извличат полезни поуки за бъдещите европейски столици на културата, както и за всички европейски градове. Посочените оценки обхващат оценка на действието като цяло, включително на ефективността на процесите, участващи в провеждането му, неговото въздействие и начините за усъвършенстването му.
   Комисията представя на Европейския парламент, Съвета и Комитета на регионите следните доклади въз основа на тези оценки, придружени, ако това е целесъобразно, от съответни предложения:

               а)

               първоначален междинен доклад — до 31 декември 2024 г.;

               б)

               втори междинен доклад — до 31 декември 2029 г.;

               в)

               последващ доклад — до 31 декември 2034 г.

         Член 17
   Отмяна и преходни разпоредби
   Отменя се Решение № 1622/2006/ЕО. Посоченото решение обаче продължава да се прилага по отношение на градовете, които са определени или са в процес на определяне за европейски столици на културата за годините 2013 — 2019.
   Член 18
   Влизане в сила
   Настоящото решение влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.

      Съставено в Страсбург на 16 април 2014 година.

            За Европейския парламент

            Председател

         M. SCHULZ

            За Съвета

            Председател

         D. KOURKOULAS

      (1)  ОВ C 113, 18.4.2012 г., стр. 17 и ОВ C 17, 19.1.2013 г., стр. 97.

      (2)  Позиция на Европейския парламент от 12 декември 2013 г. (все още непубликувана в Официален вестник) и позиция на Съвета на първо четене от 24 март 2014 г. (все още непубликувана в Официален вестник). Позиция на Европейския парламент от 15 април 2014 г. (все още непубликувана в Официален вестник).

      (3)  ОВ C 287, 29.11.2007 г., стр. 1.

      (4)  ОВ C 247 Е, 15.10.2009 г., стр. 32.

      (5)  Решение № 1622/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 24 октомври 2006 г. за установяване на действията на Общността „Европейска столица на културата“ за годините 2007 — 2019 (ОВ L 304, 3.11.2006 г., стр. 1).

      (6)  Регламент (ЕС) № 1295/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 г. за създаване на програма „Творческа Европа“ (2014—2020 г.) и за отмяна на Решения № 1718/2006/ЕО, № 1855/2006/ЕО и № 1041/2009/ЕО (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 221).

      (7)  ОВ C 56 Е, 26.2.2013 г., стр. 41.

      ПРИЛОЖЕНИЕ
      ГРАФИК

                  2020 г.

                  Хърватия

                  Ирландия

                  2021 г.

                  Румъния

                  Гърция

                  Страна кандидатка или потенциален кандидат

                  2022 г.

                  Литва

                  Люксембург

                  2023 г.

                  Унгария

                  Обединено кралство

                  2024 г.

                  Естония

                  Австрия

                  Страна кандидатка или потенциален кандидат

                  2025 г.

                  Словения

                  Германия

                  2026 г.

                  Словакия

                  Финландия

                  2027 г.

                  Латвия

                  Португалия

                  Страна кандидатка или потенциален кандидат

                  2028 г.

                  Чешка република

                  Франция

                  2029 г.

                  Полша

                  Швеция

                  2030 г.

                  Кипър

                  Белгия

                  Страна кандидатка или потенциален кандидат

                  2031 г.

                  Малта

                  Испания

                  2032 г.

                  България

                  Дания

                  2033 г.

                  Нидерландия

                  Италия

                  Страна кандидатка или потенциален кандидат


title: Решение (ЕС) 2017/742 на Европейския парламент и на Съвета от 5 април 2017 година за мобилизиране на средства от Европейския фонд за приспособяване към глобализацията (EGF/2017/000 TA 2017 — Техническа помощ по инициатива на Комисията)

text:
               28.4.2017

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 111/8

         РЕШЕНИЕ (ЕС) 2017/742 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
   от 5 април 2017 година
   за мобилизиране на средства от Европейския фонд за приспособяване към глобализацията (EGF/2017/000 TA 2017 — Техническа помощ по инициатива на Комисията)
   ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
   като взеха предвид Регламент (ЕС) № 1309/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. относно Европейския фонд за приспособяване към глобализацията (2014—2020 г.) и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1927/2006 (1), и по-специално член 11, параграф 2 от него,
   като взеха предвид Междуинституционалното споразумение от 2 декември 2013 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията относно бюджетната дисциплина, сътрудничеството по бюджетни въпроси и доброто финансово управление (2), и по-специално точка 13 от него,
   като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
   като имат предвид следното:

               (1)

               Европейският фонд за приспособяване към глобализацията (ЕФПГ) е създаден, за да осигурява подкрепа за съкратените работници и самостоятелно заетите лица, чиято дейност е преустановена в резултат на мащабни структурни промени в моделите на световната търговия вследствие на глобализацията, в резултат от продължаващата световна финансова и икономическа криза, която е предмет на разпоредбите на Регламент (ЕО) № 546/2009 на Европейския парламент и на Съвета (3), или в резултат на нова световна финансова и икономическа криза, и да се подпомогне реинтеграцията им на пазара на труда.

               (2)

               В съответствие с предвиденото в член 12 от Регламент (ЕС, Евратом) № 1311/2013 на Съвета (4) ЕФПГ не може да надхвърля максимален годишен размер от 150 милиона евро (по цени от 2011 г.).

               (3)

               В Регламент (ЕС) № 1309/2013 е посочено, че по инициатива на Комисията всяка година за техническа помощ могат да бъдат използвани най-много 0,5 % от максималния годишен размер на средствата от ЕФПГ.

               (4)

               Поради това следва да бъдат мобилизирани средства от ЕФПГ за предоставяне на сума в размер на 310 000 EUR за техническа помощ по инициатива на Комисията,

         ПРИЕХА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
   Член 1
   В рамките на общия бюджет на Европейския съюз за финансовата 2017 година от Европейския фонд за приспособяване към глобализацията се мобилизират средства за предоставяне на сумата от 310 000 EUR под формата на бюджетни кредити за поети задължения и бюджетни кредити за плащания.
   Член 2
   Настоящото решение влиза в сила на третия ден след датата на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.

      Съставено в Страсбург на 5 април 2017 година.

            За Европейския парламент

            Председател

         А. TAJANI

            За Съвета

            Председател

         I. BORG

      (1)  ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 855.

      (2)  ОВ C 373, 20.12.2013 г., стр. 1.

      (3)  Регламент (ЕО) № 546/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 18 юни 2009 г. за изменение на Регламент (ЕО) № 1927/2006 за създаване на Европейски фонд за приспособяване към глобализацията (ОВ L 167, 29.6.2009 г., стр. 26).

      (4)  Регламент (EC, Евратом) № 1311/2013 на Съвета от 2 декември 2013 г. за определяне на многогодишната финансова рамка за годините 2014—2020 (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 884).


title: Решение на Съвета от 3 ноември 1986 година относно сключването на Споразумението под формата на размяна на писма между Европейската икономическа общност и Съединените американски щати относно средиземноморските преференции, цитрусови плодове и тестени изделия Съгласно поправките от 24 февруари 1987 година

text:
Важна правна забележка

|

31987D0149

Официален вестник n° L 062 , 05/03/1987 стр. 0022 - 0022 специално финландско издание: глава 11 том 11 стр. 0395  специално шведско издание: глава 11 том 11 стр. 0395  специално чешко издание глава 3 том 07 стр. 176  - 176 специално испанско издание глава 3 том 07 стр. 176  - 176 специално унгарско издание глава 3 том 07 стр. 176  - 176 специално литвийско издание глава 3 том 07 стр. 176  - 176 LV.ES глава 3 том 07 стр. 176  - 176 MT.ES глава 3 том 07 стр. 176  - 176 PL.ES глава 3 том 07 стр. 176  - 176 SK.ES глава 3 том 07 стр. 176  - 176 специално словенско издание глава 3 том 07 стр. 176  - 176

		19861103Решение на Съветаот 3 ноември 1986 годинаотносно сключването на Споразумението под формата на размяна на писма между Европейската икономическа общност и Съединените американски щати относно средиземноморските преференции, цитрусови плодове и тестени изделия [1](87/149/ЕИО)СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,като взе предвид Договора за създаване на Европейската икономическа общност, и по-специално член 113 от него,като взе предвид препоръката на Комисията,като има предвид, че е необходимо да се намери разрешение на търговския спор между Общността и Съединените американски щати относно цитрусовите плодове и тестените изделия,РЕШИ:Член 1Споразумението под формата на размяна на писма между Европейската икономическа общност и Съединените американски щати относно средиземноморските преференции, цитрусови плодове и тестени изделия се одобряват с настоящото решение от името на Общността.Текстът на споразумението се прилага към настоящото решение.Член 2Председателят на Съвета е упълномощен да определи лицето, което има право да подпише споразумението с цел да обвърже Общността.Съставено в Брюксел на 3 ноември 1986 година.За СъветаПредседателA. Clark[1] Съгласно поправките от 24 февруари 1987 година.--------------------------------------------------


title: 2009/197/ЕО: Решение на Европейския парламент от 22 април 2008 година относно освобождаването от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета на Европейската фондация за подобряване на условията на живот и труд за финансовата 2006 година

text:
               31.3.2009

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 88/93

         РЕШЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ
   от 22 април 2008 година
   относно освобождаването от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета на Европейската фондация за подобряване на условията на живот и труд за финансовата 2006 година
   (2009/197/ЕО)
   ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ,
   като взе предвид окончателните годишни отчети на Европейската фондация за подобряване на условията на живот и труд за финансовата 2006 година (1),
   като взе предвид доклада на Сметната палата относно окончателните годишни отчети на Европейската фондация за подобряване на условията на живот и труд за финансовата 2006 година, придружен от отговорите на Фондацията (2),
   като взе предвид препоръката на Съвета от 12 февруари 2008 г. (5843/2008 — C6-0084/2008),
   като взе предвид Договора за ЕО, и по-специално член 276 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. относно Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности (3), и по-специално член 185 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕИО) № 1365/75 на Съвета от 26 май 1975 г. относно създаването на Европейска фондация за подобряване на условията на живот и труд (4), и по-специално член 16 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО, Евратом) № 2343/2002 на Комисията от 19 ноември 2002 г. относно създаването на рамков Финансов регламент за органите, посочени в член 185 от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета (5), и по-специално член 94 от него,
   като взе предвид член 71 и приложение V към своя правилник,
   като взе предвид доклада на Комисията по бюджетен контрол и становището на Комисията по заетост и социални въпроси (A6-0111/2008),

               1.

               Освобождава директора на Европейската фондация за подобряване на условията на живот и труд от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета на Фондацията за финансовата 2006 година;

               2.

               Излага своите забележки в резолюцията по-долу;

               3.

               Възлага на своя председател да предаде настоящото решение, както и резолюцията, която е неразделна част от него, съответно на директора на Европейската фондация за подобряване на условията на живот и труд, на Съвета, Комисията и Сметната палата и да осигури публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз (серия L).

            Председател

         Hans-Gert PÖTTERING

            Генерален секретар

         Harald RØMER

      (1)  ОВ C 261, 31.10.2007 г., стр. 60.

      (2)  ОВ C 309, 19.12.2007 г., стр. 116.

      (3)  ОВ L 248, 16.9.2002 г., стр. 1.

      (4)  ОВ L 139, 30.5.1975 г., стр. 1.

      (5)  ОВ L 357, 31.12.2002 г., стр. 72.
    ---documentbreak---

               31.3.2009

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 88/94

         РЕЗОЛЮЦИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ
   от 22 април 2008 година,
   съдържаща забележките, които са неразделна част от решението относно освобождаването от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета на Европейската фондация за подобряване на условията на живот и труд за финансовата 2006 година
   ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ,
   като взе предвид окончателните годишни отчети на Европейската фондация за подобряване на условията на живот и труд за финансовата 2006 година (1),
   като взе предвид доклада на Сметната палата относно годишните отчети на Европейската фондация за подобряване на условията на живот и труд за финансовата 2006 година, придружен от отговорите на Фондацията (2),
   като взе предвид препоръката на Съвета от 12 февруари 2008 г. (5843/2008 — C6-0084/2008),
   като взе предвид Договора за ЕО, и по-специално член 276 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. относно Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности (3), и по-специално член 185 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕИО) № 1365/75 на Съвета от 26 май 1975 г. относно създаването на Европейска фондация за подобряване на условията на живот и труд (4), и по-специално член 16 от него,
   като взе предвид Регламент (ЕО, Евратом) № 2343/2002 на Комисията от 19 ноември 2002 г. относно създаването на рамков Финансов регламент за органите, посочени в член 185 от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета (5), и по-специално член 94 от него,
   като взе предвид член 71 и приложение V към своя правилник,
   като взе предвид доклада на Комисията по бюджетен контрол и становището на Комисията по заетост и социални въпроси (A6-0111/2008),

               A.

               като има предвид декларацията на Сметната палата, че е получила убедителни гаранции, че годишните отчети за финансовата 2006 година са надеждни и че извършените операции са законосъобразни и редовни;

               Б.

               като има предвид, че на 24 април 2007 г. Парламентът освободи директора на Европейската фондация за подобряване на условията на живот и труд от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета на Фондацията за финансовата 2005 година (6) и в резолюцията, придружаваща решението за освобождаване от отговорност, Парламентът, наред с другото:

                           —

                           прикани Фондацията да обърне по-голямо внимание на процентите на пренесени средства през 2005 г. по отношение на бюджетните кредити за административни разходи (дял II) и оперативни дейности (дял III), които остават на високото ниво от съответно 37 % и 44 %;

                           —

                           прикани Фондацията да представи работна програма, която отразява приноса ѝ по оперативен и измерим начин;

                           —

                           изрази загриженост, че за 2005 г. не съществува изчерпателен документ, който да анализира рисковете, произтичащи от финансовите и оперативни аспекти на дейността на Фондацията, нито утвърждаване на процедурите, въведени от разпоредителите с бюджетни кредити, за да се гарантира точността и изчерпателността на финансовата информация, която тя е изпратила на счетоводителя, с изключение на аспектите, свързани с обработката на данни;

         Общи въпроси, които се отнасят до въпроси от хоризонтално естество при агенциите на ЕС и които поради това са от значение за процедурата по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета на всяка една агенция

               1.

               Отбелязва, че през 2006 г. бюджетите на 24-те агенции и други децентрализирани органи на Общността, които подлежат на одит от Сметната палата, се равняват общо на 1 080,5 милиона евро (като най-голям е бюджетът на Европейската агенция за възстановяване в размер на 271 милиона евро, а най-малък е бюджетът на Европейския полицейски колеж (CEPOL) в размер на 5 милиона евро);

               2.

               Посочва, че кръгът от външни органи на ЕС, които подлежат на одит и освобождаване от отговорност за изпълнението на бюджета, понастоящем обхваща не само традиционните регулаторни агенции, но също така изпълнителните агенции, създадени за осъществяването на специфични програми, а в близко бъдеще ще включи и съвместните предприятия, създадени като публично-частни партньорства (съвместни инициативи в областта на технологиите);

               3.

               Наблюдава, що се отнася до Парламента, че броят на агенциите, подлежащи на процедура по освобождаване от отговорност за изпълнението на бюджета, се променя както следва: финансова година 2000: 8; 2001: 10; 2002: 11; 2003: 14; 2004: 14; 2005: 16; 2006: 20 регулаторни агенции и 2 изпълнителни агенции (не се включват двете агенции, които подлежат на одит от Сметната палата, но са обект на вътрешна процедура по освобождаване от отговорност);

               4.

               Следователно стига до заключението, че понастоящем процедурата по одит/освобождаване от отговорност е тромава и непропорционална по отношение на относителния размер на бюджетите на агенциите/децентрализираните органи на Общността; възлага на своята компетентна комисия да извърши всеобхватен преглед на процедурата по освобождаване от отговорност за агенциите и децентрализираните органи на Общността с оглед изработване на по-прост и рационален подход, като се има предвид непрестанно нарастващият брой органи, всеки от които ще изисква отделен доклад за освобождаване от отговорност през следващите години;

         Принципни съображения

               5.

               Изисква от Комисията, преди създаването на нова агенция или извършването на реформа на съществуваща такава, да представи точни разяснения по следните елементи: вид на агенцията, цели, вътрешна управленска структура, продукти, услуги, ключови процедури, целеви групи, клиенти и заинтересовани страни, официални взаимоотношения с външни субекти, бюджетна отговорност, финансово планиране и политика по отношение на персонала и наемането му;

               6.

               Изисква дейността на всяка агенция да бъде регламентирана чрез годишно споразумение за изпълнението, сключвано от агенцията и отговорната ГД, което следва да съдържа основните цели за следващата година, финансова рамка и ясни показатели за оценка на изпълнението;

               7.

               Изисква Сметната палата или друг независим одитор да подлага агенциите на редовни (и на ad hoc) одити на изпълнението; счита, че тези одити не следва да се ограничават до традиционните елементи на финансово управление и правилното изразходване на обществени средства, а също така да обхващат административната ефективност и ефикасност и да включват определяне на рейтинг на финансовото управление на всяка агенция;

               8.

               Счита, че в случая с агенции, които системно са надценявали бюджетните си нужди, трябва да се предприеме съкращаването на личния състав на базата на незаетите места; счита, че това в дългосрочна перспектива ще доведе до заделянето на по-малко средства за агенциите и до по-ниски административни разходи;

               9.

               Отбелязва като сериозен проблем факта, че редица агенции търпят критика за това, че не следват правилата за обществените поръчки, регламента за финансиране, правилника за длъжностните лица и т.н.; счита, че основната причина за това е, че повечето регламенти, както и Финансовият регламент са предназначени за по-големи институции и повечето от малките агенции нямат необходимия размер, за да се справят с тези регулаторни разпоредби; поради това призовава Комисията да намери бързо решение с цел да се подобри ефективността, като се групират административните функции на различните агенции, така че да се постигне необходимият размер (като се вземат предвид необходимите промени в основните регламенти, уреждащи положението на агенциите и тяхната бюджетна независимост) или спешно да изготви проект за специфични разпоредби за агенциите (по-специално правила за прилагане относно агенциите), които ще им позволят да бъдат напълно изрядни;

               10.

               Настоява Комисията, когато изготвя предварителния проектобюджет, да вземе предвид резултатите от изпълнението на бюджета от различните агенции в предишни години, по-специално в годината n-1, и да преразгледа бюджета, заявен съответно от отделните агенции; приканва съответната компетентна комисия да уважи това преразглеждане и, ако то не е предприето от Комисията, сама да преразгледа въпросния бюджет, като го сведе до реалистично равнище, подходящо за капацитета за възприемане и прилагане на въпросната агенция;

               11.

               Припомня своето решение за освобождаване от отговорност по отношение на финансовата 2005 година, в която Комисията бе приканена да представи на всеки пет години проучване относно добавената стойност на всяка съществуваща агенция; приканва всички заинтересувани институции, при отрицателна оценка на добавената стойност на дадена агенция, да вземат необходимите мерки, като преформулират мандата на въпросната агенция или като я закрият; отбелязва, че през 2007 г. не е имало никакви оценки, изготвени от Комисията; настоява за това Комисията да представи поне пет такива оценки преди да се вземе решението за освобождаване от отговорност по отношение на финансовата 2007 година, като започне с най-старите агенции;

               12.

               Изразява мнението, че препоръките на Сметната палата следва да бъдат приложени незабавно, а нивото на изплатените субсидии за агенциите следва да бъде приравнено към техните действителни касови потребности; счита освен това, че измененията към основния финансов регламент трябва да бъдат включени в рамковия финансов регламент за агенциите и в различните специфични финансови регламенти;

         Представяне на данни от доклади

               13.

               Отбелязва, че не съществува стандартен подход на агенциите по отношение на представянето на извършените от тях дейности по време на въпросната финансова година, на техните отчети и доклади относно бюджетното и финансовото управление, нито към въпроса до каква степен е допустимо декларация за достоверността и точността на отчетите да бъде съставяна от директора на агенцията; отбелязва, че не всички агенции правят ясно разграничение между а) представяне на дейността на агенцията пред обществеността и б) технически доклади по въпросите на бюджетното и финансовото управление;

               14.

               Отбелязва, че макар постоянните инструкции на Комисията за съставяне на доклади за дейността да не изискват изрично от агенцията изготвяне на декларация за достоверността и точността на отчетите, през 2006 г. много директори са изготвили такива, като в един от случаите декларацията включва съществена резерва;

               15.

               Припомня параграф 23 от своята резолюция от 12 април 2005 г. (7), в който директорите на агенциите се приканват от този момент нататък да придружават своя годишен доклад за дейността, който се представя заедно с финансова и управленска информация, с декларация за достоверността и точността на отчетите по отношение на законосъобразността и редовността на операциите, подобна на декларациите, подписвани от генералните директори на Комисията;

               16.

               Изисква Комисията да внесе съответните изменения в постоянните си инструкции към агенциите;

               17.

               Освен това предлага Комисията да работи съвместно с агенциите за изработване на хармонизиран модел, приложим за всички агенции и децентрализирани органи на Общността, като се прави ясно разграничение между:

                           —

                           годишен доклад относно операциите, дейността и постиженията на органа, предназначен за широка публика,

                           —

                           финансови отчети и доклад за изпълнението на бюджета,

                           —

                           доклад за дейността, който следва модела на докладите за дейността, изготвяни от генералните директори на Комисията,

                           —

                           подписана от директора на органа декларация за достоверността и точността на отчетите, придружена от резерви или забележки, които според него е удачно да бъдат представени на вниманието на органа, отговарящ за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета;

         Общи заключения на Сметната палата

               18.

               Отбелязва заключението на Сметната палата (параграф 10.29 от Годишния доклад (8), че изразходването на субсидиите, платени от Комисията от бюджета на Общността, не се основава на достатъчно обосновани прогнози за касовите потребности на агенциите и че този факт, съчетан с размера на пренесените бюджетни кредити, ги кара да държат значителни касови наличности; отбелязва също така препоръката на Сметната палата, че размерът на изплащаните на агенциите субсидии следва да бъде в съответствие с реалните им касови потребности;

               19.

               Отбелязва, че в края на 2006 г. 14 агенции все още не са приложили счетоводната система АВАС (Годишен доклад, бележка под линия към параграф 10.31);

               20.

               Отбелязва забележката на Сметната палата (Годишен доклад, параграф 1.25) относно натрупаните задължения за неползван отпуск, осчетоводени от някои агенции; посочва, че за финансовата 2006 година Сметната палата е включила резерви към своите декларации за достоверността и точността на отчетите по отношение на три агенции (Европейски център за развитие на професионално обучение (CEDEFOP), CEPOL и Европейската железопътна агенция); (за финансовата 2005 година това е било направено за CEDEFOP, Европейския орган за безопасност на храните и Европейската агенция за възстановяване);

         Вътрешен одит

               21.

               Припомня, че в съответствие с член 185, параграф 3 от Финансовия регламент вътрешният одитор на Комисията е също така вътрешен одитор на регулаторните агенции, които получават безвъзмездни средства, изплащани от бюджета на Общността; посочва, че вътрешният одитор докладва пред управителния съвет и пред директора на всяка агенция;

               22.

               Обръща внимание на резервата, включена в годишния доклад за дейността на вътрешния одитор за 2006 г., която гласи следното:

         „Вътрешният одитор на Комисията не е в състояние да изпълнява правилно своите задължения на вътрешен одитор на органите на Общността съгласно член 185 от Финансовия регламент поради липса на човешки ресурси.“;

               23.

               Отбелязва, обаче, забележката на вътрешния одитор в доклада за дейността му за 2006 г., че от 2007 г., благодарение на допълнителните човешки ресурси, предоставени от Комисията на Службата за вътрешен одит (IAS), всички действащи регулаторни агенции ще бъдат подлагани на годишни вътрешни одити;

               24.

               Отбелязва непрестанно нарастващия брой регулаторни и изпълнителни агенции и съвместни предприятия, които подлежат на одит от IAS съгласно член 185 от Финансовия регламент; изисква от Комисията да уведоми своята компетентна комисия дали човешките ресурси, с които разполага IAS, ще бъдат достатъчни за провеждане на годишни одити на всички подобни органи през следващите години;

               25.

               Отбелязва, че член 72, параграф 5 от Регламент (ЕО, Евратом) № 2343/2002 изисква от всяка агенция всяка година да изпраща на органа, който отговаря за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, и на Комисията, доклад от директора, който обобщава броя и вида на вътрешните одити, извършени от вътрешния одитор, направените препоръки и предприетите по тези препоръки действия; изисква от агенциите да посочват дали се предприемат такива действия и, ако се предприемат, по какъв начин;

               26.

               Приема за сведение, по отношение на способността за провеждане на вътрешен одит, особено във връзка с по-малките агенции, предложението на вътрешния одитор до компетентната комисия на Парламента от 14 септември 2006 г. по-малките агенции да получат разрешение да ползват услуги по вътрешен одит, предоставяни от частния сектор срещу заплащане;

         Оценка на агенциите

               27.

               Припомня съвместното заявление на Парламента, Съвета и Комисията (9), договорено по време на заседанието на помирителния комитет преди провеждането на Съвета по икономически и финансови въпроси (ECOFIN) във връзка с бюджета на 13 юли 2007 г., което призовава за изготвяне на i) списък на агенциите, които Комисията възнамерява да оценява и на ii) списък на агенциите, които вече са били оценени, придружен от резюме на основните заключения;

         Дисциплинарни процедури

               28.

               Отбелязва, че, поради своя размер, отделни агенции изпитват затруднения при създаването на дисциплинарни съвети ad hoc, съставени от служители от съответната професионална степен, и че Службата за разследвания и дисциплинарни въпроси на Комисията (IDOC) не разполага с правомощия по отношение на агенциите; призовава агенциите да обмислят създаването на свой междуинституционален дисциплинарен съвет;

         Проект на междуинституционално споразумение

               29.

               Припомня проекта на междуинституционално споразумение за оперативната рамка на европейските регулаторни агенции, представен от Комисията (COM(2005) 59), който целеше изграждането на хоризонтална рамка за създаването, структурата, дейността, оценката и контрола на европейските регулаторни агенции; отбелязва, че проектът представлява полезна инициатива в рамките на усилията за рационализиране на създаването и на управлението на агенции; отбелязва заявлението в Обобщителния доклад на Комисията за 2006 г. (параграф 3.1, COM(2007) 274), че макар след публикуването на проекта да не е имало напредък в преговорите, в края на 2006 г. в Съвета отново са започнали дискусии по същество; изразява съжаление, че не е било възможно постигането на по-нататъшен напредък по посока на приемане на документа;

               30.

               Приветства следователно ангажимента на Комисията да представи съобщение относно бъдещето на регулаторните агенции в рамките на 2008 г.;

         Самофинансиращи се агенции

               31.

               Припомня, че за двете самофинансиращи се агенции административният съвет е органът, който освобождава директора от отговорност за изпълнението на бюджета; отбелязва, че и двете агенции имат значителни натрупани излишъци от приходи от събрани такси, пренесени от бюджета за предходната година:

                           —

                           Служба за хармонизация във вътрешния пазар — в пари и парични еквиваленти: 281 милиона евро (10),

                           —

                           Служба на Общността за сортовете растения — в пари и парични еквиваленти: 18 милиона евро (11);

         Конкретни бележки

               32.

               Отбелязва, че за финансовата 2006 година Сметната палата отново е установила високи равнища на пренос на бюджетни кредити (43 % за административни разходи (дял II) и 45 % за оперативни дейности (дял III);

               33.

               Обръща внимание на факта, че Сметната палата потвърди, че през финансовата 2006 година фондацията е изпълнила във всички основни отношения разпоредбите за надеждност, обръща внимание на редица слабости, не на последно място по отношение на правилото за бюджетна отговорност, присъждането на два договора, фактът, че суми, които е трябвало да бъдат изцяло изразходвани през 2007 г. са бюджетирани през 2006 г., както и неуспехът при спазването на критериите за подбор на служители, което от своя страна повдига съмнението, че прозрачността и недискриминацията може би не са били гарантирани по време на провеждането на процедурите;

               34.

               Отбелязва критичното становище на Сметната палата, че по отношение на процедурите за наемане на служители, критериите за подбор нито са определени от комисии по подбора в началото на процедурата, нито са изготвени в съответствие с обявлението за незаета длъжност, както и отговорът на Фондацията, че всички обявления за незаети длъжности вече ясно заявяват дали успехът на тестовете е предпоставка за спечелване на конкурса;

               35.

               Отбелязва, че счетоводният баланс на Фондацията включва земя и сгради на стойност 1,8 милиона евро (макар разходите за строителство за 1992 г. да възлизат на 7,2 милиона евро) и натрупан излишък от 4,09 милиона евро;

               36.

               Отбелязва, че съгласно годишния доклад на Фондацията за 2006 г. през същата година фондацията е въвела система за управление на проекти с оглед подобряване на организационната ефективност чрез по-голяма прозрачност и по-добра координация при използване на ресурсите, а също така е внедрила система за контрол на изпълнението с цел по-нататъшно увеличаване на ефикасността; освен това, системата за възлагане на обществени поръчки е разширена за осигуряване на по-голяма гъвкавост;

               37.

               Отбелязва освен това, че през 2006 г. фондацията започна последваща оценка на работната програма за 2001—2004 г., във връзка с междинна оценка на определени аспекти на текущата ѝ работа, с оглед определяне на въздействието, добавената стойност и ефективността на организацията; отправя искане да бъде информиран за резултатите от оценката.

      (1)  ОВ C 261, 31.10.2007 г., стр. 60.

      (2)  ОВ C 309, 19.12.2007 г., стр. 116.

      (3)  ОВ L 248, 16.9.2002 г., стр. 1.

      (4)  ОВ L 139, 30.5.1975 г., стр. 1.

      (5)  ОВ L 357, 31.12.2002 г., стр. 72.

      (6)  ОВ L 187, 15.7.2008 г., стр. 85.

      (7)  Резолюция на Европейския парламент относно забележките, придружаващи решението за освобождаване от отговорност на директора на Европейската фондация за подобряване на условията на живот и труд във връзка с изпълнението на бюджета на Фондацията за финансовата 2003 година (ОВ L 196, 27.7.2005 г., стр. 75).

      (8)  ОВ C 273, 15.11.2007 г., стр. 1.

      (9)  Документ на Съвета DS 605/1/07 Rev1.

      (10)  Източник: Доклад относно годишните отчети на Службата за хармонизация на вътрешния пазар за финансовата 2006 година, придружен от отговорите на Службата (ОВ C 309, 19.12.2007 г., стр. 141).

      (11)  Източник: Доклад относно годишните отчети на Службата на Общността за сортовете растения за финансовата 2006 година, придружен от отговорите на Службата (ОВ C 309, 19.12.2007 г., стр. 135).