title: Решение на Надзорния орган на ЕАСТ № 260/15/COL от 30 юни 2015 година относно предполагаема държавна помощ, предоставена на Síminn за въвеждането на широколентови услуги в селските райони в Исландия [2016/2101]

text:
                  1.12.2016

                  BG

                  Официален вестник на Европейския съюз

                  L 326/18

            РЕШЕНИЕ НА НАДЗОРНИЯ ОРГАН НА ЕАСТ
      № 260/15/COL
      от 30 юни 2015 година
      относно предполагаема държавна помощ, предоставена на Síminn за въвеждането на широколентови услуги в селските райони в Исландия [2016/2101]
      Надзорният орган на ЕАСТ („Органът“),
      КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД Споразумението за Европейското икономическо пространство („Споразумението за ЕИП“), и по-специално член 61, параграф 3, буква в) от него и Протокол 26 към него,
      КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД Споразумението между държавите от ЕАСТ за създаване на надзорен орган и съд („Споразумението за надзор и съд“), и по-специално член 24 от него,
      КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД Протокол 3 към Споразумението за надзор и съд („Протокол 3“), и по-специално част II, член 7, параграф 3 от него,
      КАТО покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените разпоредби (1) и като взе предвид техните мнения,
      като имат предвид, че:
      I.   ФАКТИ

      1   ПРОЦЕДУРА

                  (1)

                  С писмо от 2 февруари 2011 г. (2) Og fjarskipti ehf. (наричано по-нататък „Vodafone“ или „жалбоподателят“) подаде жалба пред Органа във връзка с предполагаема неправомерна държавна помощ, предоставена на Síminn за изграждането на широколентови мрежи в селските райони в Исландия.

                  (2)

                  След като получи цялата необходима информация от исландските органи и съществена информация от жалбоподателя и заинтересованите страни (3), Органът реши с Решение № 302/13/COL от 10 юли 2013 г. да започне официална процедура по разследване на потенциална държавна помощ, предоставена на Síminn за въвеждане на широколентови услуги в селските райони в Исландия (наричано по-нататък „Решение № 302/13/COL“ или „решението за откриване на процедура“).

                  (3)

                  С писмо от 15 октомври 2013 г. (4) исландските органи представиха мнения, свързани с решението за откриване на процедура на Органа. Органът получи също така мнения от една заинтересована страна (Hringiðan ehf.) с писмо от 18 юли 2013 г. (5).

                  (4)

                  На 28 ноември 2013 г. Решение № 302/13/COL беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз и в притурката за ЕИП към него. На заинтересованите страни бе даден едномесечен срок да представят мненията си относно решението на Органа за откриване на процедурата.

                  (5)

                  С писмо от 18 декември 2013 г. (6) Органът получи мнения и документи от Nova ehf., което се явява заинтересована страна. С писмо от 20 декември 2013 г. (7) Органът получи мнения и допълнителни документи от Síminn. Síminn също така предостави експертен доклад от 24 септември 2013 г., който то беше поръчало на Analysis Mason, специализирано консултантско дружество по въпросите на далекосъобщителните оператори и медиите („докладът на AM“) (8). С писмо от 23 декември 2013 г. (9) Органът получи мнения и допълнителни документи от жалбоподателя.

                  (6)

                  На 8 януари 2014 г. Органът, в съответствие с Протокол 3, част II, член 6, параграф 2 препрати получените мнения на исландските органи и ги покани да представят своите становища (10). Исландските органи представиха своите мнения и становища с писмо от 28 февруари 2014 г. (11).

                  (7)

                  След като направи оценка на предоставената информация, доклади и мнения, органът поиска допълнителна информация и разяснения от исландските органи с писмо от 2 септември 2014 г. (12). С писмо от 17 октомври 2014 г. (13) исландските органи отговориха и предоставиха на Органа исканата информация.

                  (8)

                  И накрая, на 20 ноември 2014 г., по искане на Síminn, Органът участва на среща в Брюксел с техническите експерти и външните адвокати на Síminn.

            2   ОПИСАНИЕ НА МЯРКАТА
      2.1.   Обща информация

      2.1.1.   Ролята на Фонда за далекосъобщения

                  (9)

                  Фондът за далекосъобщенията (по-нататък наричан „Фондът“) е създаден със Закон № 132/2005 и неговата законоустановена роля е да насърчава развитието в областта на далекосъобщенията в Исландия, както е описано в официалната стратегия в областта на далекосъобщенията (по-нататък наричана „стратегията“), одобрена от исландския парламент, Althingi (14). Член 2 от този закон гласи, че Фондът се създава, за да контролира разпределението на средствата за проекти, свързани с разгръщането на инфраструктура за електронни съобщения, като по този начин се увеличават сигурността и конкурентоспособността на обществото в областта на електронните съобщения, и други проекти, които са свързани със стратегията, при условие че тези проекти вероятно не биха се реализирали при пазарни условия.

                  (10)

                  Фондът се финансира с вноска, установена със закон, от исландския държавен бюджет. Фондът се управлява от Министерството на вътрешните работи, което назначава членовете на съвета на Фонда за срок от пет години.

                  (11)

                  Фондът работи по четири основни приоритета, определени в стратегията, като последният от тях, който трябва да бъде изпълнен, е въвеждането на широколентови услуги. Според исландските органи при всички проекти е използвана открита тръжна процедура.

            2.1.2.   Картографиране и анализ на покритието

                  (12)

                  В началото на 2007 г. Фондът наема клон на Асоциацията на земеделските стопани, за да провери информацията от преброяване на населението в селските райони, по-специално в онези с най-изразени характеристики на селски райони (15). Тази работа води до цялостен и актуален преглед на сградите, които потенциално могат да бъдат част от проекта за въвеждането на широколентови услуги в селските райони в Исландия (вж. допълнително описание в съображение 16 по-долу).

                  (13)

                  През февруари 2007 г. Фондът поиска информация относно текущите пазарни райони от доставчиците на широколентови услуги (16) като първа стъпка в картографирането на настоящото и бъдещото покритие с широколентов достъп. Целта на това начинание беше да се идентифицира неефективността на пазара, като се направи разграничение между „сивите“, „черните“ и „белите“ райони в отдалечени региони в Исландия (17). С публично обявление, публикувано във вестник Morgunblaðið, беше поискана информация за всички настоящи райони с широколентови услуги (т.е. райони, които са имали постоянно на разположение (не с комутируема връзка) достъп до интернет със скорост поне 512 kb/s на разумна фиксирана месечна цена), както и за планираните (все още необслужвани) райони, които ще бъдат функционални до юни 2008 г.

                  (14)

                  Фондът получи информация относно пазарните райони под различни форми от няколко доставчици на широколентови услуги и физически лица (18). След като бяха установени районите на покритие, следващата стъпка беше въвеждането на GPS координати за всички жилища извън известните райони на покритие с асиметрична цифрова абонатна линия (ADSL). Получената многослойна карта на жилищата извън всички текущи и планирани (взети заедно) райони на покритие с широколентов достъп е изпратена на участващите доставчици на широколентови услуги за допълнителен подробен преглед. Това доведе до извършването на значителни актуализации на картата въз основа на сравнението ѝ от страна на доставчиците на услуги с техните клиентски бази данни. След като тази работа бе приключена, Фондът изпрати до всяка от 78-те общини в Исландия списък на сгради извън районите на обслужване и разпечатка на актуализираната карта на покритието с широколентов достъп за съответната община. След това всяка община прегледа „белите“ райони на картата за липсващи сгради или за сгради, които не отговарят на изискванията за проекта. За да отговаря на изискванията, една сграда трябва да бъде официално целогодишно обитавано жилище и/или работно място на най-малко един човек.

                  (15)

                  В резултат на картографирането и анализа на покритието, извършени от Фонда, бе получен точен списък на сградите, които да бъдат включени в проекта. Първоначалният обхват на проекта включваше 1 118„бели“ сгради, които бяха идентифицирани поотделно чрез техните GPS координати.

            2.1.3.   Тръжна процедура и подбор на одобрените участници в търга

                  (16)

                  През февруари 2008 г. Ríkiskaup, Държавният търговски център (по-нататък наричан „ДТЦ“) публикува от името на Фонда покана за участие в търг за проекта „Háhraðanettengingar til allra landsmanna“. Този проект се състоеше от въвеждането на широколентови услуги в селските райони, където исландските органи са установили неефективност на пазара, въз основа на това, че беше счетено за малко вероятно частни оператори да изградят услуги в тези райони при пазарни условия. Проектът обхвана 1 118„бели“ сгради, определени от Фонда при неговото проучване (19).

                  (17)

                  След публикуването на търга ДТЦ взе участие в няколко обсъждания със заинтересовани участници в търга, в резултат на което крайният срок за подаване на оферти беше удължен до 4 септември 2008 г. ДТЦ получи пет оферти, които се различаваха по отношение на цените и предложените технически решения. Síminn подаде две оферти: офертата с най-ниска цена в размер на 379 милиона ISK и тази с най-висока цена (за най-високата предлагана средна скорост на изтегляне) в размер на 5 милиарда ISK.

                  (18)

                  Според описанието на търга целта на използваните критерии за оценка на офертите беше да бъде установена икономически най-изгодната оферта. Използвани бяха четири критерия за оценка: i) обща цена (50 %); ii) скорост на изграждане (15 %); iii) скорост на изтегляне (25 %) и iv) 2G GSM (по избор) (10 %) (20). До 4 септември 2008 г. ДТЦ получи пет валидни оферти (и една невалидна оферта от Hringiðan ehf., което не успя да предостави валидна банкова гаранция). Получените валидни оферти са както следва (21):

                              Участници в търга, търг — 14121

                              ISK

                              Време за изпълнение на проекта

                              Средно Mb/s

                              GSM

                              Обща цена (kr)

                              Месеци

                              Скорост на изтегляне

                              По избор

                              Точки

                              Síminn hf.

                              379 000 000

                              12

                              6,0

                              Да

                              95

                              Nordisk Mobile Island ehf

                              974 864 503

                              12

                              3,0

                              Да

                              Неприложимо

                              Vodafone

                              1 858 339 001

                              15

                              6,2

                              Да

                              52

                              Vodafone

                              2 256 549 333

                              17

                              6,5

                              Да

                              49

                              Síminn hf.

                              5 000 000 000

                              22

                              12,0

                              Да

                              39

                  (19)

                  Тъй като първата оферта от Síminn е получила най-голям брой точки (95 точки) по критериите, посочени по-горе, ДТЦ започна преговори със Síminn (22). Освен това ДТЦ поиска Síminn да участва в няколко разяснителни срещи; такива срещи са стандартна процедура след отварянето на офертата.

            2.1.4.   Разширяване на района на изграждане на мрежите

                  (20)

                  В началото на декември 2008 г. Póst- og fjarskiptastofnun, Администрацията на пощите и далекосъобщенията в Исландия (по-нататък наричана „АПД“) получи искане от доставчика на услуги Wireless Broadband Systems (по-нататък наричан „WBS“) с молба да бъде заличен от регистрите като доставчик на далекосъобщения в Исландия. WBS по-рано е участвало в картографирането и анализа на покритието на Фонда и е уведомило ДТЦ за своите планове за покритие по време на периода, довел до поканата за участие в търг на ДТЦ. Напускането на пазара от WBS и последвалото оттегляне на неговите планове за покритие е довело до съществена промяна в списъка на сградите, които не са имали и не биха получили покритие с широколентов достъп в близко бъдеще при пазарни условия. Когато планираният район на покритие на доставчика на услуги е оттеглен от картата на общото кумулативно покритие, се появяват 670 допълнителни „бели“ сгради, разпръснати в цялата страна. Фондът разгледа възможността тези сгради да станат част от обхвата на новата политика в областта на далекосъобщенията.

                  (21)

                  Фондът поиска информация от ДТЦ за това дали е възможно да се разшири обхватът на проекта като част от текущата тръжна процедура. Според исландските органи ДТЦ отговаря на 7 януари 2009 г., като изразява позицията, че разширяване в определена степен може да се вмести в рамките на тръжната процедура и че такова разширяване е в съответствие с нормативната уредба в областта на обществените поръчки.

                  (22)

                  За да се установи дали съществуващи или нови доставчици нямат намерения да разширят районите си на обслужване, като включат някоя от допълнителните 670 „бели“ сгради, Фондът поиска ДТЦ отново да поиска информация за всички евентуални планове за предлагане на услуги за тези 670 сгради. На 23 януари 2009 г. ДТЦ публикува съобщение във вестник Morgunblaðið с искане за информация от участниците на пазара относно плановете за въвеждане на широколентови услуги в допълнителни райони, които преди не са били включени в търга (23). Според исландските органи това е в съответствие с предишната методология, използвана от ДТЦ при първоначалното му искане на информация относно районите на обслужване. Тъй като информация е поискана чрез обявление, искането за информация не е адресирано изключително към онези доставчици на услуги, които преди това са подали своите тръжни оферти, а има за цел да достигне до всички доставчици на услуги.

                  (23)

                  ДТЦ не е получило допълнителни или нови планове за обслужване на 670-те набелязани сгради. Впоследствие ДТЦ взе решение да разглежда тези допълнителни сгради като попадащи в обхвата на проекта. Поради това ДТЦ поиска да преразгледа договорното споразумение, предмет на преговори със Síminn, така че да бъдат включени допълнителните сгради.

            2.2.   Споразумение между Фонда за далекосъобщения и Síminn

      2.2.1.   Общи положения

                  (24)

                  На 25 февруари 2009 г. Фондът (купувачът) и Síminn (продавачът) сключиха споразумение относно въвеждането на широколентови услуги в селските райони в Исландия (наричано по-нататък „споразумението“). Според споразумението продавачът трябва да изгради високоскоростна мрежа и услуги за широколентов достъп в райони, които по-рано не са имали достъп до такива услуги. Мрежата и услугата трябва да достигат до всички домове, където най-малко един човек е регистриран и е пребивавал през цялата година, както и до предприятията, които са извършвали дейност през цялата година. Споразумението обхваща общо 1 788 сгради: 1 118-те сгради, първоначално определени в тръжната документация, плюс допълнителните 670 сгради, добавени в хода на преговорите. Споразумението предвижда, че след приключване на изграждането продавачът ще бъде собственик на мрежата.

            2.2.2.   Срок и стойност на договора

                  (25)

                  В съответствие с член 4 от споразумението срокът на договора продължава от датата на подписване до 1 март 2014 г. Ако и двете страни се съгласят, срокът може да бъде удължен до две години. В съответствие с член 10 от споразумението обаче срокът за изграждане на мрежата официално започва на 1 март 2009 г. и продължава до 1 март 2011 г. Фондът е предвидил възможност за удължен срок на изграждане (18 месеца) поради разширяването на обхвата на проекта. Фондът се е съгласил с това, при условие че през първите 12 месеца ще бъде завършено допълнителното включване на най-малко 1 118 сгради в съответствие с тръжната оферта на Síminn.

                  (26)

                  За изграждането на мрежата и услугите купувачът трябва да плати общо 606 128 801 ISK. Цената за увеличаването на обхвата със 670 сгради е била договорена въз основа на средната единична цена, предложена първоначално от Síminn, умножена по броя на новите сгради. Поради това плащането за Síminn се увеличи от 379 милиона ISK на 606 милиона ISK. Купувачът е трябвало да плати 70 % от общата сума на продавача при подписването на споразумението, още 20 %, след като мрежата стане функционална, и последните 10 % след изтичането на тримесечен пробен период (24).

                  (27)

                  Плащанията са били индексирани въз основа на обменния курс с чуждестранна валута, вместо да се вземе предвид общият индекс на потребителските цени, както е било предвидено първоначално. Според исландските органи този избор на индексация се е дължал на необичайните икономически условия и на несигурността, произтичаща от финансовата криза (25). Използваната чуждестранна валута е била датската крона (DKK) по курса ѝ към 3 септември 2008 г. (1 DKK = 16,513 ISK).

            2.2.3.   Технически изисквания

                  (28)

                  Съгласно член 2.1 от описанието на търга проектът е неутрален по отношение на технологията и не е имало конкретни спецификации за това как трябва да се конструира мрежата или кое технологично решение трябва да се използва (26).

                  (29)

                  В допълнение към предоставянето на достъп до високоскоростен интернет на сградите, участниците са били насърчени да предоставят също мобилни гласови услуги (2G GSM) (27). Тази услуга трябва да отговаря на критериите, посочени в плана за далекосъобщенията на АПД (i. fjarskiptaáætlun) за периода 2005—2010 г., който включва гласови услуги, възможности за роуминг и предоставяне на потребителско оборудване на изгодни цени. В тръжните критерии на предоставянето на мобилни услуги 2G GSM се падат 10 %.

                  (30)

                  Техническото решение, предложено от Síminn, се основава на 4 различни технологии: ADSL; (28) UMTS (29); Wi-Fi (30) и сателитна технология. Както се оказва след приключване на изграждането на мрежата, 55 % от сградите са били свързани с UMTS (фиксиран безжичен достъп от трето поколение), 41 % с ADSL и 4 % със сателитна връзка/Wi-Fi.

            2.2.4.   Изисквания за достъп

                  (31)

                  Съгласно член 2.2.13 от приложение I към споразумението мрежата е трябвало да бъде изградена така, че да дава възможност за достъп на други доставчици на интернет услуги („ДИУ“) на едро. Тези доставчици на интернет услуги следва да могат да купят при поискване основната услуга от Síminn по цени на едро и следва да им бъде разрешено да предоставят услуги през мрежата на своите клиенти на дребно. Достъпът трябва да се предоставя чрез подходящи средства (например чрез достъп до сървър за отдалечен широколентов достъп, Broadband Remote Access Server („BRAS“)). На всички доставчици на интернет услуги е трябвало да бъдат предоставени еднакво обслужване и равен достъп до мрежата, независимо от тяхната връзка с продавача.

                  (32)

                  В приложение II към споразумението, озаглавено „Запитвания и отговори 1—22 през периода на търга, нови списъци с местоположения, пояснения към тръжната документация и протоколи от представянето на търга“, има допълнителни разяснения относно изискванията за достъп. По отношение на достъпа на едро са очертани четири варианта (31):

                              Вариант 1

                              :

                              Продавачът (Síminn) изгражда хDSL връзка за потребителите и доставя битстрийм достъп на купувачите, поддържащи оборудването DSLAM. Купувачите (ДИУ) поддържат връзката на главната линия от DSLAM през АТМ и/или IP мрежата до центъра за обслужване. Това дава на купувачите по-голям контрол върху качеството на услугата, която продават, но изисква значителни инвестиции от тяхна страна.

                              Вариант 2

                              :

                              Продавачът предоставя хDSL връзка от АТМ/IP мрежа през връзката на главната линия от DSLAM (Digital Subscriber Line Access Multiplexer). В този случай купувачът може да контролира до известна степен качеството на пренос по ATM мрежата. Купувачите експлоатират собствени BRAS и следователно могат да контролират технологичните променливи на оборудването и да поддържат информация за потребителите.

                              Вариант 3

                              :

                              В този случай битстрийм достъп се доставя на купувача чрез IP мрежа, използвана от продавача, който също така експлоатира DSLAM и отговаря за качеството на услугата. Може да се предположи, че купувачът може да преговаря за различни условия по отношение на качеството за своите клиенти.

                              Вариант 4

                              :

                              Това е типичен пример за препродажба на абонамент за интернет. Интернет връзката, която продавачът продава на купувача, е същата като онази, която той продава на собствените си клиенти на дребно. Купувачът не експлоатира нито една част от мрежата и е отговорен само за продажбата на непроменената услуга. Той обаче има възможност да изпраща на своите клиенти само една фактура за всички услуги, предоставяни чрез високоскоростна връзка.

                  (33)

                  В съответствие с приложение II към споразумението Síminn е свободно да предлага варианти 1—4, но е задължено поне да предложи вариант 3 във всички случаи, когато в проекта се използва ADSL технология (32). Освен това изрично е посочено, че Síminn трябва да спазва решенията и правилата на АПД в това отношение (33).

                  (34)

                  Когато в проекта се използва UMTS технология, Síminn е задължено да следва само вариант 4 (34). Този вариант налага доставката на потребителско оборудване и инсталирането му от Síminn във всички случаи, независимо от това кой е търговецът на дребно. Síminn също така е задължено да поддържа обслужване на клиентите и поддръжка. Според исландските органи основната причина за това изискване е това, че според Síminn е необходимо то да има пълен достъп и контрол върху UMTS мрежата „от край до край“, включително върху цялото потребителско оборудване, за да се гарантира, че качеството и нивото на обслужване са в съответствие с тръжната документация. От друга страна Фондът е разрешил свободният достъп да бъде изключен по отношение на сателитните връзки и Wi-Fi връзките на основанието, че прилагането на такъв достъп би било много трудно и практически неосъществимо (35).

                  (35)

                  В приложение 10 към споразумението има стандартизирани договори за препродажба (endursölusamningar) между Síminn и доставчиците на интернет услуги, които са препродавачи, за препродажбата на високоскоростни UMTS услуги и ADSL услуги. При вариант 4 тези стандартни договори включват стандартни минимални отстъпки въз основа на скоростта, както следва: (36):

                              UMTS 1 Mb/s = 10 %

                              UMTS 2 Mb/s = 7,5 %

                              UMTS > 2Mb/s = 5 %

                  (36)

                  За ADSL се прилагат следните минимални отстъпки по отношение на достъпа при вариант 4:

                              ADSL 1 000 = 5 %

                              ADSL 2 000 = 5 %

                              ADSL 4 000/8 000 = 7,5 %

                              ADSL 6 000/12 000 = 10 %

                        Що се отнася до достъпа на едро до ADSL в съответствие с варианти 1—3 доставчикът на интернет услуги, който е препродавач/търговец на дребно, ще получи минимална отстъпка от 35 % от цените на дребно на Síminn. Според исландските органи тази отстъпка е била определена в съответствие с Решение № 8/2008 на АПД от 18 април 2008 г. (37).

                  (37)

                  Съгласно забележка на Фонда от 14 август 2009 г. (38) във връзка с организацията на вариантите за достъп в споразумението достъп до препродажба може да се предостави само по отношение на UMTS връзки. Такива връзки не се ползват от повече варианти за достъп на едро, основани на инфраструктурата. Ето защо според Фонда отстъпките, посочени по-горе, следва да се прилагат, ако друг доставчик на интернет услуги иска достъп до препродажба на мрежата на Síminn.

                  (38)

                  По-подробно описание на мярката се съдържа в Решение на Органа № 302/13/COL (39).

            3.   ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ

                  (39)

                  В Решение № 302/13/COL Органът направи предварителна оценка на това дали споразумението между Фонда за далекосъобщения и Síminn за изграждането на широколентови мрежи в селските райони в Исландия би могло да представлява държавна помощ и, ако е така, дали тази държавна помощ може да се счита за съвместима с функционирането на Споразумението за ЕИП.

                  (40)

                  Според исландските органи мярката не представлява държавна помощ, тъй като условията по член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП не са изпълнени. Те смятат освен това, че въпросното плащане може да се характеризира като финансиране на обществена услуга и че критериите по делото „Altmark“ са изпълнени. Исландските органи твърдят, че ако Органът приеме, че мярката представлява държавна помощ, тази помощ може да се счита за съвместима с член 61, параграф 3, буква в) от Споразумението за ЕИП, като се имат предвид целите на мярката, сред които е и увеличаването на обществения широколентов достъп в подпомаганите райони.

                  (41)

                  Въпреки това, по предварителна преценка на Органа се счита, че споразумението между Фонда и Síminn включва държавна помощ по смисъла на член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП. В Решение № 302/13/COL бяха определени следните аспекти:

                              i)

                              Органът отбеляза, че Фондът е създаден със закон и е собственост на исландската държава, която отпуска средства за него посредством годишния държавен бюджет, следователно по всичко личи, че мярката се осъществява с държавни средства. Тъй като Síminn е най-големият далекосъобщителен оператор в Исландия, всяка потенциална помощ, отпусната по споразумението, е била предоставена на предприятие.

                              ii)

                              Органът също така констатира, че публичното финансиране на проекта е предоставило на Síminn икономическо предимство, което при нормални обстоятелства би било покрито от бюджета на дружеството. Въпреки че при конкурентната тръжна процедура има тенденция за намаляване на размера на необходимата финансова подкрепа, може да се спори дали възнаграждението за допълнителните сгради е било установено чрез конкурентна тръжна процедура или в действителност е било определено след като офертата на Síminn е била избрана. Поради тази причина според предварителната преценка на Органа не е възможно да се изключи възможността за наличието на икономическо предимство.

                              iii)

                              Нещо повече, тъй като Síminn е единственият получател на държавните средства, предварителното мнение на Органа е, че мярката е избирателна.

                              iv)

                              На последно място Органът заключи, че участието в разполагането на инфраструктурата за предоставяне на услуги за електронни съобщения засилва позициите на избрания доставчик на мрежата спрямо конкурентите му. Като цяло пазарите на услуги в областта на електронните съобщения са отворени за търговия и конкуренция между операторите и доставчиците на услуги на територията на ЕИП. Следователно по предварителна преценка на Органа се счита, че мярката заплашва да наруши конкуренцията и да засегне търговията в рамките на ЕИП.

                  (42)

                  Органът отбеляза, че помощта за разполагане на широколентови мрежи в селски райони и райони със слабо развити услуги от този тип в Исландия има за цел да постигне ясно определени цели от общ интерес, като представлява подходящ инструмент за осъществяване на поставените цели и осигурява на избрания доставчик стимул за инвестиране. Въпреки това поради обхвата на промените в споразумението Органът стигна до предварителното заключение, че процесът на възлагане на обществени поръчки не може да се разглежда като открит и недискриминационен търг по смисъла на Насоките на Органа относно прилагането на правилата за държавна помощ във връзка с бързото разгръщане на широколентови мрежи от 2013 г. („Насоките за широколентови мрежи“) (40). Органът също така изрази съмнения дали Síminn е било задължено да осигури достатъчен достъп на едро както за UMTS участъците, така и за ADSL участъците от мрежата. Липсата на задължение за предоставяне на достатъчен достъп на едро би осигурило на Síminn икономически и конкурентни предимства. Поради това мярката не отговаря на принципите на пропорционалност и ограничаване на нарушаването на конкуренцията съгласно сравнителния тест.

                  (43)

                  Въз основа на гореизложеното, след извършената предварителна преценка Органът изрази съмнения дали финансирането за въвеждане на широколентови услуги в селските райони в Исландия съответства на член 61, параграф 3, буква в) от Споразумението за ЕИП.

            4.   МНЕНИЯ ОТ ИСЛАНДСКИТЕ ОРГАНИ
      4.1.   Наличие на държавна помощ

                  (44)

                  Както беше посочено по-рано, исландските органи представиха мнения относно решението за откриване на процедура на Орган с писмо от 15 октомври 2013 г. (41). Исландските органи не смятат, че плащанията, извършени в полза на Síminn съгласно условията на споразумението, представляват държавна помощ, въз основа на аргумента, че условията по член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП не са изпълнени, тъй като органите са действали в съответствие с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика („MEIP“). Освен това исландските органи смятат, че въпросните плащания могат да се характеризират като финансиране на обществена услуга и че четирите кумулативни критерия съгласно теста по делото „Altmark“ са изпълнени.

                  (45)

                  Исландските органи твърдят, че възлагането на въпросното споразумение не предоставя на Síminn икономическо предимство извън обхвата на пазарните условия. Според исландските органи използването на публична тръжна процедура в съответствие с рамката в областта на обществените поръчки е било счетено за достатъчно, за да се предполага, че на икономическия оператор, избран в рамките на процедурата, не е предоставена държавна помощ, тъй като пазарната цена е гарантирана (42). Ето защо според исландските органи справедливата пазарна цена създава презумпция, че на Síminn не е била предоставена държавна помощ (43).

                  (46)

                  По отношение на промените в споразумението със Síminn поради разширяването на района на покритие исландските органи изтъкват, че според Европейската комисия промените на такъв договор не включват държавна помощ, ако условията като цяло не са по-благоприятни за доставчика от условията на първоначалния договор. Освен това, дори ако условията се разглеждат като по-благоприятни поради промяната, държавна помощ не е налице, когато възложителят действа така, както би действал частен изпълнител при преследване на своите търговски интереси. Според исландските органи всяко лице, заинтересовано да участва в процедурата за възлагане на обществени поръчки, е било свободно да представи оферта, тъй като са се допускали оферти от всички заинтересовани страни и те са били обявени по този начин. Следователно фактът, че в крайна сметка Síminn, което има най-ниската и икономически най-изгодната оферта, е било избрано да изпълни проекта, не може автоматично да означава поставяне в по-благоприятно положение на определено предприятие.

                  (47)

                  Освен това исландските органи подчертават, че широколентовите услуги по принцип представляват услуга от общ икономически интерес („УОИИ“) (44). Исландските органи отбелязват, че те са се свързали с частни оператори и са публикува обявление, за да се установи дали някой пазарен инвеститор е готов да инвестира в инфраструктурата. Тъй като никой не заявява интерес към предоставяне на услугата, исландските органи заключават, че тези райони наистина страдат от неефективност на пазара и няма да получат високоскоростни интернет връзки без помощта от Фонда. Според исландските органи осигуряването на подходящо широколентово покритие в тези селски райони на Исландия, където няма други оператори, който извършват дейност или са заинтересовани да инвестират, следва да се характеризира като УОИИ, тъй като изграждането на широколентови мрежи до въпросните сгради е от голямо значение както за съответните райони, така и за обществото като цяло.

                  (48)

                  Според исландските органи естеството и обхватът на услугата са ясно определени в тръжния процес и в последвалото споразумение със Síminn (а именно изграждане на инфраструктура, за да се даде възможност някои сгради да получат високоскоростна интернет връзка). Исландските органи заявяват, че в този конкретен случай с подписването на споразумението на Síminn официално е възложено предоставянето и изпълнението на това задължение.

                  (49)

                  Исландските органи отбелязват, че с гореспоменатото споразумение са установени параметрите на компенсацията въз основа на тръжните документи. В споразумението по един прозрачен начин ясно е определена компенсацията, която да бъде получена от Síminn за изпълнение на услугата. Компенсацията, определена със споразумението, не е била променяна и не позволява да се правят каквито и да е промени в полза на Síminn.

                  (50)

                  Освен това исландските органи подчертават, че действителното плащане е значително по-ниско в сравнение с разходите, оценени от Фонда и неговите съветници, и че за завършването на проекта не е платено повече от необходимото. Фактът, че действителните разходи по проекта са значително по-ниски от очакваните разходи за подобно решение за мрежа, е доказателство, че исландските органи действително са предприели мерки за избягване на прекомерна компенсация.

                  (51)

                  Според исландските органи преговорите след подбора на Síminn са се основавали пряко на тръжната процедура и по този начин са били продължение на процедурата. Плащанията към Síminn са извършени в съответствие с предварително определен график на плащанията, свързан с напредъка по проекта, с което се избягва възможността за прекомерна компенсация. В съответствие с член 19 от споразумението Síminn е предоставило банкова гаранция от банката New Kaupthing Bank с дата 17 февруари 2009 г., която представлява механизъм за възвръщане не предоставени средства за избягване на прекомерна компенсация (45). Освен това Споразумението предвижда строга организация на плащанията в съответствие с напредъка по проекта, което означава, че плащанията до известна степен зависят от реалния напредък по изграждането на системата и усвояването сред клиентите, както е посочено в член 16 от споразумението. На последно място, в член 11 от споразумението е предвидена наказателна клауза, според която Síminn следва да заплати обезщетение в случай на закъснение, както и клауза за неизпълнение в член 13 от споразумението.

                  (52)

                  И накрая, исландските органи твърдят, че дори ако Органът стигне до заключението, че разширяването на обхвата и компенсацията на проекта не е било в пълно съответствие с рамката в областта на обществените поръчки, то тогава откритата тръжна процедура, заедно с оценката, извършена от независими консултанти, следва да се разглежда като подходящ целеви показател за компенсацията. Взети заедно, те следва да се разглеждат най-малкото като надежден показател за разходите, които би направило едно типично добре управлявано предприятие на съответния пазар. Тъй като компенсацията на Síminn е по-ниска от този целеви показател, последният критерий от теста по делото „Altmark“ следва да се счита за изпълнен. Исландските органи също така биха желали да подчертаят още веднъж, че дори и с промените, офертата от Síminn продължава да води значително като икономически най-изгодната оферта.

            4.2.   Процедура за възлагане на обществена поръчка

                  (53)

                  Според исландските органи процедурата за възлагане на обществена поръчка е в съответствие с правилата за държавната помощ на ЕИП и тя напълно е гарантирала равното третиране на всички икономически оператори на пазара. Исландските органи също така отбелязват, че измененията, които са направени по отношение на проекта по време на преговорите със Síminn, не нарушават основните правила за равнопоставеност и прозрачност, главно с оглед на заложената гъвкавост в обхвата на проекта.

                  (54)

                  Когато планираните райони на покритие на WBS са оттеглени от картата на кумулативното покритие, са се появили 670 допълнителни „бели“ сгради. Когато Фондът иска от ДТЦ отново да призове за предоставяне на плановете за предлагане на услуги за тези 670 сгради, това е направено чрез обявление, а не чрез пряк контакт изключително с онези доставчици на услуги, които преди това са подали своите тръжни оферти. Този метод е използван, когато първоначално е отправено искане на информация относно районите на обслужване. Исландските органи подчертават, че двустранните контакти със страните, които са подали предишни тръжни оферти, са се считали за неподходящи.

                  (55)

                  Исландските органи твърдят, че промените, направени в обхвата и компенсацията на споразумението, са необходими, за да се включат 670-те допълнителни „бели“ сгради и произтичащата от това компенсация. Цената за допълнителните сгради е средната единична цена в първоначалната тръжна оферта от Síminn, която е избрана в открита процедура като икономически най-изгодната оферта. Компенсацията за допълнителните сгради по този начин следва да бъде разглеждана като разширение на първоначалната тръжна оферта, също при пазарни условия. Според исландските органи това показва приемствеността на процедурата и не е доказателство, че съществено условие на споразумението е било предоговорено.

                  (56)

                  Както вече беше отбелязано, според първоначалния замисъл първоначалният обхват на проекта е включвал най-малко 1 119 сгради. Според исландските органи естеството на тези проекти е такова, че списъкът непрекъснато се променя през целия период на проекта. Както се вижда от графиката по-горе, в периода 2008—2011 г. в списъка непрекъснато е имало колебания (46). Едва през 2011 г. в проекта се забелязва момент на стабилизиране, но дори и тогава в списъка е имало промени, които продължават и до днес. Предвид тези неизбежни променливи, единственият начин да се осигури прозрачност по отношение на възнагражденията според исландските органи е да се поеме ангажимент за средна единична цена.

                  (57)

                  Фондът също така счита, че една нова процедура за възлагане на обществена поръчка ще доведе до ненужно икономическо неудобство за исландските органи, като е много вероятно тя да даде същия или дори по-неблагоприятен резултат, както и да забави въвеждането на широколентовите услуги с месеци или дори години. В допълнение Фондът счита, че компенсацията за допълнителните сгради и проектът като цяло могат да се разглеждат като много благоприятни за исландските органи, тъй като са същите като в първоначалната тръжна оферта.

                  (58)

                  През септември 2008 г. Фондът е поискал от своите съветници (Mannvit hf.) оценка на разходите за сградите, които само WBS е възнамерявало да обслужва. В тази оценка на разходите от 8 октомври 2008 г. (47) е изчислено, че потенциалната цена на наддаване е 410 000 000 — 820 000 000 ISK за приблизително 750 „сгради на WBS“ (приблизителна оценка, по-късно коригирана на 670 набелязани „бели“ сгради). Това изчисление дава средна цена за сграда от 546 667 ISK (опростена система) до 1 093 333 ISK (усъвършенствана система).

                  (59)

                  С оглед на горепосочените съображения средната цена за допълнителните 670 сгради е договорена между Фонда и Síminn въз основа на средната единична цена, предложена първоначално от Síminn, умножена по броя на новите сгради, т.е. 338 998 ISK на сграда. Като се има предвид индексацията на договорената сума, средната единична цена за общо 1 788 сгради е 470 191 ISK. Исландските органи считат това за положителен резултат с оглед на екстремните икономически условия по това време, както и разходите, изчислени по-рано от независим консултант.

                  (60)

                  Според исландските органи Síminn е изразило становището, че като цяло дружеството не се е ползвало с икономии от мащаба в резултат от разширяването на обхвата на проекта. Въпреки че това може да е било така в някои области, често разпръснатите местоположения и обстоятелства, свързани с „белите“ сгради, са означавали, че като цяло случаят не е такъв. За по-голямата част от разширяването Síminn е трябвало да измени големи части от проекта, въпреки че някои от допълнителните сгради са били в същите райони като сградите в първоначалната оферта, т.е. то е трябвало да премества предаватели и антени.

                  (61)

                  По отношение на индексирането на плащанията най-вече спрямо датската крона и отчасти спрямо индексите за потребителските цени и индексите на заплатите, исландските органи отбелязват екстремната ситуация, която е преобладавала през есента на 2008 г., и трудностите, пред които е била изправена исландската икономика. По време на преговорите между Síminn и исландските органи икономическата среда в Исландия се е променила драстично. Според исландските органи индексирането на сумата в споразумението спрямо датската крона се дължи на тези изключителни и непредвидени събития, особено с оглед на факта, че проектът е включвал значителна покупка на оборудване в чуждестранна валута. По това време става ясно, че колебанието в курса на исландската крона би направило всички предварителни условия на Síminn за сключване на споразумението невалидни. Според информацията, предоставена на исландските органи от Síminn, общо 80 % от сумата в споразумението са предназначени за закупуване на оборудване в датски крони (48). С оглед на този факт исландските органи се съгласяват да индексират цената спрямо датската крона по курса ѝ на 3 септември 2008 г.

                  (62)

                  Освен това според исландските органи след като е настъпило значително обезценяване на исландската крона, е станало ясно, че сключването на споразумението не е оправдано, освен ако те не гарантират, че дружеството не би срещнало големи затруднения поради свободно падащия обменен курс на исландската крона, който е станал много нестабилен. Очевидно е, че не би било разумно Síminn да поеме всички рискове, произтичащи от тези екстремни и непредвидени обстоятелства. В исландското и международното договорно право е заложено, че в случаи на непредвидени събития, които настъпват и коренно променят равновесието на даден договор, което води до прекомерна тежест за една от участващите страни, а именно до „затруднения“, тази договаряща се страна може да поиска промяна на договора или дори напълно да се откаже от този договор. Въпреки това исландските органи подчертават, че това не означава, че те са били натоварени с целия риск, тъй като Síminn също е понесло по-големи разходи, произтичащи от други аспекти на проекта, които не са свързани с валутния курс на датската крона, като труд, петрол и други ресурси.

                  (63)

                  Според исландските органи подходът им по отношение на разширяването на обхвата на проекта е в съответствие с решението на Европейската комисия по делото London Underground
                      (49), където Комисията признава, че е от значение да се прецени дали с промяната офертата на изпълнителя все още би била най-добрата оферта. В такива случаи откриването на изцяло нова процедура за възлагане би било свързано с непропорционални разходи.

                  (64)

                  Следователно исландските органи са решили да направят промени в споразумението, а не да стартират нова конкурсна процедура за възлагане на обществена поръчка, и отбелязват, че трябва да имат значителна свобода на преценка в това отношение, особено след като споразумението е дългосрочно и сложно, а и като се има предвид икономическата ситуация в Исландия по това време. На първо място, според исландските органи, въпреки че обстоятелствата са непредвидени, е счетено, че направените промени се вместват в рамките на първоначалната тръжна процедура. На второ място, нова процедура е щяла да забави проекта с месеци или дори години. На трето място, исландските органи са счели, че офертата е благоприятна и предоставя тези услуги на най-ниска цена за обществото. Счетено е, че е много малко вероятно, дори невъзможно, да бъде представена по-добра оферта при такава процедура, като се има предвид ситуацията, в която се е намирала исландската икономика, както и резултатите от първоначалната тръжна процедура. Исландските органи не са направили промените в споразумението, за да са те в полза на Síminn, а за да гарантират, че проектът ще се изпълнява при възможно най-ниската цена, като се има предвид наличието на (непредвидени) обстоятелства. Накрая, исландските органи подчертават, че офертата на Síminn с допълнителните 670 сгради, както и увеличението на компенсацията и индексацията спрямо датската крона, все още е несравнимо най-добрата оферта от икономическа гледна точка.

            4.3.   Съвместимост на предполагаемата държавна помощ

                  (65)

                  Исландските органи са изразили мнението, че ако Органът приеме, че мярката представлява държавна помощ, тази помощ може да се счита за съвместима с член 61, параграф 3, буква в) от Споразумението за ЕИП, като се имат предвид целите на мярката, сред които е и увеличаването на обществения широколентов достъп в подпомаганите райони.

                  (66)

                  Според исландските органи мярката е компенсирала и ще компенсира географските и търговските пречки и е обективно обоснована, за да бъде преодоляна липсата на достъпност на широколентови услуги, дължаща се на гъстотата на потенциалните и реалните абонати, която не е достатъчна, за да може доставката на широколентови услуги да бъде икономически оправдана на чисто пазарна основа. Исландските органи смятат, че са разработили мярката по начин, който свежда до минимум потенциалната държавна помощ и нарушаването на конкуренцията.

                  (67)

                  Исландските органи отбелязват още, че откритите условия на достъп са предоставени на разположение на трети страни няколко месеца преди започването на продажбите по проекта. Те посочват, че когато продажбите са започнали във всеки участък, Фондът е информирал жителите, че Síminn не е търговец на дребно с изключителни права и че всички други търговци на дребно могат да продават интернет услуги на хората, живеещи/работещи в района. Освен това според исландските органи Síminn предлага (роуминг) достъп за трети страни до своите гласови 2G GSM услуги, същевременно в тръжната документация или по силата на Споразумението не е предвиден достъп на едро до 3G гласови услуги, тъй като въпросният проект не се отнася до предоставянето на 3G гласови услуги.

                  (68)

                  Исландските органи отбелязват освен това, че на Vodafone е бил предложен 3G роуминг достъп при пазарни условия от страна на Síminn, но според Síminn предприятието не е искало да сключи споразумение, тъй като в момента Vodafone има договор с Nova за 3G роуминг достъп. Според исландските органи жалбоподателят неправилно твърди, че Споразумението между Síminn и Фонда се свежда до достъп до препродажба, вместо до достъпа на едро, предписан в тръжната документация. Напротив, Síminn предлага достъп на едро до своята ADSL мрежа на всички свои конкуренти в съответствие с Решение № 8/2008 на АПД. Освен това исландските органи подчертават, че има съществена разлика между достъп на едро до DSL мрежа и до 3G мрежа за данни, както се вижда в доклада на AM. Исландските органи се позовават също на становището на АМ, че съществуващият вариант за безжично взаимно свързване на едро в Исландия е подходящ за целите на конкретната интервенция за осигуряване на широколентово покритие в Исландия.

                  (69)

                  Освен това исландските органи твърдят, че въпросният проект и Споразумението със Síminn не са имали или са имали минимално въздействие върху конкуренцията и търговията. Според исландските органи по случая не е било предоставено нищо, което сочи, че Síminn е придобило неправомерно икономическо предимство, или наличието на отрицателно въздействие върху структурата на пазара.

                  (70)

                  Според информацията, предоставена от исландските органи, развитието на пазарните дялове през последните години бележи тенденция към изравняване между трите най-големи предприятия на пазара на мобилни услуги. По-конкретно, пазарният дял на Síminn е спаднал от 62 % през 2005 г. на 40 % през 2011 г., а пазарният дял на Nova е нараснал от 0 % през 2007 г. на 24 % през 2011 г. Пазарният дял на Vodafone е спаднал от 38 % през 2005 г. на 30 % през 2011 г. Тази тенденция продължава и през 2012 г., а пазарните дялове на тези три предприятия се доближават още повече, както може да се види в Статистическия доклад за годините 2010—2012 г. на АПД (50). Според доклада в края на 2012 г., когато се изчислява общият брой на абонаментите, пазарният дял на Síminn е бил 37,4 %, пазарният дял на Vodafone е бил 28,9 %, а пазарният дял на Nova се е увеличил на 28,3 %.

                  (71)

                  Исландските органи отбелязват също така, че Síminn е и по това време е било предмет на строг надзор от Исландския орган за защита на конкуренцията (ИОЗК) и АПД. Исландските органи отбелязват, че предприятието майка на Síminn, Skipti, е сключило споразумение с ИОЗК на 26 март 2013 г., с което се гарантира, че конкурентите на Síminn имат същия достъп до основната далекосъобщителна система на Skipti. Всякакви признаци за нарушаване на конкуренцията биха довели до официално разследване на посочените по-горе органи. Такова нарушаване може да доведе до санкции за Síminn. Според исландските органи по отношение на съответния проект към момента няма текущо разследване на ИОЗК или АПД.

                  (72)

                  Исландските органи освен това отбелязват, че проектът е разширил пазара за всички пазарни участници. На конкурентите на Síminn се предлага достъп на едро до мрежата при равни условия. Поради това всички заинтересовани оператори са били в състояние, още от момента, когато услугата е станала достъпна, да предлагат услуги на крайните клиенти при същите условия и според информацията, предоставена от Síminn, редица конкуренти разполагат с достъп на едро за предоставяне на ADSL или UMTS услуги на дребно. Исландските органи посочват също предполагаеми неточности в решението за откриване на процедурата във връзка с искания от страна на жалбоподателя, Vodafone, за достъп на едро и предполагаем отказ от страна на Síminn да предостави такъв достъп. Според исландските органи е факт, че исканият достъп до 3G предавателите на Síminn, така нареченият роуминг достъп, не е част от въпросния проект. Síminn е било готово да предостави на Vodafone достъп до 3G предавателите, но отрича, че такъв достъп е бил част от проекта.

                  (73)

                  И накрая, исландските органи подчертават, че амбициозните цели на проекта са били да се въведат широколентови услуги в конкретни селски райони на Исландия. Целта е била постигната. Исландия е част от една елитна група нации, които могат уверено да твърдят, че всички техни постоянни жилища имат достъп до широколентови услуги. Според исландските органи трябва да се вземе под внимание фактът, че проектът обхваща до 1 788 сгради, разпръснати в голям селски район в Исландия, и началото му е поставено едва няколко месеца след като Исландия бе засегната от най-голямата икономическа криза в историята си. Исландските органи са напълно наясно със своите задължения съгласно правилата за държавни помощи на Споразумението за ЕИП и практиката за вземане на решения в тази област (по-късно включена в Насоките за широколентови мрежи) и са положили усилия да ги спазват на всеки етап от проекта.

                  (74)

                  В крайна сметка исландските органи заключават, че цялостният ефект на мярката следва да се счита за положителен. Според исландските органи мярката явно е в съответствие с целите на член 61, параграф 3, буква в) от Споразумението за ЕИП, тъй като улеснява развитието на някои икономически дейности (широколентови услуги на дребно и едро) в отдалечени и селски райони на Исландия.

                  (75)

                  С оглед на гореизложеното исландските органи твърдят, че потенциалната помощ, свързана с мярката, е съвместима с член 61, параграф 3, буква в) от Споразумението за ЕИП.

            5.   МНЕНИЯ ОТ SÍMINN
      5.1.   Наличие на държавна помощ

                  (76)

                  Síminn предостави своите мнения по решението за откриване на процедурата и допълнителни документи с писмо от 20 декември 2013 г. (51). Síminn е на мнение, че финансирането за изграждане на въпросните широколентови услуги не включва държавна помощ. Съгласно член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП, за да включва елементи на държавна помощ, мярката трябва да отговаря на определени условия. Síminn не счита, че всички тези условия са изпълнени, особено с оглед на липсата на икономическо предимство за Síminn.

                  (77)

                  Síminn отбелязва, че в своето решение по делото „Altmark“ Съдът на Европейския съюз е дал разяснение относно условията, при които компенсацията за обществена услуга не представлява държавна помощ поради липсата на каквото и да било предимство (52). Síminn твърди, че разглежданата мярка включва финансиране на обществена услуга и че четирите кумулативни критерия от теста по делото „Altmark“ са изпълнени.

                  (78)

                  Според Síminn въпросното споразумение не е предоставило на предприятието никакво икономическо предимство, което се е простирало извън обхвата на пазарните условия. Използването на конкурентни, прозрачни и недискриминационни публични търгове е било счетено за достатъчно, за да се предполага, че на икономическия оператор, избран в рамките на процедурата, не е предоставена държавна помощ, тъй като пазарната цена е гарантирана (53). В тръжната процедура са заложени четири обективни критерия за оценка. Валидната оферта, която получи най-много точки, печели търга. Всички заинтересовани да участват в процедурата за възлагане на обществени поръчки са свободни да подадат оферта. Търгът е бил неутрален по отношение на технологията, т.е. отворен за всички технически решения, за да не се постави в по-благоприятно положение някой от операторите на пазара. Síminn е получило най-много точки и е спечелило търга. Следователно критериите за състезателна процедура за подбор и избор на икономически най-изгодната оферта са били изпълнени. Síminn също така е участникът в търга, който е предложил да предоставя услугите на най-ниската цена за общността.

                  (79)

                  Според Síminn направените промени в обхвата на споразумението и в предвидената в него компенсация са били необходими, за да бъдат включени 670-те допълнителни „бели“ сгради и свързаната с тях компенсация. Компенсацията за допълнителните сгради е средната единична цена в първоначалната тръжна оферта на Síminn. Следователно компенсацията за допълнителните сгради следва да се разглежда като разширяване на първоначалната оферта, отново при пазарни условия. Съответно Síminn подчертава, че не е включена държавна помощ, тъй като условията като цяло не са били по-благоприятни за Síminn от условията на първоначалната оферта (54). Нещо повече, според Síminn фактът, че предприятието, което е имало най-ниската и икономически най-изгодната оферта, е било избрано да изпълни проекта, не може автоматично да означава поставяне в по-благоприятно положение на определено предприятие.

                  (80)

                  Според Síminn реалната средна единична цена за Síminn (цена на сграда) е […] ISK (*1), докато средната единична цена, получена от Síminn, е 470 191 ISK. Както е описано в решението за откриване на процедурата, цената, платена на Síminn след разширяването на обхвата, все още е била значително по-ниска от цената, предложена от другите участници в търга, и цената, оценена предварително от съветниците на Фонда (55). Síminn до този момент е получило 836 457 351 ISK, в това число и компенсацията за 670-те допълнителни сгради и индексацията за датската крона. Vodafone е с втората най-ниска валидна оферта в търга на стойност 1 858 339 001 ISK, повече от удвоения размер на компенсацията, получена от Síminn, дори когато са включени допълнителните сгради и индексацията за датската крона.

                  (81)

                  Síminn твърди, че като цяло предприятието не се е ползвало от икономии от мащаба от разширяването на обхвата на проекта. Въпреки че в някои райони това може да е било така, в повечето случаи поради разпръснатостта на„белите“ сгради и обстоятелствата, свързани с тях като цяло не е било така. За по-голямата част от разширяването Síminn е трябвало да измени големи части от проекта, въпреки че някои от допълнителните сгради са били в същите райони като сградите в първоначалната оферта, т.е. да премества предаватели и антени. Ето защо според Síminn предприятието не е получило реално финансово предимство, което го поставя в по-благоприятно конкурентно положение спрямо неговите конкуренти (56).

                  (82)

                  Освен това според Síminn фактът, че действителните разходи по проекта са по-ниски от очакваните разходи, а компенсацията е едновременно прозрачна и основана на разходите, е доказателство, че исландските органи действително са включили механизъм за предотвратяване на прекомерна компенсация.

                  (83)

                  В светлината на аргументите, представени по-горе, заедно с аргументите, представени от исландските органи, Síminn смята, че мярката не съдържа държавна помощ.

            5.2.   Съвместимост на предполагаемата държавна помощ

                  (84)

                  Ако Органът приеме, че проектът следва да бъде класифициран като държавна помощ, Síminn твърди, че мерките следва да бъдат квалифицирани като помощ, съвместима с член 61, параграф 3, буква в) от Споразумението за ЕИП.

                  (85)

                  Síminn твърди, че проектът е бил разработен по такъв начин, че да се ограничи нарушаването на конкуренцията, наред с друго чрез осигуряване на достъп на едро на трети страни. Достъпът на едро дава възможност на доставчици на услуги, които се явяват трети страни, да се конкурират активно на пазара, като по този начин се подобряват изборът и конкуренцията в районите, за които се отнася мярката, като едновременно с това се избягва създаването на регионални монополи за услуги. Широколентовата мрежа е проектирана да бъде неутрална, отворена и достъпна за всички заинтересовани оператори за достъп на едро при равни условия.

                  (86)

                  Според Síminn в Споразумението е заложено ясно задължение конкурентите му да разполагат с достъп до инфраструктурата и следователно достъпът на едро е бил предоставен от самото начало на проекта (57). Според Síminn е било решено да се използва моделът на ADSL достъп, наречен „битстрийм достъп във фиксирани мрежи“, за ADSL достъп на едро, а също така и като референтен модел за 3G достъп, защото по това време не е имало известен референтен модел за 3G. Síminn посочва, че по отношение на ADSL достъпа са следвани насоките от АПД. За да бъдат обяснени допълнително техническите въпроси, свързани с достъпа на едро, Síminn е представило посочения по-горе доклад на AM (58). Според доклада на AM има съществена разлика между достъп на едро до DSL мрежа и до 3G мрежа за данни. Освен това според доклада на АМ съществуващият вариант за безжично взаимно свързване на едро в Исландия е подходящ за целите на конкретната намеса от страна на Исландия за осигуряване на широколентово покритие. Докладът на AM също така се позовава на факта, че същото техническо решение е било използвано за 3G достъп на едро при един сходен ирландски проект за широколентов достъп, изпълняван по същото време, който е бил одобрен от Европейската комисия (59).

                  (87)

                  Според Síminn жалбоподателят отправя невярно твърдение, че многократно е искал достъп на едро до мрежата без успех и че това е дало на Síminn значително стартово предимство. Síminn подчертава, че Vodafone е поискало само роуминг достъп до 3G предавателите на Síminn, за да предоставя 3G мобилни комуникации, които нямат връзка с въпросния проект. Síminn твърди, че е предложило на Vodafone 3G роуминг достъп при пазарни условия, но че Vodafone не е искало да сключи споразумение. Според Síminn Vodafone обаче не е поискало достъп на едро или достъп до препродажба на услуги за високоскоростен интернет, чрез UMTS, ADSL и сателит, за районите обхванати от проекта.

                  (88)

                  Síminn твърди, че въпросният проект не е имал или е имал минимално въздействие върху конкуренцията и търговията. Според Síminn по случая не е било предоставено нищо, което да сочи, че предприятието е придобило неправомерно икономическо предимство или че споразумението има отрицателно въздействие върху структурата на пазара.

                  (89)

                  Síminn отбелязва, че проектът засяга само онези предприятия и физически лица, които живеят в съответните райони. Сградите са разпръснати във всички краища на страната и не следва да се разглеждат като специален пазар. По-скоро те са част от целия исландски пазар на широколентов достъп. В Исландия има над 109 000 високоскоростни интернет връзки. Проектът се отнася до въвеждането на широколентови услуги в селските райони в Исландия за общо 1 788 сгради. От тези 1 788 сгради 1 050 имат абонамент за широколентова услуга, като за 559 от тях широколентовите услуги се предлагат чрез UMTS. Поради това проектът засяга само 0,96 %, а 559-те сгради, свързани чрез UMTS — само 0,51 % от съответния пазар.

                  (90)

                  Освен това Síminn отбелязва, че по това време то е било подложено на строг надзор от Исландския орган за защита на конкуренцията (ИОЗК) и АПД, който продължава да се прилага. Síminn, неговото дружество майка Skipti и Мила, което също е дъщерно дружество на Skipti, са постигнали споразумение с ИОЗК на 8 март 2013 г., последвано от решение на ИОЗК № 6/2013, публикувано на 26 март 2013 г., с което се гарантира, че конкурентите на Síminn и Мила имат същия достъп до основните фиксирани далекосъобщителни мрежи на дъщерните дружества на Skipti. Следователно всякакви признаци за нарушаване на конкуренцията от страна на Síminn биха довели до официално разследване на посочените по-горе органи.

                  (91)

                  В светлината на горните съображения Síminn заключава, че цялостният ефект на мярката следва да се счита за положителен. Мярката очевидно е в съответствие с целите на член 61, параграф 3, буква в) от Споразумението за ЕИП, тъй като улеснява развитието на някои икономически дейности (широколентови услуги на дребно и едро) в отдалечени и селски райони на Исландия. Síminn смята, че проектът е бил разработен по начин, който свежда до минимум всяка потенциална държавна помощ и нарушаването на конкуренцията. В резултат на това според Síminn ако Органът приеме, че мярката включва държавна помощ, тази потенциална помощ е съвместима с член 61, параграф 3, буква в) от Споразумението за ЕИП.

            6.   МНЕНИЯ ОТ ЖАЛБОПОДАТЕЛЯ (VODAFONE)

                  (92)

                  С писмо от 23 декември 2013 г. Органът получи мнения и допълнителни документи от Vodafone (60). Според жалбата Фондът е предоставил неправомерна държавна помощ на Síminn чрез споразумението, сключено между двете страни. Жалбоподателят твърди, че тръжната процедура е опорочена, тъй като в окончателното споразумение между Síminn и Фонда са внесени значителни промени, които са по желание на Síminn и значително облагодетелстват предприятието.

                  (93)

                  Според жалбоподателя в този случай държавната помощ не може да бъде изключена чрез позоваване на факта, че офертата на Síminn е била значително по-ниска от офертите, подадени от други страни. Първо, ясно е, че другите участници в търга не са имали възможност да представят нови оферти след преразглеждането на проекта. Второ, ясно е, че поради значителното увеличение на плащанията в резултат на направените промени не може да се изключи, че конкурентните предприятия биха могли да подадат по-ниски оферти за изменения проект.

                  (94)

                  Жалбоподателят твърди, че достъпът, наложен с окончателното споразумение, е бил ограничен до достъп до препродажба, за разлика от първоначално предписания в документа за участие в търга достъп на едро (61). Жалбоподателят твърди, че многократно е искал достъп на едро до мрежата без успех (62). Освен това жалбоподателят отбелязва, че отговорите, свързани с изискването за достъп, които е получил от Фонда, са били неадекватни. Според жалбоподателя това е довело до неприемливо нарушаване на конкуренцията и е дало на Síminn значително стартово предимство на съответния пазар.

                  (95)

                  Според жалбоподателя пред Síminn не стоят никакви пречки да предлага роуминг достъп до UMTS мрежата. Има три основни варианта за предлагане на достъп на едро на база на стандартите за GSM мрежа, а по-късно и за UMTS/3G мрежа, т.е. достъп на дребно, роуминг достъп на едро и виртуален достъп до мрежата.

                  (96)

                  Жалбоподателят отбелязва, че Síminn не е обяснило как услугата ще бъде изложена на риск, ако предприятието предоставя роуминг достъп до своите UMTS/3G мрежи. Според жалбоподателя Síminn не произвежда свое собствено интерфейс оборудване, което се произвежда от няколко производители от цял свят и може да се използва и закупи от всички участници на пазара. За качеството на услугата не е от значение това дали тя включва SIM карта от Síminn или Vodafone или друга телекомуникационна компания. Според жалбоподателя качеството е същото.

                  (97)

                  Vodafone отбелязва, че то е подало няколко искания до Síminn за достъп до UMTS мрежата, финансирана от Фонда за далекосъобщения. Едва през септември 2010 г., след няколко срещи и официални писма, Síminn предлага на Vodafone роуминг достъп до UMTS мрежата. Предложеният достъп обаче е при такива условия, че за Vodafone би било по-изгодно да изгради своя мрежа в района, обхванат от програмата. Според офертата на Vodafone се предлага да плаща годишна такса в размер на 1 500 000 ISK за всеки един от предавателите, до които то е поискало достъп.

                  (98)

                  Освен това според жалбоподателя не е ясно дали допълнителните местоположения ще доведат до значително увеличение на разходите за труд. Следователно обосновката за увеличените плащания не може да се основава само на по-големия брой местоположения. В тази връзка трябва да се вземе предвид също фактът, че промените в споразумението предвиждат удължен срок на изграждане, т.е. от 12 на 18 месеца. Промените в срока на изграждане сами по себе си водят до възможност да се рационализира използването на персонала по проекта, което от своя страна, по мнения на жалбоподателя, ще намали разходите за труд. Освен това жалбоподателят твърди, че промените в разпоредбите за санкции предполагат намаляване на разходите, които обикновено се поемат от предприятието.

                  (99)

                  Жалбоподателят също така отбеляза, че в член 12 от тръжните документи е предвидено предоставяне на банкова гаранция за искове за обезщетение без доказване на вина. Член 13 от споразумението обаче не предвижда такава гаранция, като се позовава само на отговорност на Síminn по силата на общите правила на деликтното право. Тази промяна също предполага намаляване на разходите, които обикновено се поемат от предприятието. Следователно трябва да бъдат оценени ползите от отказа от банкова гаранция, т.е. разходите за предоставянето на такава гаранция през есента на 2008 г.

                  (100)

                  Жалбоподателят подчертава, че споразумението е довело до значително, непрекъснато и текущо нарушаване на конкуренцията на пазара. Според жалбоподателя мярката засяга не само конкуренцията в селските райони на Исландия, тя има ефект върху целия пазар, тъй като един от критериите, които клиентите използват при избора на телекомуникационна компания, е това колко широко разпространени са мрежата и услугите. В тази връзка следва да се отбележи, че Síminn е рекламирало предприятието като предприятието с най-широко разпространените мрежови връзки на разположение в Исландия.

                  (101)

                  В светлината на горните съображения жалбоподателят твърди, че всички условия за това мярката да включва държавна помощ съгласно член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП, са изпълнени. Освен това жалбоподателят твърди, че предполагаемата мярка за помощ не отговаря на условията за нито едно от съответните изключения и следователно трябва да се разглежда като несъвместима със Споразумението за ЕИП.

            7.   МНЕНИЯ ОТ ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
      7.1.   Hringiðan ehf.

                  (102)

                  Hringiðan е предоставило мнение по решението за откриване на процедурата с писмо от 18 юли 2013 г. (63). В мнението си Hringiðan изтъква промените, които са направени в споразумението между Síminn и Фонда в сравнение с тръжните документи, публикувани от ДТЦ през февруари 2008 г. Hringiðan например отбелязва, че в тръжната документация скоростта на достъп се определя като 2 Mb/s или повече, но в Споразумението не е имало определение на това какво представлява високоскоростен достъп. Hringiðan цитира и други промени в споразумението, като например удължения срок на изграждане, разширяването на района на изграждане, увеличението на плащането и валутната индексация на плащанията, вместо индексация с индекса на потребителските цени.

                  (103)

                  Освен това Hringiðan твърди, че Síminn не е било задължено да предостави банкова гаранция за искове за обезщетение, въпреки ясното задължение в този смисъл, заложено в член 12 от тръжните документи (64). Според Hringiðan след икономическия спад в Исландия банките не са били в състояние да осигурят достатъчни банкови гаранции на частни предприятия, които могат да удовлетворят тръжните критерии, наложени от ДТЦ. Ето защо според Hringiðan се оказва, че Síminn не е било в състояние да осигури обвързваща банкова гаранция в хода на тръжната процедура и че следователно предоставената от него гаранция не е била обвързваща за банката, която я е издала.

                  (104)

                  Според Hringiðan всички промени, посочени по-горе, са благоприятни за Síminn и следователно споразумението представлява държавна помощ, която е несъвместима с функционирането на Споразумението за ЕИП.

            7.2.   Nova ehf.

                  (105)

                  Nova е предоставило мнение на Органа с писмо от 18 декември 2013 г. (65). Според Nova разглежданата мярка не преминава сравнителния тест поради това, че е налице липса на ясно и ефективно задължение за достъп на едро с ясно определени принципи на ценообразуване. Според Nova това дава на Síminn непропорционално предимство, което води до нарушаване на конкуренцията.

                  (106)

                  Nova подчертава, че предоставянето на ефективен достъп до услуги на едро на трети страни в субсидирана широколентова инфраструктура е необходим компонент на всяка държавна мярка, финансираща изграждането на нова широколентова инфраструктура. За да се избегне нарушаване на конкуренцията на пазарите на далекосъобщения, в случаите, когато участва държавна помощ, на операторите, които се явяват трети страни, следва да се предоставя ефективен достъп на едро по технологично неутрален начин и в разумни граници, съобразени с техните нужди за достъп.

                  (107)

                  Според Nova условията на споразумението са били променени в сравнение с тръжните документи и Síminn е било задължено да предоставя само ограничен достъп на едро до ADSL мрежата, а достъпът, наложен за UMTS/3G мрежата, е бил ограничен само до достъп до препродажба. Според Nova не са предоставени никакви обяснения от исландските органи или Síminn по въпроса защо е необходимо от техническа гледна точка Síminn да има пълен достъп и контрол върху UMTS мрежата, за да предоставя предписаните нива на качество и услуги и, следователно, да предоставя само достъп до препродажба.

                  (108)

                  По мнение на Nova липсата на ясно задължение за осигуряване на ефективен достъп на едро дава на Síminn конкурентно предимство по отношение на онази част от 3G мрежата, която е била построена съгласно споразумението. Тя също така дава на Síminn конкурентно предимство на пазара на дребно като цяло поради общото разширено покритие на мобилните мрежи на Síminn. Това позволява на Síminn да изгради клиентска база от крайни потребители и да увеличи пазарния дял без ефективна конкуренция от оператори, явяващи се трети страни. Освен това, дори ако Nova би получило достъп до препродажба на UMTS/3G мрежа, то не би могло да разграничи своите услуги на дребно по отношение на цените или характеристиките на услугата от онези, които предлага Síminn.

                  (109)

                  Според твърденията на Nova то многократно е искало достъп на едро до 3G мрежата на Síminn без успех. Следователно, според Nova, от страна на Síminn никога не е имало готовност да предостави на Nova достъп до мрежата в разумни граници.

                  (110)

                  Освен това Nova отбелязва, че нищо в разговорите му със Síminn не подсказва, че достъпът на едро до мрежата е технически затруднен или неосъществим. По мнение на Нова това изглежда показва, че няма рационална обосновка за горепосочената техническа необходимост Síminn да има пълен достъп и контрол върху UMTS мрежата, за да предоставя предписаните нива на качество и услуги.

                  (111)

                  В светлината на горните съображения Nova твърди, че на Síminn е било предоставено неравноправно предимство, което нарушава конкуренцията и е в противоречие с член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП.

            8.   ОТГОВОРИ ОТ ИСЛАНДСКИТЕ ОРГАНИ НА МНЕНИЯТА ОТ ЖАЛБОПОДАТЕЛЯ И ОТ ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
      8.1.   Отговор на мненията, получени от жалбоподателя (Vodafone)

                  (112)

                  Исландските органи представиха своите мнения и забележки по мненията от жалбоподателя и от заинтересованите страни с писмо от 28 февруари 2014 г. (66). Исландските органи смятат, че би било много малко вероятно увеличаването на обхвата да доведе до по-ниска оферта от Vodafone, а всъщност и от други конкурентни предприятия. Както е показано в съображение 18 по-горе, Vodafone подаде две оферти за свързване на 1 118-те сгради, първоначално определени в тръжната документация. Първата оферта от Vodafone е в размер на около 2,2 милиарда ISK, а втората е в размер на около 1,8 милиарда ISK. Първоначалната оферта от Síminn обаче възлиза на 379 милиона ISK, в резултат на което коригираната цена за окончателния обхват от 1 788 обекта, т.е. включително 670 допълнителни сгради, достига около 606 милиона ISK. Според исландските органи е логично да се предположи, че коригираната оферта от Vodafone би била значително по-висока от първоначалната оферта предвид увеличаването на обхвата и разходите за оборудване.

                  (113)

                  Според исландските органи твърдението на жалбоподателя, че допълнителните местоположения нямат непременно за естествено следствие увеличение на разходите, е необосновано. Síminn е потвърдило пред исландските органи, че допълнителните местоположения действително са увеличили цената на проекта. Увеличението на разходите се дължи на факта, че допълнителните местоположения са различни географски от първоначалните и са разпръснати на големи територии в Исландия.

                  (114)

                  Исландските органи припомнят, че предназначението на въпросния проект не е предоставяне на мобилни данни или мобилни гласови услуги, като например„3G роуминг“ услуги, за които никога не е било предвидено да бъдат част от проекта в който и да е момент. От горното следва, че в тръжните документи не се е изисквала някаква форма на роуминг достъп като част от предвиденото решение. Споразумението със Síminn не е променило това по никакъв начин и под никаква форма. Следователно техническите проблеми, свързани с предлагането на роуминг достъп, нямат отношение към този конкретен проект, тъй като мобилният роуминг достъп никога не е бил част от проекта. Исландските органи подчертават, че „изричният критерий от търга за достъп на едро“ не е бил премахнат и е отразен в споразумението със Síminn. Използвани са обаче различни методи за осъществяване на достъп на едро в зависимост от технологията, използвана в проекта, т.е. ADSL или UMTS/3G. Поради това според исландските органи въпросът за достъпа на едро изглежда като цяло се базира на основното неправилно разбиране, че роуминг достъпът е трябвало да бъде част от проекта.

                  (115)

                  По отношение на методологията за средна единична цена исландските органи отбелязват, че тя се основава на глава 2.3.4 от тръжните документи, озаглавена „Нови връзки и задължението за свързване“. В тази глава специално се разпорежда използването на метода на средната цена при оценката на разходите за нови обекти, които се добавят към проекта. Според исландските органи този подход е в съответствие и с призната практика в исландското договорно право.

                  (116)

                  И накрая, според исландските органи Фондът е получил напълно валидна банкова гаранция от банката New Kaupthing Bank (сега Arion bank hf.) от 17 февруари 2009 г., която е включена като приложение към окончателното споразумение.

            8.2.   Отговор на мненията, получени от Hringiðan ehf.

                  (117)

                  Исландските органи отхвърлят доводите, изтъкнати от Hringiðan във връзка с наличието на държавна помощ, както и доводите относно това, че предполагаемата държавна помощ е несъвместима с функционирането на Споразумението за ЕИП. Исландските органи освен това са установили няколко фактически грешки в становището на Hringiðan и считат за необходимо те да бъдат разгледани.

                  (118)

                  По темата за банковите гаранции, по мнение на исландските органи декларацията, предоставена на исландските органи от банка Glitnir от името на Hringiðan, не е достатъчна, тъй като в нея се посочва само, че банка Glitnir е „готова да обмисли предоставянето на гаранция“, докато спечелилият участник в търга Síminn е бил в състояние да получи валидна гаранция от New Kaupthing Bank. Гаранцията, предоставена от Síminn, гласи, че New Kaupthing Bank наистина има готовност да „предостави банкова гаранция за проекта“. Исландските органи отбелязват също така, че документът, предоставен от Hringiðan, е бил представен дълго след изтичането на удължения краен срок.

                  (119)

                  Исландските органи подчертават, че тръжната оферта, направена от Hringiðan за първоначалния обхват от 1 119 сгради, е значително по-висока от избраната тръжна оферта — 1 297 257 098 ISK, в сравнение с офертата, направена от Síminn, която е възлизала на 379 000 000 ISK. Освен това исландските органи отбелязват, че сумата, договорена в крайна сметка между исландските органи и Síminn, след като обхватът на проекта е бил увеличен, все още е по-ниска от офертата, направена от Hringiðan.

            8.3.   Отговор на мненията, получени от Nova ehf.

                  (120)

                  Според исландските органи в споразумението ясно се посочва минималната процентна отстъпка на едро, която Síminn може да предлага на другите доставчици на услуги. Síminn все пак е свободно да договаря по-високи проценти на отстъпките. Исландските органи припомнят, че роуминг достъпът до UMTS/3G частта от мрежата не е част от проекта и съответно достъпът на едро до проекта не включва роуминг достъп. Следователно резултатите от предварителните преговори между Síminn и Nova за роуминг достъп попадат извън обхвата на проекта.

                  (121)

                  Освен това исландските органи категорично не са съгласни с твърдението на Nova, че отговорите на Фонда от 23 юли 2009 г. са неадекватни и просто повърхностно се докосват до основните въпроси. Според исландските органи отговорът от Фонда е съвсем ясен по въпроса за 3G мобилния роуминг, който, както се оказва, е главният проблем в основата на жалбата и по-късните отговори от операторите на пазара. Отговорът гласи: „Този договор не обхваща 3G мобилни гласови услуги или мобилни широколентови услуги за набелязаните сгради или околния район. Договорената услугата всъщност се предоставя от порт на рутер, който се намира в стените на домовете или административните сгради. Други услуги, които се предлагат или евентуално ще се предлагат от 3G предаватели на продавачите, попадат извън обхвата на договора.“.

            II.   ОЦЕНКА

      1   НАЛИЧИЕ НА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ

                  (122)

                  Член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП гласи:
                  „Освен изключенията, предвидени в настоящото споразумение, за несъвместими с функционирането му се считат помощите, отпускани от държавите — членки на ЕО, от страните от ЕАСТ или отпускани чрез държавни ресурси, под каквато и да е форма, доколкото те засягат търговията между договарящите се страни, които нарушават или заплашват да нарушат конкуренцията, като подпомагат някои предприятия или производства.“

                  (123)

                  Това означава, че дадена мярка представлява държавна помощ по смисъла на член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП, ако кумулативно са изпълнени следните условия: мярката i) се предоставя от държавата или чрез държавни ресурси; ii) предоставя избирателно икономическо предимство на получателя; iii) трябва да може да засегне търговията между договарящите се страни и да наруши конкуренцията.

                  (124)

                  В главите, които следват, ще бъде направена оценка на държавното финансиране на проекта, посочен по-горе, по отношение на тези критерии.

            1.1.   Наличие на държавни ресурси

                  (125)

                  Съгласно член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП, за да представлява държавна помощ, дадена мярка трябва да бъде предоставена от държавата или чрез държавни ресурси.

                  (126)

                  За целите на член 61, параграф 1 понятието „държава“ обхваща всички органи на държавната администрация — от централното правителство до равнище град или най-ниското административно ниво, както и публичните предприятия и органи (67).

                  (127)

                  Фондът, както е описано по-горе, е създаден със закон и е собственост на исландската държава, която отпуска средства за него посредством годишния държавен бюджет. Следователно първият критерий, заложен в член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП, е изпълнен.

            1.2.   Предприятие

                  (128)

                  За да представлява държавна помощ по смисъла на член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП, мярката трябва да предоставя предимство на дадено предприятие. Предприятията са субекти, извършващи стопанска дейност, независимо от правния им статут и начина им на финансиране (68). Стопанската дейност е дейност, състояща се в предлагане на стоки или услуги на даден пазар (69).

                  (129)

                  Síminn е най-големият далекосъобщителен оператор в Исландия, които предлага услуги като мобилни и стационарни телефонни услуги, интернет и телевизионни услуги на исландския пазар. Оттук ясно следва, че всяка помощ, отпусната по споразумението между Síminn и Фонда, е била предоставена на предприятие.

            1.3.   Поставяне на някои предприятия или на производството на някои стоки в по-благоприятно положение

                  (130)

                  Първо, мярката за помощ трябва да предоставя на предприятието получател икономическо предимство, което то не би получило при нормални пазарни условия (70). Дадена мярка за държавна помощ може да приеме различни форми и трябва да се оценява в зависимост от нейните последици (71). Най-често срещаната форма на такова предимство е предоставянето на субсидия, т.е. плащане в брой или в натура, направено в подкрепа на предприятие, различно от плащането от страна на купувача или потребителя за стоките или услугите, които то произвежда (72).

                  (131)

                  В конкретния случай финансирането на проекта от страна на публичните органи е предоставило икономическо предимство на избрания доставчик на мрежата, което при нормални обстоятелства би било покрито от бюджета на дружеството, и е позволило на избрания оператор да предоставя широколентова мрежа при условия, които иначе не биха били на разположение на пазара. Освен това не може да се изключи възможността финансовата подкрепа да е позволила на Síminn, като участника, спечелил търга, да упражнява търговска дейност по отношение на мрежата при условия, които иначе не биха съществували в отсъствието на мярката (73).

                  (132)

                  Въпреки че състезателната тръжна процедура обикновено намалява размера на изискваната финансова помощ и спомага да се избегнат прекомерни печалби, помощта ще позволи на оператора да предложи услуги „от край до край“prima facie на по-ниски цени, отколкото ако би трябвало сам да поема всички разходи, и по този начин да привлече повече клиенти, отколкото при нормални пазарни условия. Избраният оператор също така ще придобие собственост върху мрежата, както и върху други материални и нематериални активи, с държавни средства (например оборудване, връзки с клиентите), дори и след приключването на проектите. С оглед на изложеното по-горе е ясно, че на избрания оператор е предоставено икономическо предимство (74).

                  (133)

                  Освен това Органът отбелязва, че мярката е насочена към подобряване на предоставянето на съществуващите широколентови услуги за битови потребители, както и за бизнес потребители в съответните райони. Като се има предвид, че битовите потребители не са обект на правилата за държавни помощи, в крайна сметка от подобрените широколентови услуги и покритие в сравнение с това, което ще бъде предоставено на чисто търговска основа, ще се възползват предприятията в целевите райони.

                  (134)

                  На второ място, мярката за помощ трябва да бъде избирателна, т.е. да подпомага „някои предприятия или производства“. На Síminn, като на спечелилия търга участник, е предоставено публично финансиране за широколентови мрежи в селските райони на Исландия. Тъй като Síminn е единственият получател на държавните средства, Органът заключава, че мярката е избирателна.

            1.4.   Нарушаване на конкуренцията и отражение върху търговията между договарящите се страни

                  (135)

                  Мярката трябва да заплашва да наруши конкуренцията и да засегне търговията между договарящите се страни по Споразумението за ЕИП, за да се разглежда като държавна помощ по смисъла на член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП.

                  (136)

                  Според установената съдебна практика не е необходимо да се установи, че помощта има реално отражение върху търговията между договарящите се страни по Споразумението за ЕИП и че конкуренцията е действително нарушена, а само да се провери дали е възможно помощта да засегне тази търговия и да наруши конкуренцията (75). Освен това не е необходимо самият получател на помощта да извършва търговска дейност в рамките на ЕИП. Дори публична субсидия, предоставена на предприятие, което предоставя само местни или регионални услуги и не предоставя услуги извън своята държава на произход, може все пак да има отражение върху търговията, ако тази вътрешна дейност може да бъде увеличена или поддържана в резултат на помощта, в следствие на което възможностите за предприятията, установени в други договарящи се страни, да бъдат намалени (76).

                  (137)

                  Публичното участие в разполагането на инфраструктурата за предоставяне на услуги за електронни съобщения променя съществуващите пазарни условия, като засилва позициите на избрания доставчик на мрежата спрямо конкурентите му.

                  (138)

                  Получателят по мярката ще осъществява дейност по разполагането на инфраструктура за широколентова мрежа на пазар, на който може да се стъпи директно или чрез финансово участие от страна на участници от други държави от ЕИП. Като цяло пазарите на услуги в областта на услугите за електронни съобщения (включително пазарите на широколентов достъп на едро и дребно) са отворени за търговия и конкуренция между операторите и доставчиците на услуги на територията на ЕИП.

                  (139)

                  Поради това Органът заключава, че мярката е в състояние да наруши конкуренцията и да засегне търговията в рамките на ЕИП.

            1.5.   Финансиране на обществена услуга и тест по делото „Altmark“

                  (140)

                  Исландските органи и Síminn са на мнение, че плащанията могат да се характеризират като финансиране на обществена услуга; че четирите кумулативни критерия съгласно теста по делото „Altmark“ са изпълнени и по тази причина въпросната мярка не представлява държавна помощ.

                  (141)

                  В решението на Съда по делото „Altmark“ е дадено разяснение относно условията, при които компенсацията за обществена услуга не представлява държавна помощ поради липсата на каквото и да било предимство (77). Все пак, за да може в конкретен случай такава компенсация да не бъде квалифицирана като държавна помощ, трябва да бъдат удовлетворени четири основни условия, обикновено наричани критериите по делото „Altmark“ (78).

                  (142)

                  Четирите кумулативни критерия от теста по делото „Altmark“ са следните: i) получателят по механизъм за държавно финансиране на услуга от общ икономически интерес (УОИИ) трябва да бъде официално натоварен с предоставянето и изпълнението на задължения във връзка с УОИИ и неговите задължения трябва да бъдат ясно определени, ii) параметрите за изчисляване на компенсацията трябва да бъдат определени предварително по обективен и прозрачен начин, за да не може тя да даде икономическо предимство, което може да постави в по-благоприятно положение предприятието получател спрямо конкурентни предприятия, iii) компенсацията не може да надвишава стойността, която е необходима за цялостно или частично покриване на разходите, направени при изпълнението на задълженията във връзка с УОИИ, като се отчетат съответните приходи и разумната печалба при изпълнението на тези задължения; и iv) когато получателят не е избран чрез процедура за възлагане на обществена поръчка, размерът на предоставената компенсация трябва да бъде определен на базата на анализ на разходите, които добре управлявано типично предприятие би направило за изпълнението на тези задължения, като се отчитат съответните приходи и разумна печалба.

                  (143)

                  Членуващите в ЕИП държави от ЕАСТ като цяло имат по-голяма свобода на действие по отношение на определянето на дадена услуга като УОИИ, като същевременно следват съответната съдебна практика, която определя общите принципи, които трябва да се спазват (79). Осигуряването на адекватно широколентово покритие за всички граждани в райони, където няма други оператори, които предоставят или ще предоставят такива услуги в близко бъдеще, успешно може да се характеризира като УОИИ (80). По принцип компенсация за обществена услуга може да бъде предоставена на предприятие, натоварено с изграждането и експлоатацията на широколентова мрежа. В съответствие с параграф 16 от Насоките за широколентови мрежи случаят може да бъде такъв, когато може да се докаже, че частните инвеститори не са в състояние да предоставят в близко бъдеще (период от три години) подходящо широколентово покритие за всички граждани или потребители, като така значителна част от населението ще се окаже без достъп. Съответно една финансирана с публични средства мрежа, създадена в „белите“ райони за всички потенциални потребители, частни лица или предприятия, може да се финансира посредством компенсации за обществена услуга. Трябва обаче да бъдат изпълнени редица условия, по-специално онези, изложени в параграфи 17—23 от Насоките за широколентови мрежи.

                  (144)

                  Исландските органи са описани причините, поради които изграждането на широколентова мрежа в селските райони, която не се обслужва от частни инвестиции, трябва да бъде финансирано от държавата в името на общия икономически интерес. След консултации със заинтересованите страни чрез провеждане на инициатива за картографиране и анализ на покритието е установено, че при пазарни условия въпросните сгради няма да бъдат обслужвани от инфраструктура за високоскоростен интернет в рамките на следващите три години. Исландските органи са подчертали защо те смятат, че е важно да се избегне „цифрово разделение“ между градските и селските райони.

                  (145)

                  Икономиката на предоставянето на широколентови услуги е такава, че от гледна точка на пазара не винаги ще бъде рентабилно да се инвестира в тях във всички райони. Поради икономиката на гъстотата на населението по принцип е по-рентабилно широколентовите мрежи да се развиват там, където потенциалното търсене е по-голямо и концентрирано, т.е. в гъсто населените райони. Поради високите постоянни разходи за инвестиции разходите за единица нарастват силно при намаляване на гъстотата на населението. В резултат на това при широколентовите мрежи се наблюдава рентабилно обхващане само на част от населението. Отдалечеността, например по-големите разстояния от съществуващата далекосъобщителна инфраструктура, също може значително да увеличи разходите за инвестиции, необходими за изграждане на подходящи широколентови мрежи (81).

                  (146)

                  Обикновено регионите, които не се обслужват в достатъчна степен, са селски райони с ниска гъстота на населението, където търговските доставчици нямат никакви икономически стимули да инвестират в електронните съобщителни мрежи, за да се осигурят подходящи широколентови услуги. Това може да доведе до „цифрово разделение“ между районите, които имат достъп до подходящи широколентови услуги, и онези, които нямат. Следователно е от безспорен общ икономически интерес държавите от ЕИП да могат да използват публични средства, за да се даде възможност за свързване в райони, в които иначе няма да бъдат предоставяни услуги за високоскоростен интернет, в момента или в близко бъдеще (82).

                  (147)

                  Исландските органи са показали необходимостта от своята интервенция. Както е описано в глава 2.1.2, част I по-горе, органите са потвърдили, че във въпросните райони е налице сериозна липса на високоскоростно широколентово покритие. Нещо повече, картографирането и анализът на покритието не са показали никакви инвестиционни планове за свързване на сградите в близко бъдеще предвид тяхната слаба икономическа привлекателност за частните оператори, т.е. тъй като всички те са разположени в слабо населени райони.

                  (148)

                  Освен това на Síminn изглежда са били дадени ясни правомощия, възложени чрез Споразумението, което, в съответствие с Насоките на Органа за прилагането на правилата за държавните помощи по отношение на компенсация, предоставена за предоставянето на услуги от общ икономически интерес („Насоките на Органа за УОИИ“), може да се разглежда като необходимия акт на възлагане (83). Според правомощията на Síminn широколентовата инфраструктура, която ще бъде разгърната, следва да предоставя универсална връзка на всички потребители в определен район. Мрежата и услугата трябва да достигат до всички домове, където най-малко един човек е регистриран и е пребивавал през цялата година, както и до предприятията, които са извършвали дейност през цялата година.

                  (149)

                  Освен това, в съответствие с точки 19—20 от Насоките за широколентови мрежи, финансираната с публични средства мрежа е трябвало да бъде конструирана така, че да дава възможност за достъп на други доставчици на интернет услуги („ДИУ“) на едро. Тези доставчици на интернет услуги следва да могат да купят при поискване основната услуга от Síminn по цени на едро и следва да им бъде разрешено да предоставят услуги през мрежата на своите клиенти на дребно. Достъпът е трябвало да се предоставя чрез подходящи средства и на всички доставчици на интернет услуги е трябвало да бъдат предоставени еднакво обслужване и равен достъп до мрежата, независимо от тяхната връзка с продавача. Следователно Síminn не може да отказва достъп до инфраструктурата на дискреционна и/или дискриминационна основа. Освен това възлагането и помощта обхващат единствено разгръщането на мрежа и предоставянето на съответните услуги за достъп на едро, без да включват съобщителни услуги на дребно.

                  (150)

                  Въпреки това фактът, че решение за компенсацията за 670-те сгради, които са били добавени към проекта след оттеглянето на WBS от пазара, е взето след като Síminn е спечелило търга, поражда проблеми по отношение на останалите критерии по делото „Altmark“. Параметрите за изчисляване на компенсацията за допълнителните единици не са били определени предварително по обективен и прозрачен начин, а по-скоро, както се потвърждава от исландските органи, са определени след процедурата за възлагане на обществени поръчки, като се взема предвид средната единична цена в първоначалната тръжна оферта от Síminn.

                  (151)

                  Ето защо, въпреки че Síminn е избрано като доставчик на услуги чрез публичен търг, само компенсацията за първите 1 118 сгради се основава на процедурата на възлагане на обществени поръчки. Компенсацията за допълнителните 670 сгради е била определена, след като Síminn е спечелило търга. Органът също така не е получил никаква информация, показваща, че исландските органи са извършили съпоставителен анализ с типично добре управлявано и подходящо оборудвано предприятие, по отношение на разходите, които то би направило за изграждането и експлоатацията на широколентовата мрежа за допълнителните сгради.

                  (152)

                  С оглед на гореизложеното Органът заключава, че разглежданата мярка не отговаря на всички критерии по делото „Altmark“.

            1.6.   Заключение по отношение на наличието на държавна помощ

                  (153)

                  Във връзка с посочените по-горе съображения Органът стига до заключението, че мярката, предмет на оценка, включва елементи на държавна помощ по смисъла на член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП. Следователно при условията, посочени по-горе, е необходимо да се разгледа дали мярката може да бъде счетена за съвместима с функционирането на Споразумението за ЕИП.

            2.   ПРОЦЕДУРНИ ИЗИСКВАНИЯ

                  (154)

                  В съответствие с част I, член 1, параграф 3 от протокол 3: „Надзорният орган на ЕАСТ следва да бъде информиран в разумен срок, който да му даде възможност да представи своето становище, за всички планове за предоставянето или изменението на помощта. … Заинтересованата държава не може да започне да прилага предложените мерки, докато тази процедура не доведе до постановяването на окончателно решение.“

                  (155)

                  Исландските органи не са уведомили Органа за мярката за помощ. Освен това с обявяването на търг и финансирането на разполагане на широколентови мрежи в селски райони, исландските органи са започнали да прилагат тези мерки, преди Органът да е приел окончателно решение. Поради това Органът заключава, че исландските органи не са спазили своите задължения в съответствие с част I, член 1, параграф 3 от протокол 3. Следователно предоставянето на каквато и да било помощ трябва да се счита за неправомерно.

            3.   СЪВМЕСТИМОСТ НА ПОМОЩТА
      3.1.   Въведение

                  (156)

                  Мерките за подпомагане, обхванати от член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП, по принцип са несъвместими с функционирането на Споразумението за ЕИП, освен ако не отговарят на условията за дерогация по член 61, параграф 2 или 3 или член 59, параграф 2 от Споразумението за ЕИП и са необходими, пропорционални и не водят до неоправдано нарушаване на конкуренцията. Исландските органи твърдят, че всяка помощ, включена в Споразумението между Фонда и Síminn, е съвместима с член 61, параграф 3 от Споразумението за ЕИП.

                  (157)

                  Въз основа на член 61, параграф 3, буква в) от Споразумението за ЕИП „помощите, които са предназначени да улеснят развитието на някои икономически дейности или на някои икономически области“, могат да се считат за съвместими с функционирането на Споразумението за ЕИП, при положение че те не влошават условията на търговския обмен и конкуренцията в ЕИП до степен, за която се счита, че противоречи на общия интерес.

                  (158)

                  Насоките на Органа за широколентови мрежи, които се прилагат понастоящем, съдържат подробно тълкуване на член 61, параграф 3, буква в) от Споразумението за ЕИП по отношение на този сектор (84). Предишните Насоки относно прилагането на правилата за държавна помощ във връзка с бързото разгръщане на широколентови мрежи („Насоките за широколентови мрежи от 2010 г.“) бяха приети за първи път на 3 февруари 2010 г. и следователно не са били в сила по времето, когато Síminn и Фондът са сключили споразумението. Въпреки това Насоките за широколентови мрежи се основават на съществуващата съдебна практика и практиката на Европейската комисия при вземане на решения (85). Поради това Органът няма да приложи Насоките за широколентови мрежи директно, а вместо това ще оцени споразумението в контекста на основните принципи относно държавната помощ за инфраструктура за широколентов достъп, които са очертани в гореспоменатите насоки, и на съдебната практика и практиката при вземане на решения, които са съществували към момента на подписване на споразумението и които продължават при по-скорошните случаи.

            3.2.
            Разграничаване на„бели“, „сиви“ и „черни“ райони при основните широколентови мрежи

                  (159)

                  В съответствие с Насоките за широколентови мрежи, за да бъде извършена оценка на съвместимостта на публичното финансиране на проектите за широколентов достъп, е необходимо областта, където ще бъде изградена новата широколентова мрежа, да се определи като бял, сив или черен район (86).

                  (160)

                  „Бели райони“ са онези, в които няма широколентова инфраструктура и няма вероятност такава инфраструктура да бъде разработена в близко бъдеще. Органът признава, че като осигуряват финансова подкрепа за предоставянето на широколентови услуги в райони, в които широколентовият достъп понастоящем не е наличен, държавите от ЕАСТ преследват истински цели за сближаване и за икономическо развитие и следователно интервенцията им вероятно съответства на общия интерес, при условие че изискванията, изложени в раздел 3.3 по-долу, са изпълнени.

                  (161)

                  „Сиви райони“ са онези, в които присъства един оператор на мрежа и в които няма вероятност да бъде разработена друга мрежа в близко бъдеще. Самото наличие на един оператор на мрежа не означава непременно, че не съществува неефективност на пазара или проблем по отношение на сближаването. Ако този оператор разполага с пазарна мощ (монопол), гражданите може да не получават от него оптималната комбинация от качество на услугите и цени за тях. Някои категории потребители могат да не бъдат адекватно обслужени или, при липса на регулирани тарифи за достъп на едро, цените на дребно могат да бъдат по-високи от тези за същите услуги, предлагани в подобни, но по-конкурентоспособни райони или региони на страната. Ако освен това има съвсем ограничени изгледи за това на пазара да навлязат алтернативни оператори, финансирането на алтернативна инфраструктура би могло да бъде целесъобразна мярка.

                  (162)

                  „Черни райони“ са онези райони в дадена географска зона, където има или ще има в близко бъдеще най-малко две основни широколентови мрежи на различни оператори и широколентовите услуги се предоставят при конкурентни условия (конкуренция, основана на инфраструктурата) и може да се предположи, че няма неефективност на пазара. Съответно полето за държавна интервенция, която да доведе до допълнителни ползи, е много ограничено (87).

                  (163)

                  Според исландските органи преди изграждането на мрежата районът на проекта не е бил обхванат от никаква широколентова мрежа. Фондът е извършил подробно картографиране, в рамките на което той е поискал информация за всички настоящи райони с широколентови услуги (т.е. райони, които са имали постоянно на разположение (не с комутируема връзка) достъп до интернет със скорост поне 512 kb/s на разумна фиксирана месечна цена), както и за планираните (все още необслужвани) райони, които ще бъдат в експлоатационна готовност до юни 2008 г. Фондът е получил информация относно пазарните области под различни форми от няколко доставчици на широколентови услуги, както и от частни лица. Целта на това начинание е да се идентифицира неефективността на пазара, като се направи разграничение между „сивите“, „черните“ и „белите“ райони в отдалечени региони в Исландия. В резултат на картографирането и анализа на покритието на Фонда е получен точен списък на сградите, които по-късно са включени в проекта.

                  (164)

                  Следователно в светлината на гореизложеното Органът разглежда районите, обхванати от проекта, като „бели райони“ за целите на прилагането на Насоките за широколентови мрежи.

            3.3.   Сравнителен тест и Насоки за широколентови мрежи/практика за вземане на решения

                  (165)

                  За да оцени дали дадена мярка за помощ може да се счита за съвместима с функционирането на Споразумението за ЕИП, Органът съпоставя положителното въздействие на мярката за помощ за постигане на цел от общ интерес с нейните потенциални отрицателни странични ефекти, като например нарушаване на търговията и конкуренцията (т.нар. сравнителен тест).

                  (166)

                  При прилагането на този сравнителен тест Органът ще оцени следните въпроси (88):

                              а)

                              Мярката за помощ преследва ли точно определена цел от общ интерес, т.е. предложената помощ цели ли отстраняване на неефективност на пазара или друга цел?

                              б)

                              Добре обмислена ли е помощта, за да постигне целта от общ интерес? По-специално:

                                          i)

                                          Държавната помощ подходящ инструмент на политиката ли е, т.е. има ли други по-добри, по-подходящи инструменти?

                                          ii)

                                          Има ли стимулиращо въздействие, т.е. помощта променя ли поведението на предприятията?

                                          iii)

                                          Мярката за помощ пропорционална ли е, т.е. може ли същата промяна в поведението да се постигне с по-малко помощ?

                              в)

                              Ограничено ли е нарушаването на конкуренцията и отражението върху търговията, така че общата равносметка да бъде положителна?

                  (167)

                  В съответствие с Насоките за широколентови мрежи (89), при прилагането на сравнителния тест Органът ще разгледа целта на мярката, нейното планиране и необходимостта да се ограничи нарушаването на конкуренцията.

            3.3.1.   Цел на мярката

      3.3.1.1.   Държавна помощ в белите райони

                  (168)

                  Широколентовите връзки са основен компонент за развитие, внедряване и използване на информационните и комуникационните технологии в икономиката и обществото. Проектът се отнася и е насочен изключително към „белите райони“ (90).

                  (169)

                  Органът счита, в съответствие с Насоките за широколентови мрежи, че тези райони по принцип отговарят на условията за държавна помощ, тъй като проектът насърчава териториалното, социалното и икономическото сближаване и има за цел да коригира доказана неефективност на пазара (91). Все пак, за да бъде определена като съвместима със Споразумението за ЕИП, мярката трябва да отговаря на определени условия. Тези условия ще бъдат оценени в следващите подраздели.

            3.3.1.2.   Ясно определена цел от общ интерес

                  (170)

                  Широколентовите връзки са основен компонент за развитие, внедряване и използване на информационните и комуникационните технологии в икономиката и обществото. В своята стратегия „Европа 2020“ от 3 март 2010 г., в „Програма в областта на цифровите технологии за Европа“, Европейската комисия посочва, че тя има за цел „да бъдат постигнати устойчиви икономически и социални ползи от единен цифров пазар, който се основава на бърз и високоскоростен интернет и оперативно съвместими приложения, широколентов достъп до интернет за всички до 2013 г., достъп до по-високоскоростен интернет (от най-малко 30 Mbps) до 2020 г. и ползването на поне 50 % от европейските домакинства на интернет връзка от над 100 Mbps.“ (92).

                  (171)

                  В стратегията „Европа 2020“ се признава значението на проектите за широколентов достъп, за да се ускори приносът на широколентовите технологии за растежа и иновациите във всички сектори на икономиката, както и за социалното и регионалното сближаване. Внедряването на нови основни широколентови мрежи и/или мрежи от следващо поколение допринася за създаването на работни места, както и за подобряване на здравните и образователните услуги в целевите райони.

                  (172)

                  Освен това изграждането на широколентови мрежи допринася за намаляване на „цифровото разделение“, което разделя районите или регионите в една страна, в които се предлагат конкурентни широколентови услуги на достъпна цена, от районите и регионите, в които такива услуги не са налице. Органът счита, че без публична интервенция съществува реална опасност от възникване на „цифрово разделение“ между различните региони в Исландия, главно между селските и градските райони. Това би могло да доведе до икономическо и социално изключване на местните жители и предприятия, а също и до допълнително обезлюдяване на вече слабо населените райони. Въпреки че има няколко причини за това „цифрово разделение“, една от най-важните е липсата на подходяща инфраструктура за широколентов достъп.

                  (173)

                  Освен това Органът припомня, че предоставянето на широколентови услуги за всички европейски граждани до 2013 г. беше една от основните цели на Програмата в областта на цифровите технологии за Европа (93). Следователно проектът е в съответствие и със стратегията „Европа 2020“, и с Програмата в областта на цифровите технологии за Европа.

                  (174)

                  Според исландските органи наличието на високоскоростна широколентова инфраструктура е ключов фактор за местните общности в привличането на бизнеса, подобряването на местните условия на живот, както и ускоряването на растежа и иновациите във всички сектори на местната икономика. Схемата е дала възможност на домакинствата и предприятията в целевия район да имат достъп до широколентови услуги на достъпна цена. Това също така е цел от общ интерес, тъй като широколентовите услуги трябва да бъдат на разположение на достъпна цена, за да се гарантира, че възможно най-много граждани се възползват от публичната помощ (94) Без помощта разходите за разгръщане на необходимата широколентова инфраструктура ще бъдат много високи за частните оператори в слабо населени райони и ще рефлектират във високи цени на дребно, които не са достъпни за всички граждани. Следователно публичното финансиране на широколентовата инфраструктура не само е осигурило наличието на широколентови услуги, но то също така гарантира, че услугите се предоставят на достъпна цена, както се изисква в Програмата в областта на цифровите технологии. С други думи проектът дава възможност за достъп до широколентови услуги на дребно в целевите райони (т.е. слабо населени райони, предимно селски райони) на цени, подобни на онези, използвани в по-населените райони (т.е. градските райони).

                  (175)

                  Органът счита, че помощта за разполагане на широколентови мрежи в селски райони и бели райони със слабо развити услуги, в които широколентовият достъп понастоящем не е наличен, насърчава териториалното социално и икономическо сближаване и коригира неефективността на пазара (95). Изграждането на широколентова мрежа допринася също за намаляване на „цифровото разделение“, което разделя районите или регионите в една страна, в които се предлагат конкурентни широколентови услуги на достъпна цена, от районите и регионите, в които такива услуги не са налице (96).

                  (176)

                  С оглед на гореизложеното Органът заключава, че помощта преследва истински цели за сближаване и за икономическо развитие, които се считат за ясно определени цели от общ интерес.

            3.3.1.3.   Мярката има ли за цел да коригира пазарна неефективност?

                  (177)

                  Както вече беше посочено, тъй като на условията за държавна помощ отговарят само белите райони, Органът приема, че в тези райони съществува неефективност на пазара. С други думи пазарът, оставен сам и без намеса, не успява да доведе до ефикасни резултати за обществото (97).

            3.3.2.   Планиране на мярката и необходимост от ограничаване на нарушаването на конкуренцията

      3.3.2.1.   Помощта представлява ли подходящ инструмент?

                  (178)

                  Както е посочено в точка 40 от Насоките за широколентови мрежи, Органът признава, че предварителното регулиране може да даде тласък на развитието на широколентовите мрежи в градските и по-гъсто населените райони, но то не е достатъчно, за да се коригира неефективността на пазара, произтичаща от липсата на частни инвестиции в инфраструктура в определени райони.

                  (179)

                  Органът не е получил информация за това дали исландските органи разглеждат алтернативи на публичното финансиране на широколентови мрежи, с цел да се коригира неефективността на пазара. Въпреки това Органът, както и на Комисията, са разглеждали по-рано използването на безвъзмездни средства или данъчни стимули за крайните потребители, както и възможността за използване на предварително регулиране. (98) Установено е, че е малко вероятно тези мерки да доведат до достатъчно инвестиции за предоставяне на широколентови услуги за райони със слабо развити услуги.

                  (180)

                  Както вече беше отбелязано, в разглеждания район е имало само ограничени услуги за интернет връзка с ниска скорост и картографирането показва, че не е имало планове от частни оператори за надграждане на тяхната инфраструктура за широколентов интернет. Освен това исландските органи отбелязват, че големите доставчици на интернет услуги в Исландия не са показали интерес към подобряване на интернет връзките във въпросния район или към инвестиции в широколентова инфраструктура в близко бъдеще (99). Следователно в ситуации като разглеждания случай, когато е било потвърдено, че е налице значително изоставане в развитието на широколентовите инфраструктури и услуги в даден регион, изглежда няма алтернатива на предоставянето на публично финансиране за преодоляване на недостига на широколентови връзки.

                  (181)

                  Поради това заключението на Органа е, че публичното финансиране за предоставянето на широколентови услуги представлява подходящ инструмент за осъществяване на поставените цели.

            3.3.2.2.   Има ли помощта стимулиращ ефект?

                  (182)

                  Според Насоките за широколентови мрежи (100), за да се оцени наличието на стимулиращ ефект, е необходимо да се проучи дали въпросната инвестиция в широколентова мрежа би била предприета без наличието на държавна помощ.

                  (183)

                  Проведената от исландските органи обществена консултация показа, че е малко вероятно пазарът да осигури широколентова мрежа, обхващаща необслужваните сгради, в близко бъдеще. Благодарение на предоставянето на финансова подкрепа за изграждане на мрежата участниците в публичния търг са променили своите инвестиционни решения. Поради това Органът заключава, че помощта е осигурила на избрания доставчик стимул за инвестиране за разгръщане на широколентова инфраструктура в райони, в които иначе той не би инвестирал.

            3.3.2.3.   Пропорционалност на помощта и ограничаване на нарушаването на конкуренцията и отражението върху търговията

         Подробно картографиране и анализ на покритието

                  (184)

                  Исландските органи извършват подробно картографиране и анализ на покритието през 2007 г. Следователно условията на конкуренция и структурата в дадения момент в района са били анализирани и са потърсени мненията на всички заинтересовани страни, засегнати от съответната мярка. В този контекст Органът счита, че картографирането и анализът на покритието са допринесли за свеждане до минимум на потенциалното нарушаване на конкуренцията.

                  (185)

                  Оттеглянето на WBS от пазара е довело до съществена промяна в списъка на сградите, които не са имали и не биха получили покритие с широколентов достъп в близко бъдеще при пазарни условия. Впоследствие исландските органи отново призовават за предоставяне на планове за предлагане на услуги за сградите, първоначално обхванати от плановете на WBS. Това е направено с помощта на обявление във вестник, което, според исландските органи, е в съответствие с предишните комуникации със пазара. Този метод на комуникация дава възможност на всички доставчици на услуги да предупредят исландските органи за всички планове за изграждане на мрежи в района. Следователно заключението на Органа е, че обявлението във вестник е подходящ метод за комуникация в тази ситуация.

         Обществена консултация

                  (186)

                  В Насоките за широколентови мрежи е наложено задължението за започване на обществена консултация със съществуващите оператори чрез открита и прозрачна процедура, с цел допълнително да се гарантира, че публичните средства се използват само в бели райони с основен широколентов достъп и бели райони с ДСП (101).

                  (187)

                  Както вече беше отбелязано, Фондът проведе анализ на условията на конкуренция на пазара и на бъдещите планове за разгръщане чрез консултации със заинтересованите страни с помощта на публично обявление, поместено в националния вестник Morgunblaðið, за да се гарантира пълна прозрачност. По този начин Фондът гарантира, че потенциалното нарушаване на конкуренция е сведено до минимум.

         Открита тръжна процедура/икономически най-изгодна оферта

                  (188)

                  Органът би искал да подчертае, че въпреки че Директивата за обществените поръчки не се прилага за обществени поръчки за широколентови мрежи и услуги (102), обществените поръчки подлежат на основните принципи на равно и недискриминационно третиране (103). Освен това от Насоките за широколентови мрежи следва, че всеки път, когато органите, предоставящи помощта, избират оператор, който е трета страна, да разположи и експлоатира субсидираната инфраструктура, процедурата за подбор се извършва в съответствие с духа и принципите на директивите относно обществените поръчки (104). Подходът на открит търг гарантира равно и недискриминационно третиране на всички участници в търга, намалява бюджетните разходи, свежда до минимум потенциалната държавната помощ и намалява избирателния характер на мярката. Използването на открити търгове за насърчаване на тези цели при разполагането на широколентови мрежи е признато от страна на Комисията в практиката при вземане на решения, предхождаща Споразумението, предмет на оценка (105).

                  (189)

                  В Насоките за широколентови мрежи се подчертава, че в контекста на конкурентната тръжна процедура органът, предоставящ помощта, установява критерии за качество, според които се оценяват подадените тръжни оферти (106). В Насоките за широколентови мрежи също така се пояснява, че за да се намали размерът на помощта, която ще се предостави, при сходни, дори еднакви условия за качество, участникът в търга, който иска най-ниския размер на помощта, би следвало по принцип да получи повече точки в рамките на цялостната оценка на офертата си (107). Възлагащият орган също така следва винаги да определя предварително относителната тежест, която ще даде на всеки от избраните (качествени) критерии.

                  (190)

                  В разглеждания случай ДТЦ е публикувал от името на Фонда описанието на търга на своя уебсайт и в национални вестници през февруари 2008 г. В съответствие с параграф 74, буква в) от Насоките за широколентови мрежи информацията относно тръжната процедура е била публикувана в централен уебсайт на национално равнище, т.е. уебсайта на ДТЦ (108), а също така търгът е бил обявен на уебсайта на Министерството на вътрешните работи (109). Описанието на търга включва ясни критерии за оценка на офертите, чиято цел е да бъде установена икономически най-изгодната оферта. Използвани са четири критерия за оценка: i) обща цена (50 %); ii) скорост на изграждане (15 %); iii) скорост на изтегляне (25 %) и iv) 2G GSM (по избор) (10 %). След публикуването на търга ДТЦ е взел участие в обсъждания със заинтересовани участници в търга, в резултат на което крайният срок за подаване на оферти е бил удължен до 4 септември 2008 г. ДТЦ получава пет валидни оферти и впоследствие е избрана офертата, която постига най-висок резултат въз основа на критериите за оценка на офертите (110).

                  (191)

                  Въз основа на гореизложеното Органът констатира, че ДТЦ е провел от името на Фонда открита и прозрачна процедура за възлагане на обществени поръчки за избор на доставчика на широколентовите мрежи. Освен това е явно, че принципът на равно третиране е бил гарантиран, тъй като за всички заинтересовани участници в търга е било видно, че най-важният критерий в търга е цената, тъй като тя формира 50 % от критериите за оценка на офертите.

                  (192)

                  След приключване на тръжната процедура WBS се оттегля от пазара. Това води до увеличаване на броя на сградите, нуждаещи се от широколентови услуги. Като следствие от това са направени промени в споразумението с избрания доставчик по отношение на неговия обхват, компенсацията и срока на изграждане. Поради извънредни и непредвидени обстоятелства в исландската икономика са направени промени и по отношение на индексацията на общия размер на плащанията (111).

                  (193)

                  Жалбоподателят твърди, че другите участници в търга не са получили възможността да представят оферти за допълнителните сгради и че допълнителните местоположения не водят непременно до съответно увеличение на разходите и срока на изграждане.

                  (194)

                  Органът признава, че направените промени в проекта на споразумението, включен в тръжната документация, са значителни и въпреки че правилата на ЕИП за обществените поръчки дават възможност за внасяне на някои промени в Споразумението чрез преговори, след като доставчикът е бил избран, промените превишават границите, установени в Директивата за обществените поръчки (112). Както вече беше отбелязано, Директивата за обществените поръчки не се прилага за разглежданата процедура, тъй като обществените поръчки, свързани с изграждането на телекомуникационни мрежи, са изключени от нейния обхват (113). Въпреки това, в съответствие с Насоките за широколентови мрежи, процедурата за подбор се извършва в съответствие с духа и принципите на директивите относно обществените поръчки (114).

                  (195)

                  Ясно е, че цената, платена на Síminn след разширяването на обхвата на проекта, все още е значително по-ниска от цената, предложена от другите участници в търга (115), и цената, оценена предварително от Фонда. Следователно промените може да са били оправдани поради несъответствието между цените. Също така от глава 2.3.4 от описанието на търга, озаглавена „Нови връзки и задължението за свързване“, е било ясно, че средната единична цена на първоначалната оферта ще бъде използвана като целеви показател в случай на непредвидени увеличения в обхвата на проекта. В горепосочената глава всъщност специално се указва използването на метода на средната цена при оценката на разходите за нови обекти, които се добавят към проекта.

                  (196)

                  Освен това Органът счита, в съответствие с установената съдебна практика, че поне при екстремни обстоятелства може да бъде приемливо държавите да заменят несигурността със сигурност и така да получат определена и удовлетворяваща ги възвръщаемост вместо несигурна възвръщаемост (116). Ето защо, като взема предвид факта, че целта на провеждането на тръжна процедура е да се постигне най-ниската цена за общността, акцента върху цените в критериите за оценка на офертите, включването на метода на средната цена в тръжните документи, както и големите несъответствия в подадените оферти, Органът заключава, че в този случай е било осигурено равно и недискриминационно третиране на всички участници в търга и че процедурата на подбор и разширяването на обхвата на проекта са били в съответствие с духа и принципите на директивите относно обществените поръчки.

                  (197)

                  На последно място, по отношение на преминаването от индексация с индекса на потребителските цени към индексация с чуждестранна валута жалбоподателят твърди, че това е довело до допълнително увеличение на плащанията за Síminn поради обезценяването на ISK след финансовата криза. Исландските органи потвърдиха, че това не означава, че те са били натоварени с целия риск, тъй като Síminn също е понесло по-големи разходи, произтичащи от други аспекти на проекта, които не са свързани с валутния курс на датската крона, т.е. разходи за труд, петрол и други ресурси (117). Те също така показаха, че дори и след въвеждането на тези промени в Споразумението размерът на необходимата помощ все още е значително по-нисък в сравнение с втората най-ниската валидна оферта, както и в сравнение с оценката на разходите на Фонда.

                  (198)

                  С оглед на гореизложеното Органът заключава, че като цяло офертата и процедурата на подбор са били в съответствие с духа и принципите на директивите относно обществените поръчки и че исландските органи са избрали икономически най-изгодната оферта.

         Технологична неутралност

                  (199)

                  В съответствие с точка 74, буква д) от Насоките за широколентови мрежи търгът не трябва да облагодетелства или да изключва определени технологии или мрежови платформи. Следователно участниците в търга трябва да имат правото да предложат да предоставят необходимите широколентови услуги чрез използване или съчетаване на технологиите, които считат за най-подходящи. Тогава въз основа на обективните тръжни критерии органът, предоставящ помощта, следва да може да избере най-подходящото технологично решение или комбинация от технологични решения.

                  (200)

                  Съгласно член 2.1 от описанието на търга проектът е неутрален по отношение на технологията и не е имало конкретни спецификации за това как трябва да се конструира мрежата или кое технологично решение трябва да се използва. Търгът не облагодетелства определена технология или мрежова платформа, като оставя на участниците в търга да определят най-подходящите технологични решения за свързване на сградите, които са били набелязани при картографирането. Следователно търгът е бил отворен за всички технологични решения и съответно неутрален по отношение на технологията, както се изисква от Насоките за широколентови мрежи. Органът счита, че чрез прилагането на принципа на неутралност по отношение на технологиите са били избрани най-подходящите технологии или комбинация от тях (118).

         Използване на съществуваща инфраструктура

                  (201)

                  В съответствие с Насоките за широколентови мрежи, държавите от ЕАСТ следва да насърчават участниците в търга да използват всяка налична съществуваща инфраструктура, за да се избегне излишното и ненужно дублиране на ресурси и да се намали размерът на публичното финансиране (119). Както вече беше отбелязано, преди изграждането на мрежата въпросните сгради не са били обхванати от никаква широколентова мрежа. Освен това Органът не е получил никакви сведения от мрежови оператори или заинтересовани страни във връзка с ненужно дублиране на ресурси в този случай.

                  (202)

                  В този контекст използването на съществуващата инфраструктура изглежда не е изиграло важна роля при изграждането на субсидираната мрежа.

         Достъп на едро

                  (203)

                  Налагането на ефективен достъп до услуги на едро на трети страни в субсидирана широколентова инфраструктура е необходим компонент на всяка държавна мярка, финансираща изграждането на нова широколентова инфраструктура. По-специално достъпът на едро дава възможност на оператори, които се явяват трети страни, да се конкурират с избрания участник в търга (например когато последният също присъства на пазара на дребно), като така се увеличава изборът и конкуренцията в районите, засегнати от мярката, като същевременно се избягва създаването на регионални монополи за услуги (120). Освен това с предоставянето на ефективен достъп на едро на конкурентите се свежда до минимум нарушаването на конкуренцията, което произтича от всяка мярка за държавна помощ.

                  (204)

                  Значението на предоставянето на ефективен достъп до услуги на едро на трети страни в субсидирани мрежи е подчертано в практиката на Комисията, която предхожда Споразумението, предмет на оценка (121).

                  (205)

                  В Насоките за широколентови мрежи се подчертава и че задълженията за достъп на едро, наложени на субсидирана мрежа, следва да бъдат съобразени с набор от задължения за достъп, установени по правилата на секторното регулиране. По принцип обаче субсидираните предприятия следва да предоставят по-широк кръг продукти за достъп на едро, отколкото наложените от националните регулаторни органи („НРО“) съгласно секторното регулиране, тъй като получателят на помощта използва не само собствените си ресурси, но и парите на данъкоплатците, за да разгърне собствената си инфраструктура. Този достъп на едро трябва да бъде предоставен възможно най-рано, преди да започне експлоатацията на мрежата (122).

                  (206)

                  След анализа на пазара за широколентов достъп на едро от 2008 г. исландските НРО и АПД изискват от Síminn (като предприятие, обозначено като разполагащо със значителна пазарна сила) да се съобразява с всички справедливи и разумни искания от други предприятия за електронни съобщения за открит достъп до специализирана мрежова инфраструктура, свързана с локални медни абонатни линии на равнище търговия на едро, включително възможността за предоставяне на битстрийм услуги в различни точки от мрежата (123). Там се посочва, че Síminn, наред с другото, отговаря на разумни и подходящи искания за достъп до варианти 1, 2, 3 и 4, описани в съображение 32 по-горе. Това решение на АПД е цитирано в описанието на търга.

                  (207)

                  Регулаторната рамка на ЕС за електронните съобщения има за цел да улесни конкуренцията, като дава възможност на новите участници, когато за тях това е продуктивно, да разчитат все повече на своя собствена инфраструктура с течение на времето (124). Счита се, че регулиране, което насърчава ефективни инвестиции в собствена инфраструктура на предприятията, способства в по-голяма степен насърчаването на ефективна и самоподдържаща се конкуренция. Това е довело до регулаторен подход на пазарите на електронни съобщения, при който, когато е налице значителната пазарна сила, на алтернативните оператори се предоставят на разположение едновременно множество продукти за достъп на различни нива от йерархията на мрежата. Такива диференцирани възможности за достъп дават възможност на алтернативните доставчици да изграждат мрежа на различни нива. Както е отбелязано от Групата на европейските регулатори („ГЕР“, сега известна като Орган на европейските регулатори в областта на електронните съобщения, или „ОЕРЕС“), този подход на регулиране въз основа на инвестиционната градация е добре установен принцип в настоящата регулаторна рамка за електронните съобщителни мрежи и услуги (125).

                  (208)

                  В допълнение към установената регулаторна практика относно ефективния достъп на едро до широколентови услуги, решенията за държавни помощи включват също динамичен подход към набора от варианти за достъп, които се изискват. Така например, в решенията 2006/2007 относно инвестиция на община Амстердам в широколентова мрежа „оптичен кабел до дома“ (126) достъп на едро трябва да бъде предоставен както на ниво „пасивна мрежова инфраструктура“ (127), така и на ниво „активна мрежова инфраструктура“ (128). Освен това, според решение от 2010 година относно разгръщането на свръхвисокоскоростни широколентови мрежи във Франция (129), достъп на едро се изисква на всички нива на субсидираната инфраструктура. Тъй като подкрепата е била предоставена за пасивната мрежова инфраструктура (т.е. проводници и неизползвани оптични нишки), достъпът до пасивното нивото на мрежата е трябвало да бъде улеснен съгласно вече предвиденото в решение, взето от френския НРО, ARCEP, през 2010 г. (130). Трябвало е да се предостави обаче и продукт за активен достъп на всички трети страни с разумни искания за такъв продукт (131). Искането се смята за разумно, ако са изпълнени следните три условия: i) искащият достъп оператор предоставя съгласуван бизнес план, който оправдава пускането на мрежата в експлоатация, ii) искащият достъп оператор показва, че той не разполага с финансови средства за изграждане на своето активно оборудване, и iii) в същата географска област не се предлага продукт за активен достъп от частен оператор на същите цени като тези за по-гъсто населените райони (132).

                  (209)

                  Въпреки че горните примери се отнасят най-вече до интернет достъп на едро до фиксирани мрежи, за Органа не е ясно защо подобен динамичен подход за достъп да не се прилага и в случаите на интернет достъп на едро до мрежите, които използват технологии за мобилен достъп. Например в случаите, когато НРО са установили значителна пазарна сила на пазара на едро за мобилен достъп и услуги за генериране на повиквания в нормативен контекст, като потвърждение за различните нива на изграждане на мрежите на пазарните участници, е предвиден набор от различни средства за достъп. В своето заключение от 2007 г. за господстващо положение на пазара на едро за мобилен достъп и услуги за генериране на повиквания в Исландия АПД отбелязва, че като се има предвид разнообразието на пазара на мобилна телефония и различните нужди на страните, които биха могли да търсят достъп, всички форми на достъп на едро, които могат да бъдат предоставени с разумни основания и могат да насърчат конкуренцията на пазара на дребно, следва да попадат в обхвата на задължението за предоставяне на достъп (133). В тази връзка от Síminn се е изисквало да се съобрази с всички разумни и подходящи искания за достъп до i) национален роуминг (134); ii) съвместно ползване на инфраструктура и капацитет (135); iii) достъп на оператори на виртуални мобилни мрежи („ОВММ“) (136); и iv) препродажба. (137)

                  (210)

                  От член 2.1 от описанието на търга, което е обозначено като приложение I към споразумението, следва, че проектът, предмет на оценката, е неутрален по отношение на технологията. В съответствие с този принцип Síminn е разположило мрежата, финансирана с публични средства, като е използвало ADSL, UMTS, сателитна и Wi-Fi технология (138). Следователно, за да се избегне потенциално нарушаване на конкуренцията на пазарите на електронни съобщения, в случаите, когато е включена държавна помощ, на операторите, които се явяват трети страни, следва на общо основание да се предоставя ефективен достъп на едро по технологично неутрален начин, който следва да бъде разумно съобразен с техните съответни нужди за достъп.

                  (211)

                  Исландските органи са показали, че началото на маркетинга и продажбите за всяка част от проекта е било обявявано публично на уебсайта на Фонда през периода от август 2009 г. до август 2010 г. Освен това, за да не бъде поставен в по-благоприятно положение един доставчик на услуги, жилищата и предприятията, включени в проекта, са получили писмо от Фонда, за да бъде обяснена същността на проекта и хората да бъдат информирани, че след определена дата те могат да започнат да поръчват услугата от всеки доставчик на интернет услуги, желаещ да им я предоставя. В писмото изрично е посочено, че проектът е отворен за всички доставчици на услуги. Фондът също така е изпратил уведомление до всички телекомуникационни компании, регистрирани в АПД по това време, включително и всички доставчици на интернет услуги, като ги е информирал, че новите инфраструктури са достъпни за използване. В резултат на това всички доставчици на интернет услуги на пазара са имали възможност да пуснат конкурентни услуги на дребно по същото време като Síminn.

                  (212)

                  В съответствие с приложение II към споразумението продавачът е свободен да предлага варианти 1—4, но е задължен да предлага вариант 3 само във всички онези случаи, когато в проекта се използва широколентова ADSL технология (вж. съображение 33 по-горе) (139). В същото време обаче в приложение II към споразумението е посочено, че достъп на едро до услуги, базирани на ADSL, следва да се предоставя при същите условия, предписани в Решение № 8/2008 на АПД от 2008 г. относно широколентов достъп на едро, които задължават Síminn да осигури варианти 1, 2, 3 и 4 (140).

                  (213)

                  Освен това в случаите, когато за доставка на широколентови услуги като част от проекта се използва UMTS технология, от продавача се изисква да следва вариант за достъп 4. Според исландските органи основната причина за това изискване е, че продавачът трябва да има пълен достъп и контрол върху UMTS мрежата „от край до край“. Вариант 4 се основава на определението за основни услуги в глава 2.2.9 от тръжната документация, което описва традиционни услуги за препродажба на интернет, при които препродавачът не експлоатира никакви части от мрежата. Нещо повече, според това описание Síminn доставя потребителското оборудване инсталации във всички случаи, независимо от това кой е търговец на дребно, а също така се занимава и с обслужването на клиентите и поддръжката.

                  (214)

                  Исландските органи са потвърдили, че въз основа на посоченото по-горе задължение в споразумението Síminn е задължено да осигури ефективен достъп на едро на своите конкуренти от самото начало на проекта. Síminn също така е задължено да предложи достъп на едро до своята ADSL мрежа на всички доставчици на интернет услуги на пазара, включително Vodafone, в съответствие с Решение № 8/2008 на АПД. Следователно достъпът на едро е бил достъпен при недискриминационни условия за всеки оператор на пазара, търсещ достъп на едро, независимо от неговите технически възможности или местоположение. Според информацията, предоставена на Органа, до този момент Síminn на практика е сключило 11 споразумения за достъп на едро със своите конкуренти за предоставяне на ADSL услуги, 2 споразумения за достъп на едро за предоставяне на UMTS/3G услуги и 2 споразумения, свързани с предоставянето на 2G услуги (141). Исландските органи отбелязват, че не им е била предоставена никаква информация, че Síminn е отхвърлило разумни искания за достъп на едро. Напротив, достъп на едро е бил предоставен от самото начало на проекта и Síminn е публикувало оферта за UMTS достъп на едро на своя уебсайт (142).

                  (215)

                  Според информацията, предоставена от исландските органи, Vodafone е поискало само роуминг достъп до 3G предавателите на Síminn, за да предоставя 3G мобилни комуникации. Vodafone обаче не е поискало достъп на едро или достъп до препродажба на услуги за високоскоростен интернет чрез UMTS, ADSL или сателит за районите в обхвата на проекта. Такова искане от Vodafone не е получено нито от Síminn, нито от исландските органи. Според исландските органи на Vodafone е бил предложен 3G роуминг достъп при пазарни условия от страна на Síminn, но както твърди Síminn, то не е искало да сключи споразумение. Според Síminn в момента Vodafone има споразумение за 3G роуминг достъп с Nova (143).

                  (216)

                  Исландските органи са показали, че съществуват значителни прилики между въпросния проект и Националната схема за широколентова мрежа на Ирландия (Irish National Broadband Scheme, „NBS“). Проектите са изпълнени приблизително по същото време, и двата проекта изискват от доставчика на мрежа да предлага сходен широколентов достъп на едро, в двата проекта доставчиците на мрежи използват комбинация от технологии (включително безжична технология) и нито един от проектите не предвижда изисквания относно налагане на UMTS/3G гласови услуги. Проектът NBS също използва и същото техническо решение за 3G достъп на едро, което е използвано в исландския проект. След оценка на проекта NBS Комисията заключи, че разпоредбите за наложен достъп ще дадат възможност на операторите, които се явяват трети страни, да се конкурират с избрания доставчик на мрежата, като по този начин се увеличават изборът и конкуренцията в районите, засегнати от мярката (144).

                  (217)

                  С оглед на гореизложеното Органът заключава, че чрез споразумението със Síminn и задълженията, наложени в него, исландските органи са осигурили ефективен достъп до услуги на едро на трети страни по субсидираната широколентова инфраструктура.

         Ценообразуване на достъпа на едро

                  (218)

                  Съгласно точка 74, буква з) от Насоките за широколентови мрежи цената за достъпа на едро следва да се основава на определените от НРО принципи на ценообразуване и на целеви показатели и при определянето ѝ следва да се вземе предвид помощта, получена от мрежовия оператор. Исландската АПД обаче не е включила широколентовите услуги, предоставяни чрез оптични кабели инфраструктури, в своето решение за пазара на широколентов достъп на едро, а именно пазар 5 в препоръката на Органа относно съответните пазари (145). Оптичните кабелни линии са изключени и от пазара за достъп на едро чрез (физическа) мрежова инфраструктура (включително съвместен или напълно необвързан достъп) в определено местоположение (пазар 4). Следователно към днешна дата исландската АПД не е наложила задължения за ценообразуване на достъпа на едро по отношение на оптичните кабелни мрежи.

                  (219)

                  Въпреки това, във връзка с конкретните обстоятелства по настоящия случай е полезно да се припомни, че въпреки че АПД не е наложило задължения за ценообразуване на достъпа на едро, в приложение 10 към споразумението все пак са включени стандартни споразумения за препродажба, включително стандартни отстъпки за препродажба за ADSL и UMTS технология. Освен това фактът, че възможностите за достъп на едро чрез новоизградената мрежа са използвани в голяма степен (146), означава, че цените, предлагани от Síminn, са конкурентни и съобразени с пазара (147).

         Мониторинг и механизъм за възвръщане на предоставени средства

                  (220)

                  По принцип органите, предоставящи помощта, трябва да прилагат механизми за мониторинг, за да се избегне риск от прекомерна компенсация. Според Насоките за широколентови мрежи обаче органите, предоставящи помощта, са задължени да приложат механизъм за възвръщане на предоставени средства, само когато размерът на помощта по проекта надвишава 10 милиона евро (т.е. приблизително 1,5 милиарда ISK) (148).

                  (221)

                  В разглеждания случай исландските органи са потвърдили, че общите разходи по проекта са значително под прага от 10 милиона евро. Вследствие на това Органът приема, че не е необходимо да се включат механизми за мониторинг и механизми за възвръщане на предоставени средства.

                  (222)

                  Независимо от това исландските органи са потвърдили, че плащанията към Síminn са извършени в съответствие с предварително определен график на плащанията, свързан с напредъка по проекта, с което е избегната възможността за прекомерна компенсация. В съответствие с член 19 от споразумението Síminn е предоставило банкова гаранция, издадена от New Kaupthing Bank, с дата 17 февруари 2009 г., която представлява механизъм за възвръщане на предоставени средства с цел избягване на прекомерна компенсация. Споразумението предвижда също така строга организация на плащанията в съответствие с напредъка по проекта, което означава, че плащанията до известна степен зависят от реалния напредък по изграждането на системата и нейното използване от клиентите, както е посочено в член 16 от споразумението. И накрая, в член 11 от споразумението е предвидена наказателна клауза, според която Síminn следва да заплати обезщетение в случай на закъснение, както и клауза за неизпълнение в член 13 от споразумението.

         Докладване

                  (223)

                  В съответствие с точка 74, буква к) от Насоките за широколентови мрежи органите, предоставящи помощта, следва да докладват пред Органа на всеки две години (считано от датата, когато мрежата е функционална) за основна информация по проекта за помощ (149). Макар че Органът не е бил официално уведомен за разглежданата мярка за помощ, исландските органи вече са предоставили съответната или основната информация в отговор на исканията за информация от страна на Органа. Тази информация сега трябва да се подава два пъти годишно до Органа като част от задълженията на Исландия за представяне на годишни доклади за мерките за държавна помощ.

            3.4.   Цялостно сравнение

                  (224)

                  След като оцени мярката по съответните критерии на сравнителния тест и основните принципи относно държавната помощ за инфраструктура за широколентов достъп, които са очертани в Насоките за широколентов достъп, Органът заключава, че като цяло мярката допринася за компенсиране на географските и търговските пречки в тези селски райони, които иначе не биха били преодолени чрез пазарни решения в близко бъдеще. Мярката е насочена към насърчаване на конкурентното предлагане на новаторски и висококачествени широколентови услуги на съответните сгради. Мярката е разработена така, че да се гарантира, че цялостният баланс от нейните въздействия е положителен.

                  (225)

                  Освен това замисълът на проекта и възможностите за ефективен достъп на едро (включително, наред с другото, откритата и недискриминационна структура на мрежата и бизнес моделът за достъп само на едро на получателя на помощта, заедно с неговия ясен мандат за предоставяне на справедлив и недискриминационен достъп за всички доставчици на услуги) гарантират, че всяко нарушаване на конкуренцията, причинено от намесата на държавата, е сведено до минимум.

                  (226)

                  Поради това, въз основа на горните съображения, резултатът от цялостния сравнителен тест е положителен и финансирането на въвеждането на широколентови услуги в селските райони в Исландия представлява мярка за помощ, която се счита за съвместима с функционирането на Споразумението за ЕИП по смисъла на член 61, параграф 3, буква в) от Споразумението за ЕИП.

            4.   ЗАКЛЮЧЕНИЕ

                  (227)

                  Въз основа на горните съображения Органът заключава, че споразумението между Síminn и Фонда за далекосъобщения от 25 февруари 2009 г. относно въвеждането на широколентови услуги в селските райони в Исландия представлява държавна помощ, която е съвместима с функционирането на Споразумението за ЕИП по смисъла на член 61, параграф 3, буква в) от Споразумението за ЕИП.

                  (228)

                  На исландските органи също така се напомня, че Органът следва да бъде уведомяван за всички планове за изменение на предоставена индивидуална помощ, включително и всяко увеличение на безвъзмездните средства,

            ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
      Член 1
      Надзорният орган на ЕАСТ заключава, че Споразумението между Síminn и Фонда за далекосъобщения от 25 февруари 2009 г. относно въвеждането на широколентови услуги в селските райони в Исландия представлява мярка за държавна помощ, съвместима с функционирането на Споразумението за ЕИП по смисъла на член 61, параграф 3, буква в) от него.
      Член 2
      Адресат на настоящото решение е Исландия.
      Член 3
      Само текстът на английски език на настоящото решение е автентичен.

         Съставено в Брюксел на 30 юни 2015 година.

               За Надзорния орган на ЕАСТ

            Oda Helen SLETNES

               Председател

            Frank BÜCHEL

               Член на колегията

         (1)  Решение на Надзорния орган на ЕАСТ № 302/13/COL от 10 юли 2013 г. за започване на официална процедура по разследване на потенциална държавна помощ, предоставена на Síminn за въвеждане на широколентови услуги в селските райони в Исландия (ОВ C 347, 28.11.2013 г., стр. 11, и притурка за ЕИП № 66, 28.11.2013 г., стр. 8). Публикувано на: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-notifications/State-aid-siminn.pdf.

         (2)  Документ № 585458.

         (3)  Прави се позоваване на писмата от исландските органи от 28 април 2011 г. (документ № 596157), 17 май 2011 г. (документ № 598419), 22 юни 2011 г. (документ № 601861) и 11 март 2013 г. (документ № 665601), както и на писмата от жалбоподателя от 23 май 2012 г. (документ № 657203) и 10 май 2013 г. (документ № 672303) и писмата по електронна поща от една заинтересована страна от 2 октомври 2011 г. (документ № 614576) и 19 ноември 2011 г. (документи № 615746 и № 615747).

         (4)  Документ № 687314.

         (5)  Документ № 679306.

         (6)  Документ № 694292.

         (7)  Документ № 694234.

         (8)  Документ № 694237.

         (9)  Документ № 694646.

         (10)  Документ № 694762.

         (11)  Документ № 701089.

         (12)  Документ № 720418.

         (13)  Документ № 729141.

         (14)  Вж. Закон № 132/2005 относно Фонда за далекосъобщения от 20 декември 2005 г.

         (15)  Те правят това, като сравняват официалната информация за законно пребиваване с информацията от общините, собствените си бази данни за земеделските стопани, както и като се допитват до местните хора, знаещи ситуацията към момента, а в някои случаи дори посещават конкретни домове или домове на съседи, когато съществуват съмнения.

         (16)  По-нататък наричани също така с взаимозаменяемите понятия „доставчици на услуги“, „доставчици на интернет услуги“ или „ДИУ“.

         (17)  „Черни райони“ са онези, в които има или ще има в близко бъдеще най-малко две основни широколентови мрежи на различни оператори и широколентовите услуги се предоставят при конкурентни условия. „Сиви райони“ са онези, в които присъства един оператор на мрежа и в които няма вероятност да бъде разработена друга мрежа в близко бъдеще. „Бели райони“ са онези, в които няма широколентова инфраструктура и няма вероятност такава инфраструктура да бъде разработена в близко бъдеще. За допълнителни разяснения вж. насоките на Органа относно бързото разгръщане на широколентови мрежи, публикувани в интернет на адрес: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-IV---Application-of-state-aid-rules-in-relation-to-rapid-deployment-of-broadband-networks.pdf, както и съображения 159—164 по-долу.

         (18)  Фондът е предоставил безплатно техническа помощ за всички доставчици на услуги, които нямат техническа възможност да предоставят правилни „shape“ файлове, които могат да бъдат използвани в приложенията ARCis-GIS.

         (19)  Документ № 665605.

         (20)  Осигуряването на достъп до гласови услуги е по избор за потенциалните участници в търга по отношение на сгради, които не биха получили тази услуга при пазарни условия, и се ограничава до предоставянето само на 2G GSM гласови услуги. 2G означава второ поколение мобилни технологии, а GSM (Глобална система за мобилни комуникации) означава стандарта, на който те се основават.

         (21)  Вж. писмо от исландските органи до Органа от 22 юни 2011 г. (Документ № 601861).

         (22)  Пак там.

         (23)  Според исландските органи публикуването на известието е съобразено също с разпоредбите на Закон № 84/2007 за обществените поръчки, за да се гарантира равно третиране на предприятията в хода на възлагането на обществени поръчки. Със закона актът, посочен в точка 2 от приложение XVI към Споразумението за ЕИП, Директива 2004/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 31 март 2004 г. относно координирането на процедурите за възлагане на обществени поръчки за строителство, услуги и доставки (ОВ L 134, 30.4.2004 г., стр. 114) („директивата за обществените поръчки“ или „Директива 2004/18/ЕО“), включена в Споразумението за ЕИП чрез Решение на Съвместния комитет на ЕИП № 68/2006 от 2 юни 2006 г. (ОВ L 245, 7.9.2006 г., стр. 22, и притурка за ЕИП № 44, 7.9.2006 г., стр. 18) се транспонира в исландското законодателство. ДТЦ обявява всички свои проекти/търгове в този конкретен раздел на въпросния вестник.

         (24)  Вж. член 16 от споразумението.

         (25)  Документ № 687314.

         (26)  Описанието на техническите изисквания на проекта се намира в описанието на търга, което е означено като приложение I към споразумението. Приложенията са неразделна част от споразумението и са задължителни за страните.

         (27)  Вж. член 1.2.3.1 от приложение I към споразумението и бележка под линия 20 на настоящото решение.

         (28)  ADSL е съкращение от Asymmetric Digital Subscriber Line (асиметрична цифрова абонатна линия). Технологиите Digital Subscriber Line (DSL) използват традиционните (фиксирани) медни телефонни мрежи за пренос на цифрови широколентови сигнали.

         (29)  UMTS е съкращение от Universal Mobile Telecommunications System, което означава мобилни технологии от трето поколение (3G), с които могат да се предоставят услуги за пренос на данни/широколентови услуги с по-висок капацитет, отколкото при мобилната технология от второ поколение (2G). 3G може да се използва за приложения като услуги за мобилна гласова телефония, SMS и мобилен достъп до интернет, както и за фиксиран безжичен достъп до интернет.

         (30)  Wi-Fi се отнася до използването на локални радиолинии за пренос на гласови съобщения и данни до отделните жилища или търговски помещения.

         (31)  Взети са от английската версия на анализа на пазар 12 на АПД, публикувана в интернет на адрес: http://www.pfs.is/upload/files/Market%2012%20-%20Annex%20A%20-%20Analysis%20of%20market.Public.pdf.

         (32)  Тя представлява 41 % от целия проект.

         (33)  В приложение II към споразумението е направено позоваване на Решение № 8/2008 на АПД от 18 април 2008 г. относно определянето на предприятията със значителна пазарна сила и налагането на задължения на пазара за широколентов достъп на едро (пазар 12) (вж. също бележка под линия 123 по-долу). Освен това, в съответствие с Решение № 26/2007 на АПД, Míla — дружество, свързано със Síminn — е определено като предприятие със значителна пазарна мощ на пазара на едро за необвързан достъп (включително споделен достъп) до металните вериги на абонатните линии и подлинии за целите на предоставянето на широколентови и гласови услуги. Míla следователно е предмет на редица задължения за достъп на едро, като например задължението да се съобразява с разумни искания за необвързан достъп на едро до локални абонатни линии, включително и медните линии, и свързаните с това услуги. Независимо от това, наред с останалото и заради икономиката на предоставяне на широколентови услуги чрез необвързани локални абонатни линии в отдалечените селски райони, значително търсене на тази услуга за достъп на едро е малко вероятно.

         (34)  Тя представлява 55 % от целия проект.

         (35)  Те представляват 4 % от целия проект.

         (36)  Това са отстъпки от цената на дребно на Síminn.

         (37)  Публикувано в интернет на адрес: http://www.pfs.is/library/Skrar/akv.-og-urskurdir/akvardanir-PFS/Akv_nr.8_2008_M%2012.pdf.

         (38)  Документ № 615746.

         (39)  Решение на Надзорния орган на ЕАСТ № 302/13/COL от 10 юли 2013 г. за започване на официална процедура по разследване на потенциална държавна помощ, предоставена на Síminn за въвеждане на широколентови услуги в селските райони в Исландия (ОВ C 347, 28.11.2013 г., стр. 11, и притурка за ЕИП № 66, 28.11.2013 г., стр. 8). Публикувано на: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-notifications/State-aid-siminn.pdf.

         (40)  Публикувани в интернет на адрес: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-IV---Application-of-state-aid-rules-in-relation-to-rapid-deployment-of-broadband-networks.pdf.

         (41)  Документ № 687314.

         (42)  В тази връзка те се позовават на Решение на Комисията № 264/2002 London Underground (ОВ C 309, 12.12.2002 г., стр. 14), съображение 79, и Решение 2013/435/ЕС на Комисията от 2 май 2013 г. относно държавна помощ SA.22843 (2012/C) (ex 2012/NN), приведена в действие от Франция в полза на Société Nationale Maritime Corse-Méditerranée (ОВ L 220, 17.8.2013 г., стр. 20).

         (43)  В тази връзка те се позовават на Решение № 46/2007 на Комисията Welsh Public Sector Network Scheme (ОВ C 157, 10.7.2007 г., стр. 2).

         (44)  В тази връзка те се позовават на Решение на Комисията по дело N 196/2010 Establishment of a Sustainable Infrastructure Permitting Estonia-wide Broadband Internet Connection (EstWin project) (ОВ C 60, 25.2.2011 г., стр. 3).

         (45)  Документ № 665602.

         (46)  Графика, предоставена от исландските органи (документ № 687314).

         (47)  Документ № 687320.

         (48)  Според изчисленията и данните от Síminn разходите, дължащи се на оборудване, закупено в чуждестранна валута, в крайна сметка са възлизали на 85 % от плащанията, получени за проекта (документ № 694234).

         (49)  Решение на Комисията по дело № 264/2002, London Underground Public Private Partnership (ОВ C 309, 12.12.2002 г., стр. 14).

         (50)  Вж.: http://www.pfs.is/upload/files/Tolfraediskyrsla_PFS_Isl.fjarskiptamarkadur_2010_til_2012.pdf.

         (51)  Документи номер 694234, 694235, 694236, 694237 и 694238.

         (52)  Решение от 24 юли 2003 г., Altmark Trans GmbH и Regierungspräsidium Magdeburg/Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, C-280/00, EU:C:2003:415.

         (53)  Решение на Комисията по дело № 264/2002, London Underground Public Private Partnership (ОВ C 309, 12.12.2002 г., стр. 14), съображение 79.

         (54)  Пак там, събражения 120 и 125.

         (*1)  Неповерителна версия. Информацията в скоби е обект на задължение за опазване на професионална тайна.

         (55)  Според информацията, предоставена от исландските органи (документ № 687320), съветниците на Фонда са изчислили, че потенциалната цена на офериране ще бъде между 410 милиона ISK и 820 милиона ISK за около 750 допълнителни сгради (приблизителна оценка, която по-късно е била коригирана на 670 набелязани „бели“ сгради), т.е. средна цена за сграда от 546 667 ISK (опростена система) до 1 093 333 ISK (усъвършенствана система).

         (56)  Решение от 2 септември 2010 г., Европейска комисия/Deutsche Post AG., C-399/08 P, EU:C:2010:481, точка 41.

         (57)  От началото на проекта Síminn е публикувало оферта за UMTS достъп на едро на своята интернет страница. Телекомуникационната компания Tal е сключила такова споразумение със Síminn. Допълнителна информация може да бъде намерена в интернет на адрес: https://heildsala.siminn.is/.

         (58)  Документ № 694646.

         (59)  Вж. Решение на Комисията по дело N 475/2007, Ireland National Broadband Scheme (NBS) (ОВ C 18, 24.1.2009 г., стр. 1).

         (60)  Документ № 694646.

         (61)  Както е описано в съображение 32 по-горе, в тръжните документи първоначално са предвидени редица възможни варианти за достъп в случаите, когато за доставка на въпросните широколентови услуги се използва ADSL инфраструктура (вж. бележка под линия 28 за определение на тази технология). Те варират от варианти, които се основават в по-голяма степен на препродажба (когато желаещите да получат достъп разчитат в различна степен на системите/инфраструктурата на приемащия оператор), до варианти, които се основават в по-голяма степен на инфраструктурата (когато желаещите да получат разчитат в различна степен на своите собствени системи/инфраструктура), макар и всички тези варианти за достъп да не се предоставят по ясен начин, както ще бъде обсъдено по-долу. В случая на услуги, предоставяни чрез UMTS (вж. бележка под линия 29 за определението на тази технология), в тръжните документи се предлага само вариант за достъп, основан на препродажба.

         (62)  Органът е получил подобни твърдения от една заинтересована страна, която също заявява, че безуспешно се е опитвала да получи достъп на едро до мрежата на Síminn (документ № 614576).

         (63)  Документ № 679306.

         (64)  Според Hringiðanедна от основните причини за отхвърляне на неговата оферта от ДТЦ е била липсата на достатъчна банкова гаранция.

         (65)  Документ № 694292.

         (66)  Документ № 701089.

         (67)  Вж. Решение на Надзорния орган на ЕАСТ № 55/05/COL от 11 март 2005 г. за закриване на официалната процедура по разследване, предвидена в член 1, параграф 2 от част I на Протокол 3 към Споразумението за надзор и съд във връзка с продажбата на 1 744 апартамента под наем в Осло (Норвегия) (ОВ L 324, 23.11.2006 г., стр. 11, и притурка за ЕИП № 56, 23.11.2006 г., стр. 1), раздел II.3., точка 19, с допълнителни препратки.

         (68)  Решение от 23 април 1991 г., Klaus Höfner и Fritz Elser/Macrotron GmbH., C-41/90, EU:C:1991:161, точки 21—23, и решение по дело E-5/07, Private Barnehagers Landsforbund/Надзорния орган на ЕАСТ, 2008 г., EFTA Ct. Rep. 61, точка 78.

         (69)  Решение от 10 януари 2006 г., Ministero dell'Economia e delle Finanze/Cassa di Risparmio di Firenze SpA, Fondazione Cassa di Risparmio di San Miniato и Cassa di Risparmio di San Miniato SpA., C-222/04, EU:C:2006:8, точка 108.

         (70)  Решение от 14 февруари 1990 г., Френска република/Комисия, C-301/87, EU:C:1990:67, точка 41; решение от 23 февруари 1961 г., De Gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg/Върховен орган на Европейската общност за въглища и стомана, 30-59, EU:C:1961:2, точка 19; решение от 26 септември 1996 г., Френска република/Комисия, (Kimberly Clark), C-241/94, EU:C:1996:353, точка 34, и решение от 14 януари 2004 г., Fleuren Compost BV/Комисия, T-109/01, EU:T:2004:4, точка 53.

         (71)  Решение от 5 юни 2012 г., Европейска комисия/Électricité de France (EDF) и др., C-124/10 P, EU:C:2012:318, точка 77 и цитираната съдебна практика. Вж. също решение от 19 март 2013 г., Bouygues Télécom SA/Европейска комисия и др., съединени дела C-399/10 и C-401/10 P, EU:C:2013:175, точка 102.

         (72)  Решение от 23 февруари 1961 г., De Gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg/Върховен орган на Европейската общност за въглища и стомана, 30-59, EU:C:1961:2, точки 9 и сл.

         (73)  Вж. Решение на Надзорния орган на ЕАСТ № 231/11/COL от 13 юли 2011 г. относно бързо внедряване на мрежа за достъп от следващо поколение в селските райони на община Tromsø (ОВ C 10, 12.1.2012 г., стр. 5 и притурка за ЕИП № 2, 12.1.2012 г., стр. 3), раздел II.1.2, и Решение на Комисията относно държавна помощ № SA.33063 (2012/C) (ex 2012/NN), Trentino NGA (ОВ C 323, 24.10.2012 г., стр. 6), съображение 77.

         (74)  Решение на Комисията по дело N 14/2008 — Обединеното кралство, Broadband in Scotland — Extending Broadband Reach (ОВ C 150, 17.6.2008 г., стр. 3), съображение 37.

         (75)  Дело E-6/98, Правителството на Норвегия срещу Надзорния орган на ЕАСТ, [1999 г.], доклад на Съда на ЕАСТ, стр. 76.

         (76)  Решение от 8 май 2013 г., Eric Libert и други/Gouvernement flamand и All Projects & Developments NV и други/Vlaamse Regering, съединени дела C-197/11 и C-203/11, EU:C:2013:288, точки 76—78.

         (77)  Решение от 24 юли 2003 г., Altmark Trans GmbH и Regierungspräsidium Magdeburg/Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, C-280/00.

         (78)  Решение от 24 юли 2003 г., Altmark Trans GmbH и Regierungspräsidium Magdeburg/Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, C-280/00, точки 87—93.

         (79)  Вж. Насоките на Органа за прилагането на правилата за държавните помощи по отношение на компенсация, предоставена за предоставянето на услуги от общ икономически интерес (наричани по-нататък „Насоките на Органа за УОИИ“), публикувани в интернет на адрес: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-VI---Compensation-granted-for-the-provision-of-services-of-general-economic-interest.pdf.

         (80)  Както е изложено по-рано от Комисията в областта на достъпа до широколентови услуги, например в Решение на Комисията по дело N 381/04, Pyrénées-Atlantiques (ОВ C 162, 2.7.2005 г., стр. 5). Вж. също точка 49 от насоките на Органа за УОИИ, и параграф 22 от Насоките на Органа относно прилагането на правилата за държавна помощ във връзка с бързото разгръщане на широколентови мрежи от 2010 г. Органът ще разгледа уместността на тези насоки в раздел II.3.1 от настоящото решение.

         (81)  Вж. Решение на Надзорния орган на ЕАСТ № 444/13/COL от 13 ноември 2013 г. относно внедряване на мрежа за достъп от следващо поколение в община Skeiða- и Gnúpverjahreppur (ОВ C 66, 6.3.2014 г., стр. 6 и притурка за ЕИП № 14, 6.3.2014 г., стр. 1), съображение 72.

         (82)  Вж. Решение на Надзорния орган на ЕАСТ № 444/13/COL от 13 ноември 2013 г. относно внедряване на мрежа за достъп от следващо поколение в община Skeiða- и Gnúpverjahreppur (ОВ C 66, 6.3.2014 г., стр. 6 и притурка за ЕИП № 14, 6.3.2014 г., стр. 1), съображение 73.

         (83)  Вж. точка 52 от Насоките на Органа за УОИИ.

         (84)  Насоките на Надзорния орган на ЕАСТ относно прилагането на правилата за държавна помощ във връзка с бързото разгръщане на широколентови мрежи („Насоките за широколентови мрежи“), публикувани в интернет на адрес: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-IV---Application-of-state-aid-rules-in-relation-to-rapid-deployment-of-broadband-networks.pdf.

         (85)  За списък на всички решения на Комисията, взети съгласно правилата за държавни помощи в областта на широколентовите мрежи, вж.: http://ec.europa.eu/competition/sectors/telecommunications/broadband_decisions.pdf.

         (86)  Вж. параграф 57 от Насоките за широколентови мрежи и бележка под линия 17 по-горе.

         (87)  Вж. точка 68 от Насоките за широколентови мрежи.

         (88)  Вж. например Решение 2007/175/ЕО на Комисията от 19 юли 2006 г., Broadband development Appingedam (ОВ L 86, 27.3.2007 г., стр. 1), и Решение на Комисията по дело N 14/2008, Broadband in Scotland — Extending broadband reach (ОВ C 150, 17.6.2008 г., стр. 3).

         (89)  Вж. точка 28 от Насоките за широколентови мрежи.

         (90)  Вж. определението в бележка под линия 17 и съображение 160 по-горе.

         (91)  Вж. Решение на Надзорния орган на ЕАСТ № 219/14/COL от 11 юни 2014 г. относно схема за държавна помощ за изграждане на широколентови услуги (ОВ C 344, 2.10.2014 г., стр. 13 и притурка за ЕИП № 55, 2.10.2014 г., стр. 4), раздел 3.2.1.2.

         (92)  Европа 2020 — Стратегия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, COM(2010) 2020 окончателен, стр. 12.

         (93)  Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите, Програма в областта на цифровите технологии за Европа („Digital Agenda for Europe“), COM(2010)245 окончателен, утвърдено в резолюцията от 37-то заседание на Съвместния парламентарен комитет на ЕИП на 26 октомври 2011 г. Този документ е публикуван на адрес: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/ALL/;jsessionid=Y4vLTX8KtHt58G2x4R1h26h1l1zYRJcHnMBhTTx3cKhqvYf4R8m0!-1629905942?uri=CELEX:52010DC0245R(01). С Програмата в областта на цифровите технологии беше установена целта на всички европейци да се предостави основен широколентов достъп до 2013 г. и тя има за цел да гарантира, че до 2020 г. достъпът до услуги за ДСП ще бъде значително увеличен (всички европейци следва да имат достъп до интернет със скорост над 30 Mbps и поне 50 % от европейските домакинства да се абонират за интернет връзка от над 100 Mbps).

         (94)  Широколентовите услуги на достъпна цена също са една от целите на Програмата в областта на цифровите технологии, вж. https://ec.europa.eu/digital-agenda/en/about-broadband.

         (95)  Вж. параграф 62 от Насоките за широколентови мрежи.

         (96)  Вж. например Решение на Надзорния орган на ЕАСТ № 231/11/COL, посочено в бележка под линия 73 по-горе, раздел 3.2.1.2.

         (97)  Вж. параграфи 33 и 35 от Насоките за широколентови мрежи.

         (98)  Вж. например Решение на Надзорния орган на ЕАСТ № 231/11/COL, посочено в бележка под линия 73 по-горе, и Решение на Комисията по дело N 14/2008, Broadband in Scotland — Extending broadband reach (ОВ C 150, 17.6.2008 г., стр. 3), съображения 54—55.

         (99)  Исландските органи са се свързали с частни оператори, за да се установи дали някой пазарен инвеститор е готов да осигури широколентови връзки до въпросните сгради. След като установяват, че не е имало интерес за предоставяне на услугата, исландските органи заключават, че тези райони наистина страдат от неефективност на пазара и без публична интервенция няма да имат високоскоростна интернет връзка.

         (100)  Точка 41 от Насоките за широколентови мрежи.

         (101)  Точка 74, буква б) от Насоките за широколентови мрежи.

         (102)  Вж. член 13 от Директива 2004/18/ЕО.

         (103)  Съдът на Европейския съюз е потвърдил в своята практика, че правилата на Договора в областта на вътрешния пазар се прилагат и за договори извън приложното поле на директивите относно обществените поръчки, доколкото договорът е от интерес за икономически оператори, които се намират в други държави членки. Вж. например решение от 7 декември 2000 г., Telaustria Verlags GmbH и Telefonadress GmbH/Telekom Austria AG, C-324/98, EU:C:2000:669, точка 60; решение от 21 юли 2005 г., Consorzio Aziende Metano (Coname)/Comune di Cingia de' Botti., C-231/03, EU:C:2005:487, точка 16, и решение от 13 октомври 2005 г., Parking Brixen GmbH/Gemeinde Brixen и Stadtwerke Brixen AG., C-458/03, EU:C:2005:605, точка 46. Вж. също Тълкувателно съобщение на Комисията относно приложимото общностно право при възлагането на обществени поръчки, за които директивите за обществените поръчки се прилагат частично или не се прилагат (ОВ C 179, 28.11.2001 г., стр. 2).

         (104)  Точка 74, буква в) от Насоките за широколентови мрежи.

         (105)  Вж. например Решение на Комисията по дело N 508/08 — United Kingdom, Provision of Remote Broadband Services in Northern Ireland (ОВ C 18, 24.1.2009 г., стр. 1), Решение на Комисията по дело N 475/2007 — Ireland, National Broadband Scheme (NBS) (ОВ C 282, 24.11.2007 г., стр. 1) и Решение на Комисията по дело N 157/06 — United Kingdom, South Yorkshire Digital region Broadband Project (ОВ C 80, 13.4.2007 г., стр. 1).

         (106)  Точка 74, буква г) от Насоките за широколентови мрежи.

         (107)  Пак там.

         (108)  http://www.rikiskaup.is/.

         (109)  http://www.innanrikisraduneyti.is/sam/frettir/nr/22547.

         (110)  Вж. таблицата в съображение 18.

         (111)  Промените са обяснени по-подробно в раздел I.3.1.4 от настоящото решение. Вж. също съображения 27 и 61 по-горе.

         (112)  Вж. например член 31, параграф 4, буква а) от Директива 2004/18/ЕО, който гласи, че: „[…] за допълнително строителство или услуги, невключени в първоначалния проект или в основната поръчка, но които, поради непредвидени обстоятелства, са станали необходими за изпълнението на строителните работи или услугите, описани там, при условие, че са възложени на същия икономически оператор, който извършва такива строителни работи или услуги:

                  —

                  когато допълнителната услуга или строителство не могат технически или икономически да се разделят от основната поръчка без значителни затруднения за възлагащите органи,
                  или

                  —

                  когато това строителство или услуги, въпреки че могат да се разделят от основната поръчка, са съществено необходими за нейното изпълнение.

            Общата стойност на допълнителната услуга или строителството не може да надхвърля 50 % от стойността на основната поръчка;“

         (113)  Пак там, член 13.

         (114)  Точка 74, буква в) от Насоките за широколентови мрежи.

         (115)  Вж. таблицата в раздел I.2.1.3 по-горе.

         (116)  Вж. например решение от 2 март 2012 г., Кралство Нидерландия и ING Groep/Комисията, T-29/10, EU:T:2012:98, точка 123.

         (117)  Документ № 687314.

         (118)  Вж. Решение на Надзорния орган на ЕАСТ № 219/14/COL от 11 юни 2014 г. относно схема за държавна помощ за изграждане на широколентови услуги (ОВ C 344, 2.10.2014 г., стр. 13 и притурка за ЕИП № 55, 2.10.2014 г., стр. 4), съображение 125, буква д).

         (119)  Точка 74, буква е) от Насоките за широколентови мрежи.

         (120)  Точка 74, буква ж) от Насоките за широколентови мрежи.

         (121)  Вж. Решение на Комисията от 11 декември 2007 г. относно държавна помощ C 53/06 (ex N 262/05, ex CP 127/04) за инвестиция на община Амстердам в мрежа „оптичен кабел до дома“ (FttH) (ОВ L 247, 16.9.2008 г., стр. 27), съображение 96, и Решение на Комисията по дело N 14/2008 United Kingdom, Broadband in Scotland — Extending Broadband Reach (ОВ C 150, 17.6.2008 г., стр. 3), съображение 57, буква в), и Решение на Комисията по дело N 475/2007 Ireland, National Broadband Scheme („NBS“) (ОВ C 282, 24.11.2007 г., стр. 1), съображение 45, буква д).

         (122)  Точка 74, буква ж) от Насоките за широколентови мрежи.

         (123)  Решение № 8/2008 на АПД (вж. бележка под линия 33 по-горе).

         (124)  Вж. например член 8, параграф 5, буква в) от акта, посочен в приложение ХI, точка 5cl към Споразумението за ЕИП (Директива 2002/21/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 г. относно общата регулаторна рамка за електронните съобщителни мрежи и услуги („Рамковата директива“) (ОВ L 108, 24.4.2002 г., стр. 33), включен в Споразумението за ЕИП с Решение на Съвместния комитет на ЕИП № 11/2004 от 6 февруари 2004 г. (ОВ L 116, 22.4.2004 г., стр. 60 и притурка за ЕИП № 20, 22.4.2004 г., стр. 14), изменен с Директива 2009/140/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 25 ноември 2009 г. за изменение на директиви 2002/21/ЕО относно общата регулаторна рамка за електронните съобщителни мрежи и услуги, 2002/19/ЕО относно достъпа до електронни съобщителни мрежи и тяхната инфраструктура и взаимосвързаността между тях и 2002/20/ЕО относно разрешението на електронните съобщителни мрежи и услуги (ОВ L 337, 18.12.2009 г., стр. 37) („Директива за по-добро регулиране“) все още не е включена в Споразумението за ЕИП, както и акта, посочен в приложение ХI, точка 5cl към Споразумението за ЕИП (Регламент (ЕО) № 544/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 18 юни 2009 г. за изменение на Регламент (ЕО) № 717/2007 относно роуминга в обществени мобилни телефонни мрежи в рамките на Общността и на Директива 2002/21/ЕО относно общата регулаторна рамка за електронните съобщителни мрежи и услуги (ОВ L 167, 29.6.2009 г., стр. 12), включен в Споразумението за ЕИП с Решение на Съвместния комитет на ЕИП № 107/2009 от 22 октомври 2009 г. за изменение на приложение XI (Телекомуникационни услуги) към Споразумението за ЕИП (ОВ L 334, 17.12.2009 г., стр. 4 и притурка за ЕИП № 68, 17.12.2009 г., стр. 4), в който като една от целите на регулаторната рамка се посочва насърчаването, когато е уместно, на конкуренцията, основана на инфраструктура.

         (125)  ERG 06(33), Ревизирана обща позиция на ГЕР относно подхода за подходящи корективни мерки в регулаторната рамка за електронните комуникационни мрежи и системи (ECNS), май 2006 г.

         (126)  Вж. бележка под линия 121 по-горе и Решение 2008/729/ЕО.

         (127)  Пасивен достъп до мрежата означава достъп до пасивната мрежова инфраструктура без никакво електронно оборудване (т.е. физически мрежови елементи като проводници, оптичен кабел и улични разпределителни кутии и т.н.).

         (128)  Активен достъп до мрежата означава достъп до активната мрежова инфраструктура (т.е. системите и техническите компоненти, които са необходими за функционирането на мрежата, като суичове, рутери или сплитери).

         (129)  Решение на Комисията по дело N 330/2010 France — Programme national „Très Haut Débit“ — Volet B (ОВ C 364, 14.12.2011 г., стр. 1).

         (130)  Това включва наличието на предложение за свързване на собствените мрежи на искащите достъп оператори, за свързване на различни части от мрежата, както и за свързване към крайния потребител.

         (131)  В тази връзка, тази форма на мрежова дейност не е била финансирана от програмата, но въпреки това се е изисквал достъп до активни продукти на едро, когато е имало разумно търсене на такива продукти.

         (132)  Вж. Решение на Надзорния орган на ЕАСТ № 231/11/COL, посочено в бележка под линия 73 по-горе, съображение 24.

         (133)  Вж. Решение № 4/2007 на АПД относно определянето на предприятие със значителна пазарна сила и налагането на задължения на пазара за достъп и услуги за генериране на повиквания в обществени мобилни телефонни мрежи (пазар 15) и анализа на пазара за достъп на едро и услуги за генериране на повиквания в обществени мобилни телефонни мрежи (пазар 15), 5 февруари 2007 г.

         (134)  „Национален роуминг“ означава споразумение между операторите на мобилни мрежови инфраструктури за взаимно използване на техните мрежи за предоставяне на услуги в географските райони, където те все още нямат покритие.

         (135)  Това се отнася до задължението на Síminn да предлага на други мобилни оператори възможността за физическо разполагане на тяхното оборудване или за съвместно използване на съществуващите земя или мобилна инфраструктура (като канали за проводници, сгради и структури или антенни мачти).

         (136)  „Оператор на виртуални мобилни мрежи“ (ОВММ) означава доставчик на мобилни услуги, който не разполага със собствени ресурси от радиочестотния спектър и може да притежава или не мобилна мрежова инфраструктура, в зависимост от следвания конкретен бизнес модел и степента, в която той разчита на съоръженията, предоставени от приемащата мобилна мрежа. Според определението на АПД в нейното Решение № 4/2007, в случаи, свързани с чисто виртуален мрежов достъп, операторът на виртуални мрежи управлява системата, необходима за взаимно свързване и роуминг в мрежите на други оператори, но не притежава разпределителна система (т.е. безжичната част на мобилната телефонна мрежа).

         (137)  Препродавачът обикновено не разполага нито с радиочестотен спектър, нито с мрежова инфраструктура, но има директна връзка с клиентите и може да извършва, наред с другото, фактуриране за клиентите, маркетинг и продажби на услугата на крайните потребители под независима марка. Според определението на АПД в нейното Решение № 4/2007 препродавачът не притежава независима мобилна мрежова инфраструктура и на практика купува всички спомагателни услуги на едро.

         (138)  Както вече бе отбелязано в съображение 30 по-горе, 55 % от сградите са били свързани с UMTS (фиксиран безжичен достъп от трето поколение), 41 % с ADSL и 4 % със сателитна връзка/Wi-Fi

         (139)  Според информацията, предоставена от исландските органи, достъп на едро е трябвало да се предлага ефективно през периода 2008—2014 г. и страните по договора могат да добавят до 2 години към неговия срок в зависимост от развитието на пазара и други фактори.

         (140)  За описание на варианти 1—4 направете справка с глава 2.2.4 от раздел I по-горе.

         (141)  Документ № 687322.

         (142)  Телекомуникационната компания Tal inter alia е сключила споразумение за достъп на едро със Síminn, вж. също съображение 86 по-горе.

         (143)  Документ № 687314.

         (144)  Вж. Решение на Комисията по дело N 475/2007, Ireland National Broadband Scheme (NBS) (ОВ C 18, 24.1.2009 г., стр. 1), съаображение 45.

         (145)  Вж. Препоръка на Надзорния орган на ЕАСТ от 5 ноември 2008 г. относно съответните пазари на продукти и услуги в сектора на електронните комуникации, подлежащи на регулиране ex ante в съответствие с Рамковата директива (ОВ C 156, 9.7.2009 г., стр. 18).

         (146)  Според информацията, предоставена на Органа, редица доставчици на услуги са закупили опция за достъп на едро от Síminn и са започнали да продават собствените си услуги чрез мрежата.

         (147)  Вж. Решение на Надзорния орган на ЕАСТ № 444/13/COL от 13 ноември 2013 г. относно внедряване на мрежа за достъп от следващо поколение в община Skeiða- и Gnúpverjahreppur (ОВ C 66, 6.3.2014 г., стр. 6 и притурка за ЕИП № 14, 6.3.2014 г., стр. 1), параграф 114.

         (148)  Точка 74, алинея 1 от Насоките за широколентови мрежи.

         (149)  Тази информация следва да включва, в допълнение към публичната информация, посочена в точка 74, буква й) от Насоките за широколентов достъп, датата, на която мрежата е въведена в действие, продуктите за достъп на едро, броя на желаещите да получат достъп страни и доставчиците на услуги в мрежата, броя на свързаните домове и степента на усвояване.