title: 2012/546/ЕС, Евратом: Решение на Европейския парламент от 10 май 2012 година относно освобождаването от отговорност във връзка с изпълнението на общия бюджет на Европейския съюз за финансовата 2010 година, раздел III — Комисия

text:
               17.10.2012

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 286/29

         РЕШЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ
   от 10 май 2012 година
   относно освобождаването от отговорност във връзка с изпълнението на общия бюджет на Европейския съюз за финансовата 2010 година, раздел III — Комисия
   (2012/546/ЕС, Евратом)
   ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ,

               —

               като взе предвид общия бюджет на Европейския съюз за финансовата 2010 година (1),

               —

               като взе предвид окончателните годишни отчети на Европейския съюз за финансовата 2010 година (COM(2011) 473 – C7-0256/2011) (2),

               —

               като взе предвид доклада на Комисията относно последващите мерки към освобождаването от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета за финансовата 2009 година (COM(2011) 736) и работните документи на службите на Комисията, придружаващи същия доклад (SEC(2011) 1350 и SEC(2011) 1351),

               —

               като взе предвид съобщението на Комисията от 1 юни 2011 г., озаглавено „Обобщение на резултатите от управлението на Комисията за 2010 г.“ (COM(2011) 323),

               —

               като взе предвид годишния доклад на Комисията до органа по освобождаването от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, относно вътрешните одити, проведени през 2010 година (COM(2011) 643) и работния документ на службите на Комисията, придружаващ този доклад (SEC(2011) 1189),

               —

               като взе предвид годишния доклад на Сметната палата за изпълнението на бюджета за финансовата 2010 година, придружен от отговорите на институциите (3), и специалните доклади на Сметната палата,

               —

               като взе предвид декларацията за достоверност относно надеждността и точността на отчетите (4), както и законосъобразността и редовността на свързаните с тях операции, предоставена от Сметната палата съгласно член 287 от Договора за функционирането на Европейския съюз за финансовата 2010 година,

               —

               като взе предвид препоръката на Съвета от 21 февруари2012 г. относно освобождаването на Комисията от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета за финансовата 2010 година (06081/1/2012 – C7-0053/2012),

               —

               като взе предвид членове 317, 318 и 319 от Договора за функционирането на Европейския съюз, както и член 106а от Договора за Евратом,

               —

               като взе предвид Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. относно Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности (5), и по-специално членове 55, 145, 146 и 147 от него,

               —

               като взе предвид член 76 и приложение VI към своя правилник,

               —

               като взе предвид доклада на комисията по бюджетен контрол и становищата на другите заинтересовани комисии (A7-0098/2012),

               А.

               като има предвид, че съгласно член 17, параграф 1 от Договора за Европейския съюз Комисията изпълнява бюджета и управлява програми и съгласно член 317 от Договора за функционирането на Европейския съюз тя извършва това на своя собствена отговорност, в сътрудничество с държавите-членки, в съответствие с принципа на стабилното финансово управление,

               1.

               Освобождава от отговорност Комисията във връзка с изпълнението на общия бюджет на Европейския съюз за финансовата 2010 година.

               2.

               Представя своите забележки в резолюцията, която е неразделна част от решенията за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на общия бюджет на Европейския съюз за финансовата 2010 година, раздел III — Комисия и изпълнителни агенции, и в своята резолюция от 10 май 2012 г. относно специалните доклади на Европейската сметна палата в рамките на освобождаването на Комисията от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета за 2010 г. (6).

               3.

               Възлага на своя председател да предаде настоящото решение, както и резолюцията, която е неразделна част от него, на Съвета, Комисията, Съда на Европейския съюз, Сметната палата и Европейската инвестиционна банка и да осигури публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз (серия L).

            Председател

         Martin SCHULZ

            Генерален секретар

         Klaus WELLE

      (1)  ОВ L 64, 12.3.2010 г.

      (2)  ОВ C 332, 14.11.2011 г., стр. 1.

      (3)  ОВ C 326, 10.11.2011 г., стр. 1.

      (4)  ОВ C 332, 14.11.2011 г., стр. 134.

      (5)  ОВ L 248, 16.9.2002 г., стр. 1.

      (6)  Приети текстове, P7_TA(2012)0154 (вж. стр. 68 от настоящия брой на Официален вестник).
    ---documentbreak---

               17.10.2012

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 286/31

         РЕЗОЛЮЦИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ
   от 10 май 2012 г.,
   съдържаща забележките, които са неразделна част от решенията за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на общия бюджет на Европейския съюз за финансовата 2010 година, раздел III — Комисия и изпълнителни агенции
   ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ,

               —

               като взе предвид общия бюджет на Европейския съюз за финансовата 2010 година (1),

               —

               като взе предвид окончателните годишни отчети на Европейския съюз за финансовата 2010 година (COM(2011) 473 – C7-0256/2011) (2),

               —

               като взе предвид доклада на Комисията относно последващите мерки към освобождаването от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета за финансовата 2009 година (COM(2011) 736) и работните документи на службите на Комисията, придружаващи същия доклад (SEC(2011) 1350 и SEC(2011) 1351),

               —

               като взе предвид съобщението на Комисията от 1 юни 2011 г., озаглавено „Обобщение на резултатите от управлението на Комисията за 2010 г.“ (COM(2011) 323),

               —

               като взе предвид годишния доклад на Комисията до органа по освобождаването от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, относно вътрешните одити, проведени през 2010 година (COM(2011) 643) и работния документ на службите на Комисията, придружаващ този доклад (SEC(2011) 1189),

               —

               като взе предвид годишния доклад на Сметната палата относно изпълнението на бюджета за финансовата 2010 година, придружен от отговорите на институциите (3), (Годишен доклад) и специалните доклади на Сметната палата,

               —

               като взе предвид декларацията за достоверност относно надеждността и точността на отчетите (4), както и законосъобразността и редовността на свързаните с тях операции, предоставена от Сметната палата съгласно член 287 от Договора за функционирането на Европейския съюз за финансовата 2010 година,

               —

               като взе предвид препоръката на Съвета от 21 февруари 2012 г. относно освобождаването на Комисията от отговорност във връзка с изпълнението на общия бюджет на Европейския съюз за финансовата 2010 година (06081/1/2012 – C7-0053/2012), и като отбелязва, че Обединеното кралство, Нидерландия и Швеция за първи път отказаха да препоръчат одобрение на освобождаването от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета,

               —

               като взе предвид препоръката на Съвета от 21 февруари 2012 г. относно освобождаването на изпълнителните агенции от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета за финансовата 2010 година (06084/2012 – C7 - 0052/2012), и като отбелязва, че Обединеното кралство, Нидерландия и Швеция за първи път отказаха да препоръчат одобрение на освобождаването от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета,

               —

               като взе предвид членове 317, 318 и 319 от Договора за функционирането на Европейския съюз, както и член 106а от Договора за Евратом,

               —

               като взе предвид Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. относно Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности (5), и по-специално членове 55, 145, 146 и 147 от него,

               —

               като взе предвид Регламент (ЕС) № 58/2003 на Съвета от 19 декември 2002 г. относно установяването на статута на изпълнителните агенции, отговарящи за някои задачи по управлението на програмите на Общността (6) и по-специално член 14, параграфи 2 и 3 от него,

               —

               като взе предвид член 76 и приложение VI към своя правилник,

               —

               като взе предвид доклада на комисията по бюджетен контрол и становищата на другите заинтересовани комисии (A7-0098/2012),

               А.

               като има предвид, че Европа е изправена пред тежка бюджетна и финансова криза, която може да доведе до криза на доверието в Съюза и като има предвид, че е жизненоважно Съюзът да бъде водещ пример за добро публично управление чрез Комисията, която изпълнява бюджета на Съюза; като има предвид, че доброто публично управление е необходимо, за да запази Съюзът своя рейтинг ААА, което е важно, особено за да може да спази ангажимента си да предостави 60 000 000 000 EUR в гаранции за Европейския механизъм за финансово стабилизиране;

               Б.

               като има предвид, че 2010 г. е първата пълна финансова година, протекла съгласно разпоредбите на Договора от Лисабон, с нови бюджетни процедури и създаването на Европейската служба за външна дейност (ЕСВД), заедно с председателството на Европейския съвет наред с ротационното председателство на Съвета; като има предвид също, че това беше първата година от новата стратегия „Европа 2020“;

               В.

               като има предвид, че доброто управление предполага, че политическите цели се определят преди приемането на правните инструменти за постигането на тези цели и като има предвид, че съществуващите правни инструменти, които не съответстват напълно на политическите цели, следва да бъдат променени;

               Г.

               като има предвид, че когато се изразходват публични средства, трябва да бъдат предприети подходящи мерки за осигуряване на прозрачност, публична отчетност и публичен одит; като има предвид, че за седемнадесета поредна година Сметната палата не беше в състояние да представи положителна декларация за достоверност относно бюджета на Съюза;

               Д.

               като има предвид, че съгласно член 287, параграф 1, алинея втора от ДФЕС от Сметната палата се изисква да представи на Парламента и на Съвета декларация за достоверност относно надеждността и точността на отчетите, както и законосъобразността и редовността на свързаните с тях операции, и също така той предвижда, че тази декларация може да бъде допълнена със специфични оценки за всяка основна сфера на действие на Съюза;

               Е.

               като има предвид, че над 90 % от грешките са установени извън службите на Комисията на равнище органи на държавите членки и крайни бенефициенти (Годишен доклад, точка 1.22);

               Ж.

               като има предвид, че в повечето случаи на открити грешки в областта на политиката на сближаване органите на държавите членки са разполагали с достатъчно информация, за да открият и коригират грешките, преди да сертифицират разходите пред Комисията (Годишен доклад, точка 4.25);

               З.

               като има предвид, че е необходимо да се прави разлика между националните органи, които са въвели добре функциониращи системи за надзор и контрол, и националните органи, които носят отговорност за частично ефективни системи, за да се избегнат допълнителни тежести за всички държави членки;

               И.

               като има предвид, че липсата на сериозен интерес от страна на държавите членки към процедурата по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета би могла да се дължи на недостатъчните усилия на Комисията за публично, ясно, недвусмислено и обосновано посочване на лошите резултати на някои държави членки, региони и програми във връзка с управлението на средствата на Съюза;

               Й.

               като има предвид, че задължителните национални декларации за управление, издадени и подписани на равнище министри и надлежно одитирани от независим одитор, са необходимо средство за противодействие на липсата на отговорност от страна на някои национални органи във връзка с използването и управлението на средства на Съюза;

               К.

               като има предвид, че увеличеното използване на предварително финансиране от Комисията оказва влияние върху одиторския подход на Сметната палата и като има предвид, че Сметната палата би могла да адаптира методологията си към новите обстоятелства, за да гарантира полезността на своята информация за органа по освобождаване от отговорност;

               Л.

               като има предвид, че Съюзът повече от всякога се нуждае от силен, независим и ефективен орган за одит, който е действително външен, което естествено — и от уважение към данъкоплатците — означава, че членовете му не следва никога да бъдат назначавани по политически, а единствено по професионални съображения;

               М.

               като има предвид, че използването на иновативни и сложни финансови инструменти трябва да се балансира чрез осигуряването на пълна прозрачност, включително публикуването на подробни данни за всички крайни бенефициенти, и ясни правила за отчетност, за да се избегне всякакъв риск за бюджета и репутацията на Съюза;

               Н.

               като има предвид, че държавите членки си сътрудничат с Комисията, за да се гарантира усвояване на бюджетните кредити в съответствие с принципа на добро финансово управление;

               О.

               като има предвид, че държавите членки, дори и с федерална структура, носят отговорност пред външния свят и пред Съюза;

               П.

               като има предвид, че трябва да се намери по-добро решение на въпросите за съответствието и изпълнението, за да се повиши легитимността на Съюза;

               Р.

               като има предвид, че непрекъснатото развитие през годините на декларацията за достоверност на Сметната палата даде възможност да се определят областите, в които е наложително подобряване на управлението на държавите членки и на Комисията;

               С.

               като има предвид, че Сметната палата още веднъж не беше в състояние да представи положителна декларация за достоверност по отношение на законосъобразността и редовността на плащанията, което буди съжаление,

      Приоритетни действия за Комисията

               1.

               Приканва Комисията да представи на Парламента план за действие за изпълнението на следните приоритетни действия:

                           —

                           строг контрол по отношение на използването на инструментите за финансов инженеринг, както е описано в точка 21 от настоящата резолюция,

                           —

                           подобряване и повишаване на надеждността на веригата на отговорност, както е описано в точка 36 от настоящата резолюция,

                           —

                           преразглеждане на увеличеното използване на предварително финансиране, както е описано в точка 56 от настоящата резолюция,

                           —

                           създаване на ефективен механизъм за санкциониране в областта на политиката на сближаване, както е описано в точка 124 от настоящата резолюция.

      Декларация на Сметната палата за достоверност относно надеждността и точността на отчетите, както и законосъобразността и редовността на свързаните с тях операции

      Отчети — становище без резерви

               2.

               Отбелязва, че годишните отчети на Съюза за финансовата 2010 година дават вярна представа във всички съществени аспекти за неговото състояние към 31 декември 2010 г., както и за резултатите от неговата дейност и паричните потоци за приключилата на тази дата финансова година.

               3.

               Отбелязва важността на въпроса за промяна в счетоводната политика на Комисията по отношение на инструментите за финансов инженеринг, което показва, че рисковете от съществени неточности продължават да съществуват, въпреки становището без резерви, давано на отчетите от 2007 г. нататък; призовава Комисията да проверява ежегодно дали възприетото ново третиране отразява точно съответната действителност.

      Законосъобразност и редовност на приходите — становище без резерви

               4.

               Отбелязва със задоволство, че свързаните с отчетите приходи за годината, приключила на 31 декември 2010 г., са законосъобразни и редовни във всички съществени аспекти.

      Законосъобразност и редовност на поетите задължения — становище без резерви

               5.

               Отбелязва със задоволство, че свързаните с отчетите поети задължения за годината, приключила на 31 декември 2010 г., са законосъобразни и редовни във всички съществени аспекти.

      Законосъобразност и редовност на плащанията — отрицателно становище

               6.

               Изразява дълбоко съжаление за това, че плащанията продължават да бъдат засегнати от съществени грешки.

               7.

               Разбира, че в основата на отрицателното становище на Сметната палата стои констатацията, че системите за надзор и контрол са само частично ефективни и в резултат на това плащанията са засегнати от вероятен процент на грешки от около 3,7 %.

               8.

               Припомня, че вероятният процент на грешки при плащанията за финансовата 2009 година се оценяваше на 3,3 %.

               9.

               Изразява безпокойство за това увеличение, защото то обръща положителната тенденция, наблюдавана през последните няколко години; призовава Комисията да постигне тенденция, показваща постоянен спад на процента грешки, както беше поискано в предходни доклади относно освобождаването от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета.

               10.

               Приписва това развитие основно на значителното увеличение на вероятния процент грешки в областта на сближаването, енергетиката и транспорта, което достигна 7,7 %.

      Хоризонтални въпроси

      Инструменти за финансов инженеринг (ИФИ)

               11.

               Припомня, че Комисията насърчава засилено използване на ИФИ при следващата многогодишна финансова рамка (7), въпреки факта, че самата Комисия признава, че ИФИ се характеризират с висока степен на риск (8); разбира, че ИФИ допълват, а не заменят съществуващото безвъзмездно финансиране, като потенциалната полза от тях е възможността да се използват повече от един път.

               12.

               Изразява дълбока загриженост относно липсата на информация за прилагането на настоящите ИФИ, което изглежда засяга всички области на политиката (Годишен доклад, точки 1.31 и 1.33).

               13.

               Изразява съжаление относно липсата на формални изисквания за отчитане и признава усилията на Комисията за получаване на информация относно настоящото използване на ИФИ от държавите членки в контекста на Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР); приветства доклада, обобщаващ информацията, събрана от Комисията относно инструментите за финансов инженеринг, прилагани от държавите членки с вноски от ЕФРР, към 31 декември 2010 г. (Обобщен доклад относно ИФИ), предаден на комисията по бюджетен контрол на Парламента; отбелязва, че са създадени ИФИ, за които са поети задължения в размер на общо около 8 100 000 000 EUR, и които са получили от оперативните програми за периода 2007—2013 г. бюджетни кредити за плащания в размер на около 5 200 000 000 EUR до края на 2010 г. (Годишен доклад, точка 4.32).

               14.

               Изразява съжаление за факта, че Комисията е получила информация само за около 75 % от общия размер на вноските, за които е поето задължение в полза на ИФИ за предприятията (9); изразява безпокойство за това, че информацията, получавана от държавите членки, невинаги е пълна и точна, както и че ограничен брой държави членки или региони не са предоставили обратна информация или не са попълнили формулярите за мониторинговия доклад; разбира, че по тези причини Комисията не е могла да обхване всички ИФИ към 31 декември 2010 г.

               15.

               Подчертава, че:

                           —

                           точният брой и размер на създадените специални фондове
                           (Комисията счита, че във Франция и Италия съществуват около 92 специални фонда, за които не са получени мониторингови доклади или е налице недостатъчна информация, наред с почти 300-те специални фонда, за които има информация (10)),

                           —

                           показателите с целеви равнища за ефективността на ИФИ
                           (например брой инвестиции в малки и средни предприятия, създадени или защитени работни места, допълнително мобилизирани средства на ниво предприятие или специален фонд (11)), и

                           —

                           показателите за ефективността и икономиите в резултат от използването на ИФИ
                           (например разходи за управление и въпроса дали те осигуряват стимули за най-оптимално използване на средствата, информация за приходите и разходите на средства, информация за останалите средства след приключване на програмния период (12))

                     са важни и незаменими елементи от оценката за използването на ИФИ и изразява дълбоко съжаление за това, че тази информация все още не е изцяло предоставена.

               16.

               Отбелязва и изразява съжаление за констатациите на Сметната палата, които касаят основно политиката на сближаване, като например прекомерно финансиране на ИФИ в резултат на заобикаляне на правилото n + 2 (Годишен доклад, пример 4.4 а), закъснения и бавно прилагане на ИФИ, (Годишен доклад, пример 4.4 б), неправилни изисквания относно ликвидацията (Годишен доклад, пример 4.4 в), финансови вноски, платени авансово още при създаването на правната структура на ИФИ (Годишен доклад, точка 4.34) и проблеми при извършването на достатъчно проверки на ИФИ (Годишен доклад, точки 4.35 и 4.36).

               17.

               Счита, че тези констатации се дължат на несъвършената правна основа за ИФИ; загрижен е от факта, че приложимите за ИФИ правила не създават подходящи стимули за ефективно използване на ИФИ; също така се притеснява, че тези правила дават твърде много свобода на държавите членки; приветства обаче наскоро извършените подобрения в разработването на правна основа за ИФИ; посочва следните основни слабости на правната основа, която преди се осигуряваше от регламент на Съвета (13):

                           —

                           недостатъчни разпоредби за насърчаване на бързото прилагане на ИФИ,

                           —

                           недостатъчни разпоредби за изискванията относно ливъриджа и подновяването на ИФИ,

                           —

                           недостатъчни разпоредби за предотвратяване на прекомерното финансиране,

                           —

                           недостатъчни разпоредби за въвеждането на механизми за таксите за управление, насърчаващи възможно най-ефективното използване на ИФИ,

                           —

                           недостатъчни разпоредби за оставащите средства при приключване на програмния период,

                           —

                           неясни условия за допустимост за оборотния капитал,

                           —

                           възможност за необосновано прибягване до преференциално третиране на частния сектор.

               18.

               Изразява съгласие със становището на Сметната палата, че възстановените ресурси по финансовите инструменти и получените приходи от тях не следва да се пренасочват преди приключването на оперативната програма, а следва да бъдат върнати на съответните финансови инструменти (Сметна палата, Становище № 7/2011 (14), стр. 11); очаква тази препоръка да бъзе разгледана сериозно по време на законодателната процедура относно предложението за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на общоприложими разпоредби за структурните инструменти (COM(2011) 615 – 2011/0276(COD).

               19.

               Изразява задоволство от факта, че член 130 и член 131 от предложението за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно финансовите правила, приложими за годишния бюджет на Съюза (COM(2010) 815 - 2010/0395(COD), ще дадат възможност за определяне на срока на финансовите инструменти; изисква от Комисията да обобщи мерките, които биха могли да предотвратят рисковете за бюджета на Съюза, произтичащи от ИФИ.

               20.

               Отбелязва, че ИФИ се използват и в други области на политиката; счита, че без подходяща координация съществува риск от дублиране и несъгласувано прилагане на тези инструменти; следователно приканва Сметната палата да извърши хоризонтален одит на ИФИ във всички области на политиката.

               21.

               Приканва Комисията да разглежда като приоритетно действие строгия контрол относно използването на ИФИ, наред с другото, чрез:

                           —

                           обективна и критична оценка на досегашното използване на ИФИ в областта на политиката на сближаване за програмния период 2007—2013 г., и по-специално във връзка с констатациите на Сметната палата, включително извлечените поуки и направените заключения, и да докладва на Парламента относно резултатите от оценката,

                           —

                           предоставяне на оценка на риска, разглеждаща различните ИФИ отделно, както и вземане предвид на структурата на риска на бенефициентите по ИФИ,

                           —

                           приключване на процеса по събиране на информация от държавите членки по въпроси, които все още не са изцяло изяснени, като точния брой и размер на специалните фондове и съответните показатели за ефективност, ефикасност и икономичност на ИФИ; разработване на механизми за налагане на спазването на задълженията във връзка с отчитането от страна на държавите членки,

                           —

                           ежегодно докладване пред Парламента, в контекста на процедурата по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, за използването на ИФИ в държавите членки, в това число показателите за ефективност, ефикасност и икономичност на ИФИ, както и за начина, по който Комисията координира, осигурява последователност и намалява риска от дублиране на дейности в различните области на политиката.

      Отговорност на Комисията и изявления на нейното ръководство

               22.

               Припомня, че съгласно член 317 от ДФЕС Комисията изпълнява бюджета на Съюза на собствена отговорност; подчертава, че когато Комисията изпълнява бюджета посредством споделено управление, задачите по изпълнението се делегират на държавите членки в съответствие с член 53б от Финансовия регламент.

               23.

               Още веднъж подчертава (15), че следователно Комисията носи основната отговорност за управлението на съответните средства на Съюза и че в резултат на това Комисията е длъжна да предприеме мерки, които са насочени към гарантиране на законосъобразността и редовността на операциите, както и доброто финансово управление.

               24.

               Подчертава, че Комисията не може да прехвърля своята финансова отговорност на държавите членки, дори когато на равнище държава членка са констатирани управленски слабости или нередности.

               25.

               Счита, че разумната употреба на термина „споделено управление“ трябва да се базира на основополагащия принцип, че Съюзът делегира някои свои правомощия на държавите членки и че държавите членки са длъжни да осъществяват своята част от работата в съответствие с правните актове на Съюза; призовава за пълното прилагане на точка 44 от Междуинституционалното споразумение (МИС) от 17 май 2006 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията относно бюджетната дисциплина и доброто финансово управление (16); счита, че годишните обобщения на наличните одити и декларации трябва да бъдат публикувани, така че да се даде принос за подобряване на управлението на бюджета на Съюза.

               26.

               Отбелязва тясната връзка между крайната отговорност на Комисията за изпълнението на бюджета и значимостта на процедурата по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета; подчертава, че окончателната отговорност на Комисията във връзка с изпълнението на бюджета включва също така слабостите в системите за управление и контрол на държавите членки.

               27.

               Подчертава, че финансовата отговорност е и остава неделима и припомня член 53б, параграф 4 от Финансовия регламент, който постановява, че „за да се гарантира, че средствата са усвоени в съответствие с приложимите нормативни актове, Комисията прилага процедури за уравняване на сметки или механизъм за финансови корекции, които ѝ дават възможност да поеме окончателната отговорност за изпълнението на бюджета“ (подчертаването е добавено).

               28.

               В този контекст подчертава значението на изявленията на ръководството на Комисията; при все това отбелязва общите забележки на Сметната палата относно годишните отчети за дейността на Комисията, че не е имало указания за изчисляване на процента на остатъчни грешки или остатъчния риск; отбелязва също така, че тези елементи придобиха значение във връзка с въпроса дали трябва да се формулират резерви (Годишен доклад, точки 1.19 и 1.20); изразява безпокойство, че това води до различия между отделните генерални дирекции по отношение на прилагането.

               29.

               Отбелязва също така констатациите на Сметната палата относно следните годишни отчети за дейността:

                           —

                           резервите по отношение на мерките за развитие на селските райони по ос 2 не е трябвало да се отменят (Годишен доклад, точка 3.53), при изчисляването на процента на остатъчни грешки за схемите за помощи са констатирани различни слабости (Годишен доклад, параграф 3.54),

                           —

                           вероятният размер на сумите, за които съществува риск, представени в годишните отчети за дейността на Генерална дирекция „Регионална политика“ (ГД REGIO) и Генерална дирекция „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ (ГД EMPL), може би е подценен (Годишен доклад, приложение 4.3),

                           —

                           изчисляването на процента на остатъчни грешки, представен в годишния отчет за дейността на Генерална дирекция „Разширяване“, се ограничава до 30 % от извършените плащания (Годишен доклад, точка 5.33),

                           —

                           годишният отчет за дейността на EuropeAid дава частично вярна оценка за финансовото управление по отношение на редовността (Годишен доклад, точка 5.34),

                           —

                           резервите по отношение на Шестата рамкова програма в годишния отчет за дейността на Генерална дирекция „Информационно общество и медии“ следва да се запазят (Годишен доклад, точка 6.47).

               30.

               Припомня на Комисията, че всички резерви са включени като приложение към обобщения доклад на Комисията и подчертава, че чрез приемането на този обобщен доклад Комисията „поема цялата политическа отговорност за управлението, извършено от нейните генерални директори и ръководители на служби, въз основа на изразените от тях уверения и резерви в годишните отчети за дейността (ГОД)“ (17).

               31.

               Подчертава, че следователно колегиумът и членовете на Комисията носят окончателната отговорност за надеждността и пълнотата на резервите, изразени от генералните директори и началниците на отдели, в качеството им на „оправомощени разпоредители с бюджетни кредити“, и подчертава, че делегирането на правомощия по никакъв начин не отменя окончателната отговорност на колегиума и членовете на Комисията.

               32.

               Отбелязва забележките на Сметната палата относно общото становище на вътрешния одитор; счита, че без извършването на подробен преглед, при който да се вземат предвид забележките на Сметната палата, ползата от общото становище ще остане ограничена.

               33.

               Изразява загриженост относно забележките на Сметната палата по отношение на годишните отчети за дейността и обобщения доклад (Годишен доклад, точки 1.17 - 1.25); счита, че трябва да се вземат незабавни мерки относно тези забележки, за да се запази стойността на тези документи като инструменти на отчетността; признава обаче, че изчислението на остатъчния процент грешки е само един от методите, които Комисията използва за оценка на сумата, за която съществува риск; призовава Комисията да предостави последователни насоки, които да бъдат прилагани от всички генерални дирекции.

               34.

               Отбелязва Зелената книга на Комисията относно Европейска рамка за корпоративно управление (18) за частния сектор; освен това отбелязва, че Комисията е постигнала голям напредък по отношение на целесъобразното корпоративно управление в рамките на Комисията след събитията, довели до оставката на Комисията с председател Жак Сантер през 1999 г.

               35.

               Отбелязва декларацията на Комисията относно управлението, приета на 30 май 2007 г., която обхваща вътрешното функциониране на Комисията и обяснява начина, по който тя се ръководи и контролира и начина, по който се осъществяват отношенията със заинтересованите страни; насърчава Комисията да подобри допълнително своето корпоративно управление и да уведоми органа по освобождаване от отговорност за предприетите действия и мерки като:

                           —

                           включи елементите на корпоративно управление, изисквани или предлагани от дружественото право на Съюза, приложимо за институциите на Съюза,

                           —

                           предприеме мерки, позволяващи на председателя да подпише отчетите и да представи заедно с отчетите:

                                       i)

                                       описание на рисковете и въпросите, пораждащи несигурност, които биха могли да повлияят на постигането на целите на политиката, както и изявление, в което председателят, заедно с колегиума на членовете на Комисията, да поеме отговорността за управлението на риска; както и

                                       ii)

                                       официална декларация за корпоративно управление, ясно показваща кои международни стандарти за корпоративно управление прилага Комисията, както и обективни и пълни обяснения, ако се налага отклонение от препоръката на кодекса за корпоративно управление (принципа „изпълнение или обяснение“).

               36.

               Приканва Комисията да разглежда като приоритетно действие подобряването и укрепването на веригата на отчетност, наред с другото, чрез:

                           —

                           предоставяне на комисията по бюджетен контрол на пълен достъп до годишните обобщения на държавите членки; изразява съжаление от факта, че Комисията досега не е дала никаква информация относно годишните обобщения, тъй като без да се познава съдържанието на годишните обобщения те не могат да се разглеждат като национални декларации за управление,

                           —

                           представяне на политическа декларация, в която Комисията поема своята крайна и обща отговорност за изпълнението на бюджета, включително частта от бюджета, която се изпълнява при споделено управление,

                           —

                           добавяне подписа на отговорния член на Комисията в годишния отчет за дейността,

                           —

                           изготвяне на годишния отчет за дейността в съответствие с принципа на обективност, като се избягват оптимистични оценки,

                           —

                           предоставяне на задължителни, пълни и подходящи насоки за генералните дирекции, по-специално за начина на оценка на процента на остатъчни грешки и остатъчните рискове в съответствие с принципа на предпазливост,

                           —

                           предоставяне във всеки годишен отчет за дейността на пълно и надеждно обяснение на връзката между остатъчния риск или процента на остатъчни грешки и процента на грешки, изчислен от Сметната палата; призовава Комисията, в тясно сътрудничество със Сметната палата, да проучи възможностите за привеждане в съответствие на нейната методология на изчисляване на процента на остатъчни грешки с методологията на Сметната палата на изчисляване на вероятния процент грешки,

                           —

                           преразглеждане на методологията за общото одиторско становище на вътрешния одитор и преодоляване на слабостите, посочени от Сметната палата,

                           —

                           анализиране на възможностите за допълнително подобряване на разпоредбите на Комисията за корпоративното управление, като се вземе предвид горепосочената Зелена книга на Комисията относно европейската рамка за корпоративно управление за частния сектор.

      Европейски училища

               37.

               Изразява съжаление, че въпреки значителния обем бюджетни средства, предвидени за Европейските училища, тези училища продължават да не изпълняват своята основна задача, която е да осигурят достатъчно места по отношение на необходимите езици и в близост до местата, където работят и живеят длъжностните лица, а вместо това са разширили своите дейности в други области на образованието.

               38.

               Признава, че съществува основен проблем в структурите на вземане на решения и финансиране на Конвенцията за Европейските училища; затова изисква от Комисията да проведе консултации с държавите членки относно преразглеждане на тази Конвенция и да докладва до 31 декември 2012 г. относно постигнатия напредък; междувременно призовава Комисията да настоява за повече усилия за постигане на гореспоменатите цели посредством по-подходящо използване на предоставените бюджетни средства.

      Администрация на Комисията

               39.

               Призовава Комисията да изясни своите планове за преместване, свързаните с това разходи, колко офис площи ще са налице и колко ще бъдат добавени, както и броя на служителите във всяка генерална дирекция, които ще бъдат засегнати.

               40.

               Изисква от Комисията да приключи незабавно процеса за прекласифициране на срочно наетите лица в Европейската служба за борба с измамите в безсрочни договори, както беше посочено от члена на Комисията Шефчович в неговия въпросник за подготовка на настоящата процедура по освобождаване от отговорност (19).

               41.

               Изтъква, че през 2010 г., по време на процедурата за одобряване на гъвкаво работно време и отпуск за компенсация като доброволна добавка, Комисията е одобрила около 90 000 допълнителни дни отпуск за своите служители, което е еквивалент на около 445 позиции — въпреки че съгласно член 56 от Правилника за длъжностните лица за извънредния труд, полаган от длъжностни лица от функционална група AD, степен 5, и функционална група AST, степен 5, не се полага компенсиране; изисква изясняване на общите разходи за данъкоплатците, свързани с отпуска за компенсация.

      Отговорност на държавите членки

               42.

               Припомня, че съгласно член 317 от ДФЕС Комисията изпълнява бюджета на Съюза на собствена отговорност, но в сътрудничество с държавите членки.

               43.

               Подчертава, че бюджетът за двете области на политиката, застрашени от най-висок процент на грешки („Сближаване, транспорт и енергетика“ и „Земеделие и природни ресурси“), се изпълнява посредством споделено управление и изразява съжаление относно факта, че вероятният процент на грешки за тези области се оценява съответно на 7,7 % и 2,3 %.

               44.

               В този контекст приветства направения от Комисията анализ на грешките, посочени от Сметната палата за финансовия период 2006—2009 г., в който за първи път се подчертава, че за ЕФРР и Кохезионния фонд три държави членки (Испания, Италия и Обединеното кралство) са отговорни за 59 % от кумулираните измерими грешки, открити за този период, и че за ЕСФ четири държави членки (Испания, Португалия, Обединеното кралство и Германия) са отговорни за 68 % от кумулираните измерими грешки, открити за този период в областта на политиката на сближаване (20); отбелязва, че за ЕФРР и Кохезионния фонд повечето грешки, открити в Италия, са в регионите Калабрия, Кампания и Пулия и че 75 % от грешките, открити в Испания, се дължат на малък брой оперативни програми в регионите Андалусия, Валенсия и Кастиля — Ла Манча (21); освен това разбира, че Испания и Италия са допринесли значително и за процента на грешки за финансовата 2010 година.

               45.

               Отбелязва, че проблемите в Италия по отношение на ЕФРР „се отнасят до системни слабости, открити на равнището на одитни и управляващи органи“ и „прилагането на правилата за възлагане на обществени поръчки и избор на проекти, включително условията за допускане на ретроспективни проекти“ (22); отбелязва също така, че в Испания източникът на проблемите се дължи на сложна система за управление и контрол, която „може практически да води до неясно разделение на отговорностите, както и до липса на ефективен надзор от страна на управляващия орган“ (23).

               46.

               Припомня, че министрите на финансите на Гърция, Италия и Испания бяха поканени за размяна на мнения в комисията по бюджетен контрол на Парламента; изразява съжаление за това, че никой от поканените министри на финансите не дойде, за да обсъди с членовете на тази комисия заключенията на Сметната палата, с оглед подобряване на управлението на структурните фондове и в крайна сметка – на тяхното правно основание; призовава своя председател да разгледа на следващата среща на държавните ръководители отказа на тези финансови министри публично да обсъдят тези важни въпроси с компетентната комисия на Европейския парламент.

               47.

               Припомня своите многократни покани към Комисията да представи предложение за въвеждането на задължителни национални декларации за управление (НДУ), издадени, публикувани и надлежно проверени от компетентния одитен орган, като част от окончателната и обща отговорност на Комисията за изпълнението на бюджета на Съюза; отбелязва, че НДУ следва да съдържат пълна информация за използването на средствата на Съюза.

               48.

               Предлага същността на националните декларации, подписани на равнище генерална дирекция, да съответства на международните одитни стандарти и тези декларации да бъдат използвани от Сметната палата в нейната одитна дейност и да се основават, наред с другото, на декларациите от органите, на които е делегирано правомощие за управление.

               49.

               Изтъква съществуването на значителни различия в резултатите от административната дейност на държавите членки в областта на приходите и разходите при споделено управление, особено свързани с откриване на нередности, измами и грешки и финансовото проследяване, както в областта на митниците, така и по отношение на разходването на средствата на Съюза; счита, че ако всички държави членки покажат коректни резултати от дейността, само в областта на митниците биха могли да се предвидят допълнителни (нето) приходи в бюджета на Съюза в размер на най-малко 100 000 000 EUR; отбелязва, че Комисията към момента следи резултатите от административната дейност по реактивен начин и на ниво отделни случаи и така не извършва достатъчен анализ на тенденциите, за да идентифицира областите на риск; призовава Комисията да прилага метода на анализ на тенденциите, за да се идентифицират финансовите рискове и да се предприемат мерки за подобряване на резултатите от административната дейност на държавите членки.

      България и Румъния

               50.

               Отбелязва с голяма загриженост междинния доклад на Комисията относно напредъка на България по механизма за сътрудничество и проверка; изразява загриженост относно продължаващото лошо състояние на българската правна система; отбелязва, че са започнати 27 наказателни съдопроизводства срещу 28 съдии; изисква пояснение относно редица случаи на предполагаеми измами във връзка със средства на Съюза в България, станали причина за спиране на плащания през 2008 г., по които прокуратурата е спряла разследванията, въпреки че разследванията по сходни случаи, базирани на същите факти, са продължили в друга държава членка; изразява учудването си, че във всички случаи на измами със средства на Съюза, които са били отнесени до съда, наказателното преследване е било заменено с административни глоби, както и че един важен случай на измама със средства на Съюза е бил забавен при обжалване в съд с над 18 месеца; освен това изразява съжаление относно незачитането на препоръката на Комисията да не се разрешава на националната Комисия по установяване на имущество, придобито от престъпна дейност (КУИППД) да предприема проактивна проверка на активите на високопоставени държавни служители и политици; изразява загриженост, че единното, своевременно и систематично публикуване на обосновани съдебни решения не е правило в България; призовава Комисията да упражни натиск върху съдебните органи да положат повече усилия за провеждане на реформи и да приложат препоръките на Комисията във възможно най-кратки срокове; в този контекст призовава Комисията да оповести какъв е размерът на финансирането, отпуснато в подкрепа на усилията на България за провеждане на реформи, и да извърши оценка на степента, в която плащанията са постигнали обещаните резултати; очаква да види сериозни подобрения през следващата година, с допълнителни съображения и редица мерки, изготвени от Комисията в сътрудничество с българското правителство, за възстановяване на целостта на правната система на България.

               51.

               Отбелязва със загриженост междинния доклад на Комисията относно напредъка на Румъния по механизма за сътрудничество и проверка; при все това отбелязва със задоволство положителната възходяща тенденция в резултатите на Националната агенция по интегритет (НАИ) при преследването на случаи на неоснователно обогатяване и при установяването на конфликти на интереси; отбелязва, че финансирането на НАИ е увеличено със средства на Съюза; при все това изразява загриженост, че няма единни последващи действия във връзка със случаи на НАИ и че последващите действия често се забавят; приветства факта, че Националната дирекция за борба с корупцията (НДБК) продължи работата си като ефективна прокурорска служба по дела за корупция по високите етажи; отбелязва повишения брой на повдигнатите обвинения, постановените съдебни решения и изпълнените присъди през 2011 г. и по-бързото придвижване на делата във Върховния касационен съд, в резултат на което окончателните съдебни решения по случаи на НДБК са се повишили с 85 % в сравнение с 2011 г. (24); изразява загриженост относно резултатите от анализ на съдебни решения по дела за корупция по високите етажи, който показва, че 60 % от присъдите са условни и че присъдите често са минимално предвидените от закона; изразява учудване от незадоволителната практика във връзка с бързото публикуване на обосновани съдебни решения, която насърчава риска от действия, които не подлежат на правно преследване поради изтекла давност, в някои случаи на корупция по високите етажи в резултат от забавено привеждане на доказателства, причинено от дълго отлагана възможност за обжалване; призовава Комисията да оповести какъв е размерът на финансирането, отпуснато в подкрепа на усилията на Румъния за провеждане на реформи в съдебната система; очаква да види по-нататъшни подобрения през следващата година; призовава Комисията да увеличи натиска върху румънското правителство да приложи препоръките на Комисията; очаква Комисията да призове румънското правителство непременно да гарантира, че то полага повече усилия за създаване на последователна съдебна практика по делата за обществени поръчки; призовава Комисията непоколебимо и решително да настоява пред румънското правителство за спазването на препоръките на Комисията и за изготвянето на по-ясен и всеобхватен план за прилагане с цел подготовка за прилагането на разпоредбите на Наказателния кодекс и на Наказателно-процесуалния кодекс; очаква повишаване на усилията по отношение на конфискуването на активи в резултат от престъпни дейности в Румъния; също така очаква редица мерки от Комисията, в сътрудничество с румънското правителство, за подобряване на целостта на румънската правна система.

      Предварително финансиране

               52.

               Отбелязва, че предварителното финансиране се счита за необходимо за започване на съгласувани действия от бенефициентите.

               53.

               Отбелязва забележките на Сметната палата, че Комисията значително е увеличила използването на предварително финансиране в периода между 2005 г. и 2010 г. (Годишен доклад, точка 1.28); изразява загриженост, че не се извършва уравняване на предварителното финансиране (Годишен доклад, точка 1.29 и точка 86 от Становище № 6/2010 на Сметната палата).

               54.

               Изразява загриженост относно влиянието на предварителното финансиране най-вече в областите на политика „Външна помощ, развитие и разширяване“ и „Научни изследвания и вътрешни политики“; отбелязва увеличено използване на предварителното финансиране и общ процент на грешки под 2 % в тези две области на политиката; освен това отбелязва заключенията на Сметната палата, че предварителното финансиране не съдържа съществени грешки, но междинните и окончателните плащания продължават да бъдат засегнати от съществено ниво на грешки (Годишен доклад, точки 5.35 и 6.48).

               55.

               Счита, че като превежда големи суми предварително финансиране, Комисията поема повишен финансов риск, например при неплатежоспособност на бенефициентите, както и увеличен риск във връзка със законосъобразността и редовността, тъй като приемането на разходите, декларирани от бенефициентите, се отлага за по-късна дата.

               56.

               Счита, че е по-ефективно нередностите да се предотвратяват, вместо неправомерните плащания да се коригират впоследствие чрез възстановяване на средства; следователно приканва Комисията да разглежда като приоритетно действие преразглеждането на по-широкото използване на предварителното финансиране, както и механизмите за контрол и одит, като:

                           —

                           информира Парламента за причините, поради които Комисията е прибягнала до увеличено използване на предварително финансиране в периода 2005—2010 г.,

                           —

                           адаптира равнището на предварителното финансиране по различните програми до равнище, което ще гарантира необходимите оборотни средства, за да може бенефициентът да започне изпълнението на проекта, като същевременно се защитят и финансовите интереси на Съюза и Парламентът бъде информиран в тази връзка.

      Неизползвани бюджетни кредити за поети задължения

               57.

               Припомня, че неизползваните бюджетни кредити за поети задължения представляват бюджетни кредити, за които са поети задължения, но те не са използвани (т.е. изплатени), както и че те произтичат основно от многогодишни програми (например политиката за сближаване), при които задълженията се поемат в началните години от програмния период, докато съответните плащания се извършват постепенно в хода на целия програмен период.

               58.

               Отбелязва, че високото равнище на неизползвани бюджетни кредити за поети задължения може да е белег за трудности, с които се сблъскват държавите членки при усвояването на отпуснатите суми.

               59.

               Отбелязва, че през 2010 г. Сметната палата е констатирала, че тези неизползвани бюджетни кредити за поети задължения са се увеличили с близо 10 % до около 194 000 000 000 EUR (Годишен доклад, точка 1.43 и графика 1.2), което представлява близо три години разходи при настоящото равнище.

               60.

               Счита, че по отношение на програмния период 2007—2013 г. съществува риск, че:

                           —

                           средствата, за които са поети задължения, ще трябва да се изразходват по-бързо от обикновено, което увеличава риска от грешки,

                           —

                           в края на програмния период 2007—2013 г. държавите членки биха могли да се опитат да усвоят всички средства, за които са поети задължения, като съфинансират проекти, които вече се изпълняват и финансират от национални фондове (т.нар. „ретроспективни“ проекти, които не са преминали през системата за управление и контрол на Съюза и в резултат на това при тях има по-голяма вероятност от допускане на грешки).

               61.

               Приканва Комисията да предостави информация относно размера на неизползваните бюджетни кредити за поети задължения по държави членки, както и относно нейното сътрудничество с държавите членки с цел установяване и предприемане на мерки относно рисковите области във връзка с усвояването и редовността.

      Финансиране от бюджета на децентрализираните агенции и съвместните предприятия

               62.

               Отбелязва, че вноската на Съюза за финансовата 2010 година надхвърля 620 000 000 EUR за децентрализираните агенции и 500 000 000 EUR за съвместните предприятия; отбелязва някои затруднения, свързани с намирането на информация относно финансирането от Съюза на агенциите; призовава Комисията да представя ежегодно на органа по освобождаване от отговорност консолидирана информация относно предоставеното от общия бюджет на Съюза общо годишно финансиране за всяка агенция/всяко съвместно предприятие, например:

                           —

                           първоначалната вноска на Съюза в бюджета на всяка агенция/всяко съвместно предприятие,

                           —

                           размера на средствата, получени в резултат на възстановяване на излишък,

                           —

                           общата вноска на Съюза за всяка агенция/всяко съвместно предприятие,

                           —

                           размера на вноската на Европейската асоциация за свободна търговия (ЕАСТ), когато това е приложимо.

               63.

               Очаква Комисията, в момент на финансова криза, да избягва увеличаването на бюджетите на агенциите и дори да разгледа възможността за намаляване на вноските на Съюза в техните бюджети въз основа на оценка на техните приоритети.

               64.

               Приканва Комисията да изготви насоки за образци, които биха могли да бъдат използвани от всички агенции/съвместни предприятия за установяване на техните годишни работни програми и годишни отчети за дейността, за да се гарантира съдържателна съпоставка на резултатите спрямо планираните цели.

               65.

               Призовава Комисията да предостави на Парламента подробен преглед на критериите и механизмите за проверка, прилагани с цел предотвратяване на конфликти на интереси и случаи на „въртяща се врата“ при агенциите/съвместните предприятия.

      Бюджетът на Съюза и финансовата и бюджетната криза

               66.

               Изразява загриженост относно продължаващата финансова и бюджетна криза в държавите членки; счита, че тази криза води също така до следните различни рискове за бюджета на Съюза:

                           —

                           финансови рискове във връзка със заеми, отпуснати на държави членки,

                           —

                           финансови рискове във връзка с приходите.

               67.

               Припомня, че в момента шест държави членки (Гърция, Унгария, Ирландия, Латвия, Португалия и Румъния) се считат за „държави членки в затруднено положение“, тъй като получават помощ под формата на заеми по механизма за подкрепа на платежния баланс — това са заеми, отпуснати по Европейския механизъм за финансово стабилизиране (ЕМФС), или помощ по заема на Гърция.

               68.

               Отбелязва, че бюджетът на Съюза гарантира заемите, отпуснати по механизма за подкрепа на платежния баланс (заеми, отпуснати до 31 декември 2010 г. в размер на около 12 000 000 000 EUR) и ЕМФС (без плащания към 31 декември 2010 г.) (25); отбелязва също така, че максималната сума на заемите, които могат да се отпуснат по механизма за подкрепа на платежния баланс и ЕМФС, е съответно 50 000 000 000 EUR (член 1, параграф 1, втора алинея от Регламент (ЕО) № 332/2002 на Съвета (26)) и 60 000 000 000 EUR (27); подчертава, че общата сума (110 000 000 000 EUR) почти се равнява на годишния бюджет на Съюза, тъй като общата сума на плащанията от бюджета на Съюза възлизаше на около 122 000 000 000 EUR през 2010 г. (28).

               69.

               Изразява загриженост относно факта, че Сметната палата не е обърнала достатъчно внимание на тези нови предизвикателства в Съюза в своя годишен доклад за 2010 г.; изразява особено съжаление относно факта, че Сметната палата не е споменала в достатъчна степен за тези рискове за бюджета на Съюза; подчертава, че Сметната палата трябва да предостави важна роля на новия Европейски механизъм за стабилност в своята по-нататъшна работа.

               70.

               Припомня, че няма създаден гаранционен фонд за защита на бюджета от искания за гаранции; следователно приканва Комисията да оцени потенциалната нужда от създаване на гаранционен фонд за покриване на потенциалните загуби, подобно на Гаранционния фонд за външни дейности, с цел защита на бюджета на Съюза.

               71.

               Подчертава, че инструментът ЕМФС е отпуснал заеми за 48 500 000 000 EUR от общо 60 000 000 000 EUR към 30 септември 2011 г.; насърчава Сметната палата да предостави доклад относно операциите на ЕМФС, и по-специално относно контролните механизми, установени от Комисията, до края на 2012 г.

               72.

               Припомня, че приходите в бюджета на Съюза включват различни източници; отново заявява, че без да се засягат другите приходи, бюджетът се финансира изцяло от собствени ресурси; отбелязва, че по-специално ресурсите от брутен национален доход (БНД), които възлизат на 73 % от общите приходи, идват от националните бюджети на държавите членки (29).

               73.

               Счита, че колкото по-тежко става финансовото положение в някои държави членки, толкова по-трудно ще бъде за тези държави членки да правят вноски в бюджета на Съюза; счита, че това представлява риск за приходите в бюджета на Съюза от „държави членки в затруднено положение“, които дори могат да бъдат подтикнати да увеличат държавния си дълг с оглед финансиране на бюджета на Съюза или предоставяне на национално съфинансиране за определени схеми за помощи.

               74.

               Отбелязва, че ресурсите от БНД, идващи от държавите членки, които изпитват затруднения, съставляват около 6 % от общата сума на ресурсите от БНД за финансовата 2010 година (30).

               75.

               Освен това отбелязва, че процентите на съфинансиране за държавите членки в затруднено положение се увеличиха за Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР), структурните фондове, Кохезионния фонд и Европейския фонд за рибарство; очаква по-високите равнища на съфинансиране да позволят по-големи инвестиции, по-специално в държавите членки, които изпитват затруднения; в този контекст подчертава увеличаването на отговорността на Комисията по отношение на контрола и надзора.

      Европейски инструмент за финансова стабилност (EFSF) и Европейски механизъм за стабилност (ЕМС)

               76.

               Критикува факта, че Съветът използва член 122 от ДФЕС през 2010 г. за създаването на Европейския инструмент за стабилност, тъй като този член е приложим единствено за природни бедствия, а не за икономически катастрофи; изразява загриженост за това, че EFSF не съдържа нито елементи на демократичен контрол от страна на Парламента, нито на одитен контрол от страна на Сметната палата; остро критикува факта, че EFSF дори не съдържа разпоредба за външен публичен одит.

               77.

               Отбелязва неотдавнашното подписване на Договора за ЕМС от държавите членки; подчертава своята резолюция от 23 март 2011 г. (31), в която Парламентът предупреждава да не се създава постоянен Европейски механизъм за стабилност (ЕМС) извън институционалната рамка на Съюза, тъй като това решение води до проблеми за контролния механизъм на институциите на Съюза; споделя загрижеността на някои висши одитни институции, че договорът не съдържа достатъчно разпоредби за гарантиране на ефективен външен одит.

               78.

               Отново приканва Съвета и държавите членки да обърнат подобаващо внимание на следните въпроси, свързани с прилагането на ЕМС:

                           —

                           да се осигурят подходящи условия в правилника на ЕМС за публичен външен одит на законосъобразността, редовността и изпълнението в съответствие с международно приети одитни стандарти, като се вземат предвид следните документи:

                                       i)

                                       Резолюция на Контактния комитет на висшите одитни институции (ВОИ) на Европейския съюз от 14 октомври 2011 г. относно изявлението на ВОИ на еврозоната за външния одит на ЕМС (CC-R-2011-01) (32);

                                       ii)

                                       Изявление на Контактния комитет на ВОИ на Европейския съюз, адресирано до Европейския парламент, Европейския съвет, Европейската комисия и парламентите и правителствата на държавите членки на ЕС, от 14 октомври 2011 г. относно въздействието на европейския семестър и другите нови тенденции в икономическото управление на ЕС върху висшите одитни институции на държавите членки на Европейския съюз, и Европейската сметна палата (33);

                                       iii)

                                       Писмо от председателя на нидерландската Сметна палата (34) по въпроси, които ще бъдат разгледани в правилника на ЕМС по отношение на член 30 от Договора за ЕМС,

                           —

                           да се създадат подходящи условия за отчетност и пълна прозрачност за ЕМС,

                           —

                           да се гарантира надеждността на данните и статистиката,

                           —

                           да се изясни отговорността и редът за отчитане на всички участници, чиито задължения ще бъдат включени в създаването на механизма,

                           —

                           да се призове настоятелно Комисията да докладва на Европейския парламент и на Съвета два пъти годишно относно риска за бюджета на Съюза във връзка с предоставянето от ЕС на гаранции за ЕМФС и да се отправи запитване към Комисията как при неизпълнение тези парични средства биха могли да се прехвърлят в бюджета на Съюза и впоследствие в ЕМФС.

               79.

               Приканва Съвета и държавите членки да определят политическия контрол от страна на Парламента при всяка емисия на еврооблигации като цяло и по отношение на постоянния механизъм за действие при кризи в частност; споделя мнението, че Парламентът следва да участва на равни начала в механизма.

      Прозрачност

               80.

               Подчертава жизненоважната роля на прозрачността за гарантиране на отговорността при използването на публични средства и припомня, че прозрачността е един от основните инструменти за постигане на законосъобразни и редовни разходи; отново призовава за регистриране на всички плащания при предоставянето на безвъзмездни средства от средствата на Съюза в лесна за ползване онлайн база данни, като се обърне дължимото внимание на законодателството за защита на данните; счита, че изплащането на средства на Съюза следва да се извършва при изричното условие бенефициентите да приемат, че основните данни, в това число сумата, името на получателя и предназначението на средствата, ще бъдат включени в публичен регистър.

               81.

               Отбелязва, че настоящата система в областта на политиката на сближаване не осигурява пълна прозрачност за бенефициентите по линия на Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР) и Кохезионния фонд; отбелязва, че при настоящата рамка Комисията осигурява портал с достъп до списъци на бенефициентите, които са на разположение на националните интернет страници, достъпни само на съответния национален език, без да се следват общи критерии; очаква бъдещият регламент, който определя основните разпоредби за структурните инструменти (COM(2011) 615 – 2011/0276 (COD), да гарантира, че държавите членки предоставят данни за крайните бенефициенти на средства от ЕФРР и Кохезионния фонд, които да бъдат публикувани на официалната интернет страница на Комисията на един от трите работни езика на Комисията въз основа на набор от общи критерии, за да могат да се правят сравнения и да се откриват грешки; приканва Комисията да почерпи идеи от Американския съвет за отчетност и прозрачност при възстановяването на средства (American Recovery Accountability and Transparency Board) и неговата интернет страница (www.recovery.gov).

               82.

               Припомня решението на Съда на ЕС от 9 ноември 2010 г. по съединените дела C-92/09 Volker и Markus Schecke GbR и C-93/09 Hartmut Eifert, което се отнася за областта на политиката „Земеделие и природни ресурси“; призовава Комисията да представи възможно най-скоро предложение за нов регламент, който да изисква от държавите членки да публикуват информация за юридическите и физическите лица, получаващи средства от европейските земеделски фондове, като се вземе предвид това решение на Съда; счита, че тази информация за бенефициентите следва да бъде на разположение на официалната интернет страница на Комисията на един от трите работни езика на Комисията въз основа на набор от общи критерии, за да могат да се правят сравнения и да се откриват грешки.

      Методология, свързана с декларацията за достоверност

               83.

               Съзнава, че Сметната палата възнамерява да предостави на Парламента допълнителна информация за областите на политика „Земеделие и природни ресурси“ и „Сближаване, енергетика и транспорт“; приветства това намерение, тъй като то ще доведе до повече прозрачност и по-точно определяне на проблемните области в бюджета; счита, че това позволява на Комисията, Сметната палата, Парламента и други заинтересовани страни по-добре да фокусират вниманието си и да отправят препоръки по отношение на тези области, в които управлението трябва да се подобри; желае обаче да подчертае, че е важно да се осигури сравнимост между отделните години.

               84.

               Приветства направената от Сметната палата по-задълбочена оценка на надеждността на изявленията на ръководството на Комисията както в глава 1, така и в отделните глави от годишния доклад за 2010 г.; припомня, че във връзка с изявленията на ръководството е необходимо второ становище на Сметната палата; насърчава Сметната палата да продължи да подобрява анализа си на изявленията на ръководството на Комисията и да докладва за това описателно.

               85.

               Отбелязва засиленото използване на авансово финансиране; счита, че авансовото финансиране е свързано с по-малък риск по отношение на законосъобразността и редовността в сравнение с междинните или окончателните плащания, тъй като за авансовото финансиране не е необходимо обосноваване на разходите; приканва Сметната палата да обмисли възможностите за приспособяване на одитния си подход, така че да се вземе предвид повишеното използване на авансово финансиране, с цел да се предоставя на Парламента още по-полезна информация, насочена към най-рисковите операции.

               86.

               Отбелязва, че Сметната палата прилага обща методология за категоризиране и определяне на количеството грешки в двете области на политиката „Земеделие и природни ресурси“ и „Сближаване, енергетика и транспорт“; изразява съжаление относно факта, че Комисията следва различни методологии в тези две области, които освен това не съответстват на методологията на Сметната палата; изразява загриженост, че различните подходи в тези две области биха могли да подкопаят доверието в контрола и одита на разходите при споделено управление; следователно призовава Комисията и Сметната палата да хармонизират незабавно обработката на грешките при обществените поръчки в тези две области на политиката и да докладват на компетентната комисия на Парламента относно постигнатия напредък до края на 2012 г.

      Специфични въпроси

      Ролята на члена на Комисията, отговарящ за въпросите на бюджетния контрол

               87.

               Отбелязва, че за периода 2004—2009 г. в рамките на Комисията за бюджетния контрол отговаряше един член на Комисията, както беше поискано преди това от Парламента; изразява съжаление поради факта, че в рамките на настоящата Комисия въпросите в областта на бюджетния контрол са обединени с други отговорности („Данъчно облагане и митнически съюз“); предлага за периода 2014—2019 г. в Комисията да се възстанови положението, при което за бюджетния контрол отговаря един член на Комисията, като неговите отговорности включват, наред с другото, следните области:

                           —

                           вътрешен одит,

                           —

                           борба с измамите,

                           —

                           отношенията със Сметната палата и съответната комисия на Парламента,

                           —

                           контактите със съответните бюджетни и одитни органи в държавите членки и създаването на цялостна рамка за вътрешен контрол,

                           —

                           наблюдение и повишаване на полезността на годишния обобщен доклад, включително преглед на системите за управление и контрол на държавите членки,

                           —

                           възлагане и оценка на независими програмни оценки и превръщане на доклада за оценка по член 318 от ДФЕС в ценен инструмент за подобряване на изпълнението.

      Изпълнение: постигане на резултати със средствата от бюджета на Съюза

               88.

               Приветства новата глава 8 „Постигане на резултати със средствата от бюджета на ЕС“ в годишния доклад, която включва забележките на Сметната палата във връзка със собствената оценка на Комисията относно резултатите от дейността ѝ според нейните годишни отчети за дейността.

               89.

               Отбелязва констатациите на Сметната палата относно качеството на отчитането на изпълнението от страна на Комисията, например:

                           —

                           „Понастоящем в плановете за управление не са заложени цели и показатели за измерване на икономичността и ефикасността“ (Годишен доклад, заглавие преди точка 8.17),

                           —

                           „В някои области планираните целеви нива не са достатъчно конкретни или измерими в количествено отношение“ (Годишен доклад, заглавие преди точка 8.18),

                           —

                           „В някои области не са определени междинни референтни нива в рамките на многогодишните целеви стойности“ (Годишен доклад, заглавие преди точка 8.20),

                           —

                           „Описанието на постигнатите резултати по отделните политики дава ограничена информация относно резултатите и въздействията“ (Годишен доклад, заглавие преди точка 8.22).

               90.

               Счита, че тези важни констатации показват, че Парламентът не може да разчита напълно на отчитането на изпълнението от страна на Комисията; счита, че надеждните данни са в основата на доброто управление, разработването на политики и парламентарния надзор; би оценил високо, ако Сметната палата може допълнително да развие своите дейности в тази област и да включи „сертифициране“ на данните за изпълнението, докладвани редовно от Комисията.

               91.

               Счита, че изпълнението е също толкова важно, колкото законосъобразността и редовността, и приканва Сметната палата да помисли дали би било възможно да включи новия поглед върху изпълнението на различните групи от политики в съответните глави на годишния доклад.

               92.

               Отбелязва, че целите, показателите и целевите нива, представени в плановете за управление, са насочени предимно към ефективността (Годишен доклад, точка 8.15); приканва Комисията да подобри отчитането на изпълнението, включително показателите, свързани с икономичността и ефективността, и да определи подходящи целеви нива за оценка на напредъка по отношение на постигането на многогодишните цели.

               93.

               Освен това приканва Комисията да определи, заедно с държавите членки, подходящи показатели за изпълнението в областите на споделено управление, които да се прилагат последователно, както и да се увери, че държавите членки са задължени да отчитат постигнатите резултати пълно, точно и публично.

               94.

               Отбелязва многократно изразяваното от Сметната палата и от Комисията становище, че качеството на системите за управление и контрол варира значително между отделните държави членки и между различните програми.

               95.

               Призовава Комисията систематично да отчита тези разлики в ефективността на системите за контрол и да предоставя ясни оценки за усилията (или липсата на усилия) от страна на държавите членки за откриване и коригиране на нередностите, за да гарантира, че държавите членки с добре функциониращи системи за наблюдение и контрол не са изложени на риск от дискредитиране.

               96.

               Приканва Комисията да представи доклада за оценка съгласно член 318 от ДФЕС на компетентната комисия на Парламента и на пленарно заседание, едновременно с представянето на годишния доклад на Сметната палата, и по този повод приканва Сметната палата да представи своите констатации относно доклада за оценка; подчертава, че докладът за оценка следва да се публикува в момент, който позволява на Парламента и на Сметната палата да го оценят по подходящ начин.

               97.

               Припомня, че съгласно член 318 от ДФЕС от Комисията се изисква да представя „доклад за оценка на финансите на Съюза, въз основа на постигнатите резултати“; отбелязва, че на 17 февруари 2012 г. Комисията прие първия доклад за оценка съгласно член 318 от ДФЕС, който се отнася за финансовата 2010 година.

               98.

               Освен това припомня, че в своята резолюция за освобождаване от отговорност на Комисията за финансовата 2009 година (35) Парламентът предложи:

                           —

                           Комисията да назначи „оценител на изпълнението“, за да се установи ясно отговорността за доклада за оценка (точка 199),

                           —

                           да се установи ясна и прозрачна връзка между показателите за изпълнението, правното/политическото основание, размера на разходите и резултатите (точка 200),

                           —

                           службата за вътрешен одит да провери методологията, използвана при изготвянето на доклада, както и да направи оценка на извършената работа (точка 200),

                           —

                           основните показатели за изпълнението, които се използват от отделите на Комисията, да бъдат публично достояние (точка 200).

               99.

               Изразява съжаление, че Комисията не можа да изпълни изцяло предложенията от първия доклад за оценка съгласно член 318 от ДФЕС; отбелязва също така, че първият доклад за оценка е обобщение на съществуващите доклади за оценка в две области на политиката („Образование и култура“ и „Научни изследвания“); счита, че обхватът и съдържанието на първия доклад за оценка не постигат това, което може да се очаква от един доклад за оценка съгласно изискванията на ДФЕС.

               100.

               Приканва Комисията да доразвие съдържанието на доклада за оценка съгласно член 318 от ДФЕС, и по-конкретно да посочи добавената стойност на този доклад за оценка в сравнение с „обикновените“ оценки, извършвани съгласно Финансовия регламент (член 27) и правилата за неговото прилагане (Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002 на Комисията (36), член 21).

               101.

               Напълно подкрепя намерението на Комисията да „направи необходимото за постигане на по-голяма координация, обмен на информация и съгласуваност както в рамките на Комисията, така и с държавите членки относно програмирането, организирането и използването на мониторинга и оценяването през следващата финансова рамка“ (37).

               102.

               Приветства факта, че Сметната палата планира да отправи забележки по първия доклад за оценка, изготвен съгласно член 318 от ДФЕС (38).

               103.

               Отново призовава Комисията да преразгледа инструктажа и обучението на служителите по отношение на „Дял II: Права и задължения на длъжностните лица“ от Правилника за длъжностните лица, за да гарантира, че всички служители са добре запознати с неговите разпоредби, и по-конкретно със задълженията съгласно член 22а от Правилника за длъжностните лица; изисква от Комисията да представи до септември 2012 г. на компетентната комисия на Парламента доклад относно своите действия в тази област.

               104.

               Изисква от Комисията да представи до септември 2012 г. на компетентната комисия на Парламента доклад за своята дейност за насърчаване на подаването на сигнали за нарушения сред широката общественост.

      Сближаване, енергетика и транспорт — отрицателни заключения

               105.

               Изразява съжаление относно повишаването на процента грешки до 7,7 % в областта на политиката „Сближаване, енергетика и транспорт“ въпреки увеличеното използване на прекъсвания на сроковете за плащане; изразява дълбока загриженост, че част от грешките са можели да бъдат открити и коригирани при 58 % от операциите, засегнати от грешки (Годишен доклад, точка 4.25); изразява загриженост, че се говори за „стабилно“ положение по отношение на процента грешки, което издава нарастващо чувство на самодоволство.

               106.

               Призовава Сметната палата да представи процента грешки за Европейския фонд за регионално развитие, Кохезионния фонд, Европейския социален фонд, като данните за енергетиката и транспорта бъдат представени отделно, а не съвкупно.

               107.

               Изразява съжаление за факта, че в продължение на години голяма част от грешките се дължат на неспазването на правилата за възлагане на обществени поръчки; вижда по-значими последици и счита, че това показва, че функционирането на вътрешния пазар е изложено на риск; призовава Комисията да продължи провежданата в момента реформа в областта на възлагането на обществени поръчки, като вземе надлежно предвид тези тревожни резултати, както и да предприеме последващи строги мерки във връзка с нарушенията, тъй като Сметната палата е открила също и случаи на неправилно транспониране на директивите на Съюза в националното законодателство относно възлагането на обществени поръчки (Годишен доклад, точка 4.27).

               108.

               С огромна загриженост отбелязва, че одитните органи са само частично ефективни; изразява дълбоко безпокойство относно факта, че одитните органи прилагат толкова различни одитни подходи, че резултатите от одитите им не могат да бъдат обобщени с цел получаване на общо становище за всеки фонд на национално ниво (Годишен доклад, точка 4.41); приканва Комисията да разкрие как обобщава информацията, получена от одитните органи, и как осигурява съвместимост с цел предоставяне на достоверна информация на Парламента в своите годишни отчети за дейността.

               109.

               Призовава Сметната палата, съгласно член 287, параграф 4, втора алинея от ДФЕС, да даде становище относно независимостта на националните одитни органи по отношение на споделеното управление.

               110.

               Изисква от Комисията да информира Парламента за случаите, когато възнамерява да разчита на избрани одитни органи в съответствие с член 73 от Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (39) и по този начин да намали броя на собствените си одити по места; приканва Сметната палата да следи отблизо това развитие и да го подложи на одит.

               111.

               Насърчава Сметната палата да разгледа възможността за решаване на все още съществуващия проблем във връзка с многогодишния характер на усвояването на средства и ежегодността на одитите на Сметната палата; подчертава, че в периода на изпълнение процентът грешки обикновено е по-висок, отколкото при приключването, когато разходите са преминали през всички нива на контрол.

      Надзорна роля на Комисията в областта на политиката на сближаване

               112.

               Разбира, че Комисията има възможността (но не и задължението) да санкционира държавите членки, които не изпълняват задълженията си, с различни инструменти:

                           Прекъсване

                           Прекратяване

                           Финансови корекции, приети от държавите членки

                           Финансови корекции, отхвърлени от държавите членки

                           Действие

                           Разпоредителят с бюджетни кредити удължава срока за плащане за най-много шест месеца

                           Колегиумът на членовете на Комисията прекратява плащанията за неопределено време

                           На държавите членки се разрешава да използват повторно „освободените“ средства, което не води до загуба на средства за държавата членка

                           Цялата вноска на Съюза или част от нея се освобождава (нетно намаляване)

                           Условия

                           Доказателство подсказва наличието на съществен недостатък в системата за управление и контрол

                           Сериозен недостатък в системата за управление и контрол или наличие на съществена нередност при представените разходи

                           Държавата членка приема финансовите корекции, произтичащи от одити на Комисията, на Сметната палата или на друг одитор на Съюза

                           Държавата членка не приема финансовите корекции, произтичащи от одити на Комисията, на Сметната палата или друг одитор на Съюза

                           Правно основание
                           (Регламент (ЕО) № 1083/2006)

                           Член 91

                           Член 92

                           Член 98

                           Член 99

               113.

               Приветства разяснението на Комисията (40) относно разграничението между „съществен недостатък“ и „сериозен недостатък“; отбелязва, че оценката, която води до такова определение, се основава на насоките COCOF 08/0019/01-EN, като си служи с придружаващите ги основни изисквания.

               114.

               Изразява съжаление поради факта, че Комисията няма правомощия да налага санкции на държави членки или региони, които многократно са прилагали неправилно структурните фондове и Кохезионния фонд.

      Ефективност на прекъсванията и прекратяванията

               115.

               Припомня, че Парламентът призова за систематично активиране на прекъсванията и прекратяванията, независимо от политическите съображения (резолюция относно освобождаването от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета за 2009 година (41), точки 194, 195 и 196).

               116.

               Отбелязва, че през 2010 г. Комисията е използвала в по-голяма степен прекъсванията, тъй като Генерална дирекция „Регионална политика“ е прекъснала крайните срокове за плащане в 49 случая (вж. годишния отчет за дейността на Генерална дирекция „Регионална политика“, стр. 42, 43 и 44), а Генерална дирекция „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ е прекъснала крайните срокове за плащане в 14 случая (вж. годишния отчет за дейността на Генерална дирекция „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“, стр. 50); отбелязва също така, че през 2010 г. Комисията не е прекратила плащания нито за ЕФРР, нито за Кохезионния фонд, но е прекратила шест плащания от ЕСФ.

               117.

               Изразява съжаление относно факта, че процентът грешки в областта „Сближаване“, и по-специално в регионалната политика, се е увеличил, въпреки по-голямото използване на прекъсванията и въпреки факта, че Комисията е установила държавите членки и регионите, които допринасят най-много за процента грешки; припомня на Комисията за нейния план на действие за засилване на надзорните функции на Комисията при споделено управление на структурните действия (42); призовава Комисията да анализира слабостите в държавите членки и регионите, засегнати от голям процент грешки, и в съответствие с надзорните си функции да приложи мерки, както е посочено в плана за действие.

               118.

               Призовава Комисията да подновява плащанията единствено при наличието на достатъчно уместни одитни доказателства, събрани на място, които доказват, че слабостите са отстранени с цел по-голяма ефективност на това право за налагане на санкции и избягване на риска от твърде бързо възобновяване на плащанията.

               119.

               Отбелязва, че през декември 2010 г. Генерална дирекция „Регионална политика“ е подновила 24 % от прекъснатите плащания (12 от общо 49 плащания, прекъснати през 2010 г., като всички те са прекъснати през октомври 2010 г. (43)); счита, че възобновяването на плащанията през декември утежнява дисбаланса на плащанията през цялата година, което увеличава риска от грешки в управлението на плащанията и ограничава времето за извършване на одит на тези плащания от Сметната палата; приканва Комисията да информира Парламента за кои от тези дванадесет случая финансирането е щяло да бъде изгубено съобразно правилото n + 2/n + 3, ако плащанията бяха подновени през 2011 г.

      Ефективност на финансовите корекции

               120.

               Иска да подчертае важната разлика между финансова корекция, приложена от държавите членки, която не води до нетно намаляване, и финансовите корекции, прилагани от Комисията с помощта на нареждания за събиране на вземания, които водят до нетно намаляване; счита, че финансовите корекции, прилагани от дадена държава членка, имат „виртуален“ характер и слабо санкциониращо въздействие; приветства подобренията, направени в бележка 6 към годишните счетоводни отчети на Европейския съюз, и приканва Комисията да продължи да подобрява предоставената информация, например чрез сравняване на финансовите корекции и възстановяването на съответните суми на плащанията.

               121.

               Изразява дълбока загриженост относно следните факти:

                           —

                           финансовите корекции през 2010 г. са довели до нетно намаление в едва около 20 % от всички случаи (вж. годишните счетоводни отчети на Европейския съюз, стр. 68), тъй като проектите, за които е установено, че са недопустими, могат да бъдат заменени с други проекти, евентуално също и с „ретроспективни“ проекти, въпреки че са свързани с по-висок риск по отношение на законосъобразността и редовността и нямат добавена стойност за Съюза,

                           —

                           в повечето случаи финансовите корекции имат за цел преодоляване на слабостите в системите за контрол на държавите членки, а не при отделни проекти, което означава, че финансовите последици от системните слабости обикновено се поемат от националните данъкоплатци, които вече са допринесли за бюджета на Съюза,

                           —

                           степента на изпълнение на финансовите корекции за програмния период 2000—2006 г. е намаляла от 62 % на 58 % (вж. годишните счетоводни отчети на Европейския съюз, стр. 71), главно в резултат на ниската степен на изпълнение на бюджетите на ЕФРР и Кохезионния фонд.

               122.

               Счита, че тези факти сериозно вредят на ефективността на финансовите корекции; изразява опасения, че възможността за замяна на недопустимите разходи оказва натиск върху държавите членки да представят други, вероятно ретроспективни проекти, които биха могли дори да доведат до нежелан ефект, свързан с увеличаване на риска по отношение на законосъобразността и редовността на бюджета на Съюза.

      Заключения относно надзорната роля на Комисията

               123.

               Призовава Комисията, и по-специално Генерална дирекция „Регионална политика“, да се възползва в пълна степен от съществуващите инструменти за налагане на санкции; счита обаче, че законодателната рамка за периода 2007—2013 г. не осигурява достатъчно стимули за държавите членки да се съобразяват с правилата, нито предоставя на Комисията достатъчно ефективни инструменти за възнаграждаване при изпълнение на правилата или за санкциониране при неизпълнението им.

               124.

               Следователно приканва Комисията да разгледа като приоритетно действие подкрепата си за Парламента в усилията му за прилагане на обикновената законодателна процедура във връзка с предложението за регламент за определяне на общоприложими разпоредби за структурните инструменти (COM(2011) 615 – 2011/0276 (COD), с цел създаване на ефективни санкциониращи механизми, така че Комисията да може да поеме напълно своята окончателна и обща отговорност за изпълнението на бюджета, който, наред с другото, следва да включва следните елементи:

                           —

                           нетните намаления да се превърнат в правило за финансовите корекции, налагани от Комисията, и да се премахне възможността за деклариране на ретроспективни проекти,

                           —

                           държавите членки да бъдат задължени да възстановяват недопустимите разходи от крайните бенефициенти, доколкото това е възможно, така че последиците от недопустимите разходи да се поемат от крайните бенефициенти, а не от националните данъкоплатци, и Комисията да изпраща на Парламента информация относно тези вземания, ако това е възможно,

                           —

                           Комисията да може да стимулира държавите членки не само да се съобразяват с правилата, но и да прилагат политиката на сближаване ефективно, ефикасно и икономично,

                           —

                           да се гарантира, че за всички фондове е предвиден пълен набор от санкции (прекъсване, преустановяване, финансови корекции и наказания), с минимални възможности за лична преценка при откриване на нарушения на правилата,

                           —

                           Комисията да може да налага санкции на държави членки или да спира оперативните програми в държави членки или региони, които многократно са прилагали неправилно структурните фондове и Кохезионния фонд,

                           —

                           да се завежда дело, ако държавите членки постоянно не спазват своите задължения съгласно член 258 от ДФЕС,

                           —

                           на Комисията да се изпращат всички съответни данни и информация, от които тя се нуждае за упражняване на надзорните си функции по отношение на усвояването на средства от държавите членки.

      Земеделие и природни ресурси — заключение с резерви

               125.

               Приветства факта, че директните плащания, обхванати от интегрираната система за администриране и контрол (ИСАК), които през 2010 г. представляват 77 % от общите разходи по ОСП, не са били засегнати от съществени грешки (Годишен доклад, точка 3.55 и отговор на Комисията по тази точка).

               126.

               Приветства факта, че Комисията е успяла да задържи вероятния процент грешки на 2,3 % (Годишен доклад, приложение 3.1) и насърчава Комисията да продължи да полага усилия за допълнително намаляване на процента грешки.

               127.

               Припомня, че ИСАК трябва да гарантира, че земеделските производители получават съответните проследими плащания; отбелязва при все това, че неточната информация в базите данни, непълните кръстосани проверки, както и неправилното или непълно проследяване на аномалиите (Годишен доклад на Сметна палата, точка 3.29) оказват неблагоприятно влияние върху ефективността на ИСАК; призовава Комисията да гарантира, че всички бази данни са актуални и че всички аномалии се проследяват по подходящ начин.

               128.

               Отбелязва примера, посочен от Сметната палата, на грешка по отношение на допустимостта в рамките на Европейския фонд за гарантиране на земеделието (ЕФГЗ) (44) във връзка с бартерно споразумение с интервенционни запаси; отбелязва освен това, че общият размер на сумата, поета от бюджета на Съюза за транспортирането на 9 894 тона масло, което е предмет на споразумението, се равнява приблизително на 900 000 EUR (45); изразява сериозна загриженост относно доброто финансово управление на тези операции; приканва Комисията да предприеме необходимите мерки, за да гарантира, че бартерните споразумения, ако въобще бъде продължено тяхното използване, са прозрачни и ефективни от гледна точка на разходите.

               129.

               Отбелязва, че разходите за развитие на селските райони (приблизително 11 483 000 000 EUR (46)) са особено изложени на грешки, доколкото от 80 избрани операции 40 (50 %) са засегнати от грешки, а 21 (52 %) от тези операции са засегнати от количествено измерими грешки (Годишен доклад, точка 3.19).

               130.

               Отбелязва, че като цяло процедурата за уравняване на сметки е доказано ефективна за защита на финансовите интереси на бюджета на Съюза, с изключение на разходите, които не са извършени в съответствие с правилата на Съюза.

               131.

               Насърчава Комисията да намали още повече продължителността на процедурата за уравняване с оглед постигане на съответствие, като същевременно гарантира запазване на правото на защита на държавите членки; призовава Комисията да подобри връзката между наложените финансови корекции и реалния размер на неправомерните плащания; призовава държавите членки да си сътрудничат с Комисията, като предоставят своевременно цялата необходима информация.

               132.

               Приветства констатациите на Сметната палата в нейния Специален доклад № 8/2011 „Възстановяване на неправомерно изплатени суми в рамките на ОСП“, че системите, свързани с възстановяванията и финансовите корекции, са се подобрили през последните години; отново изразява своето убеждение, че неправомерно изплатените средства в областта на селското стопанство трябва да бъдат възстановени от крайните бенефициенти във възможно най-голяма степен, за да се избегне ситуация, при която данъкоплатецът плаща двойно; приканва Комисията да предприеме по-нататъшни мерки за премахване на възможностите за тълкуване и различаващите се практики на държавите членки и да упражнява строг контрол по отношение на системите на държавите членки за възстановяване на средства.

               133.

               Изразява твърдото си убеждение, че тристранните срещи между Сметната палата, Комисията и националните органи следва да включват и областта на политика „Земеделие и природни ресурси“, за да се улесни хармонизираното тълкуване и прилагането на правилата по отношение на управлението и контрола на разходите, като се избягват недоразумения във възможно най-голяма степен.

      Външна помощ, развитие и разширяване — заключение с резерви

               134.

               Отбелязва заключението на Сметната палата, че системите за наблюдение и контрол за групата политики в сферата на външната помощ, развитието и разширяването са само частично ефективни при осигуряване на редовността на плащанията (Годишен доклад, точка 5.36).

               135.

               Отбелязва, че вероятният процент грешки по изчисления на Палатата е 1,7 % (Годишен доклад, точка 5.13); все пак изразява съжаление, че е установено съществено ниво на грешки при междинните и окончателните плащания, което според члена на Комисията Андрис Пиебалгс е около 5 % (47) и би било дори още по-високо, ако от изчислението бъде изключена бюджетната подкрепа; отбелязва освен това, че всички количествено измерими грешки са открити при междинните и окончателните плащания (Годишен доклад, точка 5.13); изразява съжаление относно факта, че две трети от грешките, засегнали окончателните плащания, не са били открити при контрола на Комисията (Годишен доклад, точка 5.16).

               136.

               Счита, че общата най-вероятна грешка е под прага на същественост от 2 % поради дела на авансовите плащания и бюджетната подкрепа в общите оперативни разходи; отбелязва, че този дял се е увеличил от 66 % през финансовата 2008 година на 75 % през финансовата 2010 година (48).

               137.

               Припомня, че авансовото финансиране има различен рисков профил, който не се включва в одита на декларацията за достоверност; счита, че е по-ефективно нередностите да се предотвратяват, вместо неправомерните плащания да се коригират впоследствие чрез възстановяване на средства.

               138.

               Припомня, че основните рискове, свързани с бюджетната подкрепа (риска за ефективността на бюджетната подкрепа, както и рисковете от измами и корупция), също не са включени в одита на декларацията за достоверност; приканва Комисията строго да наблюдава тези рискове; счита при все това, че секторната бюджетна подкрепа е ефективна мярка за дългосрочно изграждане на капацитет; призовава Комисията да включва бюджетна подкрепа само при строги и добре дефинирани условия.

               139.

               Приветства заявлението на Сметната палата, че „EuropeAid е изготвила подробна стратегия за контрол и е продължила да подобрява значително модела и функционирането на своите системи за наблюдение и контрол.“ (Годишен доклад, приложение 5.3).

               140.

               Отбелязва, че Палатата счита, че „декларацията на генералния директор и годишният отчет за дейността предоставят частично вярна оценка на финансовото управление по отношение на редовността за ЕФР и общия бюджет на Европейския съюз“ (Годишен доклад, точка 5.34, подчертаването е добавено).

               141.

               Приканва Комисията да насърчи EuropeAid да завърши възможно най-скоро работата по методология за изчисляване на нивото на „остатъчни грешки“, които могат да останат след провеждането на всички контроли, и да сподели резултатите с другите генерални дирекции, работещи в областта на външните отношения, с оглед постигане на необходимото подобряване на изявленията на ръководството в Комисията относно външната помощ, развитието и разширяването.

               142.

               Призовава Комисията да позволи на заместник-ръководителя на делегацията, обикновено излъчен от държава членка, когато има такъв, да замества ръководителя на делегацията в негово отсъствие за всички въпроси, с изключение на изпълнението на оперативните разходи, управлявани от делегацията на Съюза, които могат да се делегират само на служители на Комисията.

               143.

               Отбелязва забележките на Сметната палата, представени в пример 5.3 от годишния доклад; изразява сериозна загриженост относно „гъвкавата интерпретация на допустимостта при съфинансираните дейности“ и „условния подход“, прилагани от организациите на ООН, което носи риск от двойно финансиране на едни и същи разходи; счита също така, че това води до намаляване на процента грешки, изчислен от Сметната палата; също така изразява дълбока загриженост относно „разширените критерии за допустимост“, приложими съгласно Финансовото и административно рамково споразумение (ФАРС) с агенциите на ООН, и рамковите споразумения за партньорство с партньорите на Комисията, ангажирани с изпълнението, които също носят риск от двойно финансиране на едни и същи разходи; решително призовава Комисията да прекрати и двете практики; очаква агенциите на ООН да предоставят на междуправителствените донорски организации сходни права за достъп до вътрешните одитни доклади като тези, предоставени на държавите, членуващи в ООН; във връзка с това отбелязва, че е необходим по-нататъшен напредък, за да се подобри отчетността за използването на средствата на Съюза чрез предоставяне на информация по-скоро за резултатите, отколкото за дейностите.

               144.

               Приветства преразгледания мандат, предоставен от Комисията, с който се дава финансова гаранция на ЕИБ за покриване на рискове в случай на загуби по заеми и гаранции за проекти, изпълнявани извън Съюза; подчертава факта, че гаранцията на Съюза, предоставена на ЕИБ, несъмнено подлежи на контрол от страна на Сметната палата.

               145.

               Отбелязва, че информацията относно договорите, възложени от EuropeAid (49) и Генерална дирекция „Хуманитарна помощ и гражданска защита“ (ECHO) (50), не следва един и същ модел; насърчава Комисията да приложи общ модел за базите данни с договорите, възлагани от тези две генерални дирекции, при който минималната предоставяна информация следва да бъде: номер/справочен номер на договора, заглавие на договора, предмет/сектор на намеса, име и националност на изпълнителя, държава, където е извършена намесата, вид, сума и продължителност на договора (като се посочат началната и крайната дата).

               146.

               Призовава за подробен доклад на Комисията относно общите разходи за популяризиране на разширяването на ЕС (рекламни спотове в киносалони, по телевизията, интернет и други медии), разбивка на разходите по медии и страни, в които се появяват рекламните спотове, и подробна информация относно дружествата изпълнители, от създаването до излъчването; очаква също доклад за всички други рекламни дейности на Комисията, засягащи разширяването, заедно със също толкова подробен отчет и разбивка на разходите.

      Помощ на Съюза за Хаити

               147.

               Припомня земетресението в Хаити и разрушителните последици от него; изразява съжаление за недостатъчното равнище на координация между на хуманитарната помощ и помощта за развитие (обвързването на помощта, възстановяването и развитието); счита, че предоставянето на хуманитарна помощ следва да се основава на стратегия за излизане; счита, че Комисията следва да насочи своите усилия и средства към възстановяване и развитие.

               148.

               Изразява съжаление за недостатъчната координация между делегацията на Съюза и представителството на Генерална дирекция „Хуманитарна помощ и гражданска защита“ (ECHO); подкрепя подобряването на координацията между всички участници от Съюза в страната; следователно настоятелно призовава Комисията да гарантира по-добра съгласуваност и допълняемост на хуманитарната помощ и помощта за развитие, както на политическо равнище, така и на практика.

               149.

               Изразява съжаление поради липсата на устойчивост на някои от проектите и подчертава, че проектите следва да бъдат насочени основно към създаване на работни места и устойчив растеж, което ще позволи на Хаити да увеличи собствените си приходи, за да зависи в по-малка степен от чужда помощ; следователно отправя искане към Комисията да представи на Парламента списък от проекти, изпълнени през последните 15 години в Хаити, с подробна оценка на настоящото им положение, за да се види доколко са устойчиви.

               150.

               Посочва липсата на видимост на помощта на Съюза в Хаити; счита, че за да се увеличи видимостта, на документите за връзки с обществеността следва да фигурира не само знамето, но и името на Европейския съюз, вместо просто това на Комисията или на Генерална дирекция „Хуманитарна помощ и гражданска защита“ (ECHO), които са много по-малко разпознаваеми за средностатистическите граждани на Хаити.

      Изследвания и други вътрешни политики — заключение с резерви

               151.

               Отбелязва заключението на Сметната палата, че системите за наблюдение и контрол за групата политики „Изследвания и други вътрешни политики“ са само частично ефективни при осигуряване на редовността на плащанията (Годишен доклад, точка 6.49).

               152.

               Отбелязва като специфична характеристика на тази група политики, че по-голямата част от оперативните разходи (72 %, Годишен доклад, таблица 6.1) се осъществява чрез авансово финансиране, което изисква изпълнението само на ограничен брой условия, за разлика от междинните и окончателните плащания, както и че тази специфика оказва положително влияние върху общия процент грешки.

               153.

               Изразява загриженост по-специално за нивото на авансовите плащания по програмата „Обучение през целия живот“, която дава възможност за авансови плащания до 100 % от планираните в бюджета разходи по проекта (Годишен доклад, точка 6.9) и за която 93 % от всички плащания през 2010 г. са авансови плащания (Годишен доклад, таблица 6.1).

               154.

               Отбелязва, че в междинните и окончателните плащания за бенефициентите е открито съществено ниво на грешки и че вероятният процент на грешки по оценка на Сметната палата е 1,4 % (Годишен доклад, точка 6.12) поради влиянието на авансовото финансиране; освен това отбелязва, че Сметната палата не публикува процент грешки специално за междинните и окончателните плащания.

               155.

               Разбира, че Комисията (51) оценява представителния процент грешки без авансовите финансирания на многогодишна основа на 3,4 % за Шестата рамкова програма и предварителния представителен процент грешки за Седмата рамкова програма — на малко над 4 % на многогодишна база; разбира също така, че процентът остатъчни грешки на многогодишна база, което е ниво на грешка, останала след корекциите и възстановяванията на суми от службите на Комисията след проведени от тях одити, възлиза на около 2,4 % по Шестата рамкова програма, докато за Седмата рамкова програма Комисията все още не е имала достатъчно време, за да установи цялостния резултат от възстановяването на средства и корекциите на многогодишна основа.

               156.

               Подчертава важната роля на механизма за финансиране с поделяне на риска предвид настоящата финансова криза; призовава Комисията да увеличи помощта, предоставяна от механизма на университетите и научноизследователските организации за техните инвестиции в ПЧП и проекти за изследователска инфраструктура от европейски интерес по отношение на постигането на интелигентните цели на публичната политика „Европа 2020“.

               157.

               Отбелязва, че Комисията опростява, доколкото е възможно, процедурите за предварителен контрол, с оглед да се улесни обработката на плащания, в резултат на което могат да бъдат направени само проверки на административните изисквания и аритметични проверки; изразява загриженост, че дори в случай на съмнение относно допустимостта на декларираните разходи са извършени само предварителни проверки с ограничен обхват (Годишен доклад, точка 6.17 и пример 6.2); настоява да се предприемат мерки за справяне с това положение.

               158.

               Счита, че трябва да бъде постигнат баланс между улесняването на плащанията и контрола по отношение на допустимостта на декларираните разходи; призовава Комисията да измени своята стратегия за предварителен контрол и да приложи основан на риска подход с цел по-добро справяне със специфичните рискове, свързани с декларацията за разходите, а при висока степен на риск — да разшири обхвата на процедурите за предварителен контрол, така че да включват проверки, извършени на място.

               159.

               Изразява дълбока загриженост, че одиторските заверки все още са само частично ефективни (Годишен доклад, точка 6.22); припомня, че одиторските заверки са един от най-важните елементи на предварителния контрол, извършван от Комисията; призовава Комисията да превърне в обща практика официалната комуникация с външните одитори чрез предоставяне на обратна информация и изискване на обяснения в случаите на ненадеждна одиторска заверка.

               160.

               Приветства факта, че стратегията на Комисията за последващ одит е оценена като ефективна при откриването и коригирането на грешки (Годишен доклад, точка 6.30); освен това приветства факта, че процедурите на Комисията за възстановяване на неправомерно изразходвани средства са целесъобразни и че Комисията е използвала в по-голяма степен корективните мерки като предсрочно прекратяване на договорите и налагане на санкции.

               161.

               Изразява дълбока загриженост, че изчисляването на процента остатъчни грешки се извършва въз основата на предположения, които невинаги се оказват верни на практика, като например „екстраполирането“ на грешките, установени в една декларация за разходите, към други декларации за разходите на същия бенефициент; споделя мнението на Сметната палата, че надеждността на процента остатъчни грешки е ограничена (Годишен доклад, точка 6.32); счита, че това също така поставя под въпрос надеждността на резервите, изразени от генералните директори, тъй като един от основните показатели, използвани за вземането на решение дали да се изразят резерви, е процентът остатъчни грешки.

      Съображения в контекста на отделните политики

      Съображения в контекста на политиката за развитие

               162.

               Счита, че продължаващата бюджетна и икономическа криза, пред която са изправени много държави членки, изисква повече от всякога Съюзът да оптимизира ефикасността и въздействието на своята помощ; в този контекст изразява загриженост относно констатацията на Сметната палата в нейния годишен доклад относно изпълнението на бюджета за 2010 г., че през 2010 г. системите на Комисията за надзор и контрол на външната помощ и развитието са били отново само частично ефективни при гарантирането на редовността на плащанията, че две трети от количествено измеримите грешки засягат окончателните плащания и че тези грешки не са били открити при контрола от Комисията.

               163.

               Въпреки това отчита усилията, които Комисията продължава да полага, за да подобри модела и прилагането на своите системи за надзор и контрол и да повиши качеството на данните, вписвани в управленската информационна система CRIS; приветства факта, че като цяло плащанията в областта на външната помощ и развитието през 2010 г. не са засегнати от съществени грешки, като вероятният процент грешки е по-нисък, отколкото през 2009 г.; насърчава Комисията да разработи последователна методология за изчисляване на процента остатъчни грешки от страна на генералните дирекции, работещи в областта на външните отношения, да подобри още повече рамката си за външен одит и да поддържа възможно най-високите стандарти за контрол.

               164.

               Насърчава Комисията, по-конкретно, да подобри качеството на функциите, свързани с предварителния контрол, мониторинга и докладването, надзора и основания на риска одит на делегациите на Съюза, където са открити повечето грешки, да засили капацитета на финансовите и оперативните отдели на делегациите, да увеличи ресурсите, с които разполагат делегациите за основните дейности по мониторинг и да систематизира рамката за мониторинг, което включва въвеждането на многогодишни планове за мониторинг и оценка и подсилването на указанията за мониторинг.

               165.

               Призовава Комисията да намери работещи решения за организационните предизвикателства вследствие на сливането на Генерална дирекция „Развитие“ и Службата за сътрудничество EuropeAid в края на 2010 г.; настоятелно призовава Комисията и ЕСВД, която започна да функционира през декември 2010 г., да финализират незабавно работните споразумения, които изясняват техните съответни роли и отговорности в цикъла на програмиране и изпълнение на програмите за външна помощ, който включва делегациите.

               166.

               Счита, че новите финансови инструменти на следващата Многогодишна финансова рамка за периода 2014—2020 г. трябва да отразяват напълно засилените законодателни права и права на контрол на Парламента съгласно Договора от Лисабон и че Парламентът трябва да участва в процеса на програмиране на равни начала със Съвета.

               167.

               Насърчава Комисията да продължи да подобрява ефективността на помощта на Съюза за сектора на основното образование в Подсахарска Африка и Южна Азия (52), по-конкретно като определя реалистични показатели и цели за ефективен мониторинг на резултатите, като гарантира назначаването на персонал в делегациите с достатъчно експертни знания и опит за поддържане на диалога с партниращите правителства и другите донори по отношение на секторната политика и като съсредоточава в по-голяма степен усилията си върху качеството на образованието и капацитета на правителствата бенефициенти да се справят с увеличаването на броя на записаните ученици в училище.

               168.

               Изразява недоумение във връзка със случаите на измами в големи размери, разкрити в края на 2010 г. от Глобалния фонд за борба срещу СПИН, туберкулоза и малария в Мали, Мавритания, Джибути и Замбия, и безпокойство във връзка с евентуалното присвояване на значителни парични суми, като например от вноската на ЕС за Глобалния фонд през 2010 г.; насърчава Комисията да си сътрудничи по-тясно с Глобалния фонд, за да подкрепя и наблюдава неговите интервенции на национално ниво, с цел да избегне повторното възникване на подобни случаи на корупция и да подобри отчетността и ефективността на Глобалния фонд.

               169.

               Отново отправя призив за по-голямо участие на парламентите и консултация с гражданското общество и местните органи в страните партньори при изготвянето и прегледа на националните стратегически документи и многогодишните индикативни програми в рамките на Инструмента за сътрудничество за развитие (ИСР).

      Съображения в контекста на политиката в областта на заетостта и социалните въпроси

               170.

               Посочва, че заетостта и социалните въпроси представляват 18 % от разходите за политиката на сближаване на Съюза, като най-големият дял от разходите в тази област на политиката (94 %) се финансират от Европейския социален фонд (ЕСФ).

               171.

               Следователно приветства факта, че в контекста на средствата, разпределени за Европейския социален фонд (ЕСФ), процентът на усвояване на бюджетните кредити за поети задължения е 100 % (10,8 милиарда евро), а на бюджетните кредити за плащания — 87,9 % (7,1 милиарда евро); признава, че по-ниският процент по отношение на бюджетните кредити за плащания е възникнал, тъй като някои задължения са поети едва през последното тримесечие на годината; отчита усилията на Комисията за подобряване на финансовото управление.

               172.

               Отбелязва оценката на Сметната палата, че процентът грешки през 2010 г. е възлизал на 7,7 % по отношение на разходите в областта на сближаването, енергетиката и транспорта; изразява учудване от констатацията на Сметната палата, че директивите на Съюза не са били правилно транспонирани в националното законодателство в областта на обществените поръчки; следователно очаква Комисията да подобри своето наблюдение на транспонирането в националното право и да извършва проверки на допустимостта на проектите, които получават финансиране; счита, че възлагането на обществени поръчки се отнася в по-малка степен за ЕСФ.

               173.

               Отчита усилията на Комисията да гарантира посредством двустранни и многостранни обучения, че държавите членки постоянно обучават, информират, съветват и напътстват бенефициентите и изпълнителните органи с цел намаляване на процента грешки при плащанията; изразява съжаление, че държавите членки очевидно не са в състояние да направят това самостоятелно.

               174.

               Отново призовава държавите членки да бъдат задължени да докладват относно прилагането на инструментите за финансиране и подкрепя призива на Сметната палата Комисията редовно да наблюдава използването на ЕСФ.

               175.

               Припомня, че трябва да бъде гарантирано правилното усвояване на средства от държавите членки и че прекъсването и преустановяването на плащания представляват ефективни инструменти за тази цел.

               176.

               Изразява загриженост относно големия брой грешки, установени от Сметната палата, във връзка с инструментите за финансов инженеринг.

               177.

               Изразява съжаление, че препоръките на Сметната палата относно приноса на ЕСФ в борбата с преждевременното напускане на училище до момента са приложени само частично от Комисията.

               178.

               Припомня, че Генералната дирекция за трудова заетост, социални въпроси и социално приобщаване, която управлява средствата, трябва да приеме подходящи мерки за предотвратяване на измами и корупция; приветства тясното сътрудничество с Европейската служба за борба с измамите (OLAF); изисква да се гарантира, че националните съдебни органи също ще продължат да осъществяват разследвания и налагат наказания във връзка със случаите на измама в ЕСФ.

               179.

               Приветства усилията на Комисията да получава от всички държави членки пълна отчетност чрез годишни доклади за извършения контрол от одитните служби и обобщаващи годишни доклади и счита, че Комисията следва да разшири своята одитна дейност, така че да представя на Парламента и съобщение относно добавената стойност на финансирането от Съюза.

               180.

               Подчертава специалните потребности на целевите групи и проектните ръководители в ЕСФ; предлага в съфинансирането на проекти да бъдат включени и доброволчески дейности в организации с нестопанска цел, както и непарични вноски; отправя искане към проектните ръководители да предоставят актуално проучване относно административните разходи на ЕСФ по държави членки и по проекти.

               181.

               Подчертава факта, че до момента Европейският фонд за приспособяване към глобализацията е финансирал 21 проекта на обща стойност 105 милиона евро, като е възможно мобилизирането на бюджетни кредити посредством трансфери с максимален размер до 500 милиона евро; приветства възходящата тенденция сред държавите членки за развитие и представяне на подходящи проекти в този контекст; насърчава Комисията да подкрепи ефективно държавите членки при разработването и представянето на проекти пред Европейския фонд за приспособяване към глобализацията, с цел да подпомогне работниците да намерят нови работни места и да развият нови умения, когато са изгубили своята работа в резултат на променящите се модели на световната търговия или на световната финансова и икономическа криза.

               182.

               Призовава Сметната палата да извърши одит и на другите бюджетни редове в областта на социалната политика и политиката на заетост и да установи причините, поради които разпределените средства не се използват в пълна степен.

               183.

               Призовава Сметната палата да представи процента грешки за Европейския фонд за регионално развитие и ЕСФ отделно, а не съвкупно.

               184.

               Очаква Комисията да представи подробни доклади относно пилотните проекти.

      Съображения в контекста на политиката в областта на вътрешния пазар и защитата на потребителите

               185.

               Отбелязва със задоволство увеличението на степента на изпълнение на бюджетните кредити за плащания по дял 12; въпреки това посочва ниската степен на изпълнение за бюджетен ред 17 02 04, която оказа отрицателно въздействие върху средната степен на изпълнение в областта на политиката за защита на потребителите; подчертава, че е необходимо Комисията да разчита на по-ефикасни механизми за прогноза на потребностите от плащания, за да се подобри изпълнението на бюджета; приветства напредъка, който Комисията постигна през 2011 г. в това отношение.

               186.

               Подчертава необходимостта от популяризиране на финансовото образование на потребителите, за да се укрепи позицията им по отношение на финансовите услуги; следователно, въпреки вече изтъкнатите слабости в изпълнението и предвид неотдавнашните положителни промени в това отношение, отново изразява подкрепата си за въведения през 2010 г. пилотен проект за прозрачност и стабилност на финансовите пазари; насърчава Комисията да предприеме мерки за идентифициране на най-добрите начини за изразходване на разпределените средства.

               187.

               Приветства инициативата на Комисията да организира семинари в държавите членки с цел да бъдат разгледани проблемите, които националните администрации срещат при прилагането и изпълнението на законодателството в областта на вътрешния пазар; счита, че това ще има положителен ефект върху резултатите от прилагането.

               188.

               Отново призовава Комисията да анализира ефективността на текущите програми за финансиране на МСП и да проучи разработването на нови съвместни финансови инструменти.

               189.

               Приветства значението, което Комисията отдава на популяризирането на SOLVIT и EU Pilot като алтернативни механизми за решаване на проблеми, и призовава Комисията да увеличи усилията си в това отношение; подчертава, че SOLVIT доказа ефективността си в решаването на проблеми, които засягат гражданите, като например признаването на професионалните квалификации и трудовите права; припомня подкрепата си за създаването на отделен бюджетен ред и предоставянето на достатъчно бюджетни средства за SOLVIT, портала „Вашата Европа“ и всички други инструменти, използвани да гарантират, че вътрешният пазар функционира по места; приветства обновения портал „Вашата Европа“ в качеството му на обща начална уебстраница, която дава достъп до информация за правата в различните сектори, както и до услуги за подпомагане; счита, че предоставянето на публична информация на портала „Вашата Европа“ следва да се увеличи и че той следва да бъде по-широко популяризиран сред гражданите и предприятията в Съюза.

               190.

               Приветства продължаването на финансовата подкрепа за Мрежата на европейските потребителски центрове (ECC-Net), както и възлагането на проучване за оценка на нейната ефикасност; призовава Комисията да използва заключенията от проучването и да предприеме действия, за да подобри качеството на предлаганите услуги и да гарантира стабилно финансиране за Мрежата на европейските потребителски центрове; подчертава, че е важно да се повиши осведомеността на потребителите за услугите, предлагани от Мрежата на европейските потребителски центрове; горещо приветства действията на Комисията в това отношение, като например медийните кампании и мерките за оптимизиране на търсачките.

               191.

               Призовава Комисията да увеличи усилията си, за да гарантира, че финансовите отчети на държавите членки за целите на традиционните собствени ресурси са точни, и да засили националния митнически надзор, за да се избегнат грешки в сумите на събираните традиционни собствени ресурси, в съответствие с препоръката на Сметната палата (вж. точка 2.21); следователно насърчава Комисията да положи допълнителни усилия за опростяване на правната рамка, по-специално, за да реши оставащите проблеми при някои системи за контрол.

               192.

               Подчертава, че сложността на правилата е основен източник на грешки в главата „Изследвания и други политики“; отправя искане към Комисията да проучи различните варианти за подобряване на баланса между опростяването и контрола, за да намали административната тежест за МСП; изтъква сложността на правилата за обществените поръчки и следователно препоръчва тяхното опростяване с цел да се намали общата честота на грешките.

               193.

               Изразява загриженост поради частичната ефективност на системите за надзор и контрол на Комисията; посочва, че някои грешки, установени от Сметната палата, не са били открити от Комисията, и поради тази причина подчертава, че трябва да се положат усилия за подобряването на действащите системи за контрол.

               194.

               Отчита усилията, които Комисията полага за прилагането на Модернизирания митнически кодекс; отбелязва забавянията в процеса и настоятелно призовава Комисията да определи по-реалистичен краен срок.

               195.

               Повтаря своето искане до Комисията да представя всяка година на Парламента и на Съвета по-подробно описание на разходите по всеки бюджетен ред в сравнение със забележките, направени по отношение на този бюджетен ред.

               196.

               Въпреки основателната критика от страна на Сметната палата (53) счита, че механизмът за гарантиране по отношение на МСП е основен финансов инструмент за допълнително стимулиране на потенциала на занаятчийските предприятия и магазините за търговия на дребно; насърчава Комисията да оптимизира добавената стойност на механизма за гарантиране по отношение на МСП и да насърчава в още по-голяма степен иновациите и предприемачеството на Съюза на световно равнище.

               197.

               Отбелязва Специален доклад № 13/2011 на Сметната палата относно това дали контролът на митническа процедура 42 успява да предотврати и открие случаите на укриване на ДДС; за да се предотвратят значителните загуби за националните бюджети вследствие на укриването на ДДС, призовава Комисията да измени още повече регулаторната рамка на Съюза; освен това, за да се гарантира единство в управлението на освобождаването от ДДС от митническите органи, призовава държавите членки да подобрят сътрудничеството и да обменят информация по-ефикасно.

               198.

               Припомня отговорността на държавите членки съгласно член 317 от ДФЕС и задължението им да укрепят системите за контрол, на първо място, по отношение на проверките на управлението преди удостоверяването на разходите пред Комисията и на второ място, по отношение на насоките ѝ относно годишните обобщения, които са ценен източник на достоверност.

               199.

               Що се отнася до „бюджет за Европа 2020“, призовава Комисията да продължи да работи с Парламента и Съвета и да гарантира, че бъдещите дейности по програмиране в Съюза спазват принципите на опростяване, добро финансово управление и отчетност; призовава държавите членки и Комисията да съсредоточат вниманието си върху SMART цели, а именно конкретни, измерими, постижими, относими и насрочени да съвпаднат с планирането на разходните програми на Съюза, и същевременно да вземат предвид евентуалните рискове във връзка с изпълнението.

      Съображения в контекста на политиката в областта на транспорта и туризма

               200.

               Отбелязва, че в бюджета за 2010 г., във вида, в който беше окончателно приет и впоследствие изменен в хода на годината, конкретно за политиките в сферата на компетентност на комисията по транспорт и туризъм беше предвидена обща сума в размер на 2 640 819 360 EUR в бюджетни кредити за поети задължения и 1 895 014 386 EUR в бюджетни кредити за плащания; отбелязва също, че от тези суми:

                           —

                           1 012 440 000 EUR в бюджетни кредити за поети задължения и 890 594 000 EUR в бюджетни кредити за плащания бяха предназначени за трансевропейските транспортни мрежи (TEN-T),

                           —

                           16 876 000 EUR в бюджетни кредити за поети задължения и 15 375 000 EUR в бюджетни кредити за плащания бяха предназначени за безопасността на транспорта,

                           —

                           63 940 000 EUR в бюджетни кредити за поети задължения и 30 257 000 EUR в бюджетни кредити за плащания бяха предназначени за програмата „Марко Поло“,

                           —

                           165 788 360 EUR в бюджетни кредити за поети задължения и 128 447 410 EUR в бюджетни кредити за плащания бяха предназначени за агенциите в областта на транспорта,

                           —

                           896 035 000 EUR в бюджетни кредити за поети задължения и 455 135 000 EUR в бюджетни кредити за плащания бяха предназначени за програмата „Галилео“,

                           —

                           427 740 000 EUR в бюджетни кредити за поети задължения и 346 880 476 EUR в бюджетни кредити за плащания бяха предназначени за транспорта, включително за приоритетна област, свързана с устойчивата градска мобилност, в рамките на Седмата рамкова програма за изследвания и развитие,

                           —

                           4 600 000 EUR в бюджетни кредити за поети задължения и 3 520 000 EUR в бюджетни кредити за плащания бяха предназначени за туризма.

               201.

               Отбелязва, че при проверката на изпълнението на бюджета за финансовата 2010 година Сметната палата реши да съсредоточи вниманието си по-скоро върху политиките в областта на сближаването и енергетиката, отколкото върху политиката в областта на транспорта.

               202.

               Приветства високата степен на усвояване на бюджетните кредити за поети задължения за проектите, свързани с TEN-T; призовава държавите членки да гарантират предоставянето на достатъчно финансови средства от националните си бюджети за изпълнението на този ангажимент на Съюза; припомня, че Парламентът подкрепи по-високо равнище на финансиране от Съюза; насърчава държавите членки да положат всички възможни усилия във връзка с трансграничните проекти на централната мрежа за постигането на балансирани финансови споразумения, съответстващи на обявените от Съюза цели.

               203.

               Призовава Комисията ежегодно да представя списък със съфинансирани от Кохезионния фонд и регионалните фондове проекти за туристическа и транспортна инфраструктура, както вече прави с фондовете за TEN-T, в резултат на което да осигури лесен и прозрачен достъп на другите институции и на данъкоплатците до информация относно участието на Съюза във финансирането.

               204.

               Приветства средносрочния преглед на приоритетните проекти по многогодишната програма за TEN-T за периода 2007—2013 г., проведен през 2010 г. от ГД „Мобилност и транспорт“ (MOVE) за оценка на постигнатия напредък в изграждането на мрежата; счита, че при прегледа беше определен принципът за обвързване на финансирането с наличието на осезаем напредък по проектите с цел максимално оптимизиране на усвояването на наличните финансови ресурси; приканва Комисията да приложи същия подход на обвързан с резултатите преглед по отношение на други генерални дирекции и политики на Съюза и призовава другите комисии на Парламента да отправят същото изискване.

               205.

               Приветства предложенията на Комисията относно TEN-T и свързания с тях финансов инструмент, наречен „Механизъм за свързване на Европа“; подчертава европейската добавена стойност на оптимизираното използване на средствата и потвърждава своите бюджетни ангажименти, които отговарят на целите на новото предложение; подкрепя развитието на иновативни източници на финансиране с цел своевременно приключване на проектите за европейска транспортна инфраструктура, които винаги са продължителни и скъпоструващи.

               206.

               Приветства инициативата „Облигации за проекти“ и призовава Комисията да следи за ефикасността на този нов инструмент и неговия мултипликационен ефект; напълно подкрепя предложението да се разпределят 10 000 000 000 EUR от Кохезионния фонд за транспортна инфраструктура в рамките на Механизма за свързване на Европа с цел повишаване на ефикасността и добавената стойност на структурната политика и политиката на сближаване; призовава за подобряване на системите за управление и контрол на използването на бюджетните кредити от Кохезионния фонд, с цел да се гарантира правилното и ефективно усвояване на тези средства.

               207.

               Изразява съжаление за ниската степен на усвояване на бюджетните кредити за плащания за безопасността на транспорта (65 %); отбелязва, че сумата, включена в бюджета за 2010 г., е сумата, предложена от Комисията в нейния предварителен проектобюджет; призовава Комисията да представи подробно обяснение във връзка с недостатъчната степен на усвояване на тези бюджетни кредити, както и мерките, които ще предприеме с цел предотвратяване на повторна поява на проблема в бъдеще.

               208.

               Приветства увеличението на степента на усвояване на бюджетните кредити за плащания за безопасността на транспорта, правата на пътниците и програмата „Марко Поло II“; въпреки това отбелязва, че 14 % от кредитите за програмата „Марко Поло II“ са прехвърлени към други бюджетни редове; отбелязва, че част от средствата по бюджетния ред за програмата „SESAR“ също е била обект на трансфер, и обръща внимание на голямото значение на тази програма за укрепването на индустриалната политика на Съюза.

               209.

               Приветства степента на усвояване на бюджетните кредити за плащания за програмите „Европейска геостационарна служба за навигационно покритие“ (EGNOS) и „Галилео“, при които се запазва напредъкът, постигнат през 2009 г.; подчертава значението на инвестициите в този сектор, с въздействие върху всички политики на Съюза, и по-специално върху сектора на логистиката, сектора на устойчивия транспорт и сектора на безопасността на транспорта; приветства успешното извеждане в орбита на първите два оперативни спътника на „Галилео“ на 21 октомври 2011 г., което е основна стъпка към успешното изпълнение на двете програми; приканва за предприемането на мерки за осигуряването на адекватно финансиране, разработването, прилагането и устойчивостта на новаторските приложения и услуги, поддържани от тези програми в областта на транспорта, с оглед на максималното използване на техния потенциал.

               210.

               Отбелязва специалния доклад, озаглавен „Ефективни ли са проектите в областта на туризма, съфинансирани от ЕФРР?“, в който се посочва, че туризмът е най-големият сектор на услугите в Съюза; приветства заключението на Сметната палата, че повечето проекти са постигнали резултати в повече от една област, независимо дали става дума за създаване или запазване на работни места, създаване на туристически капацитет или туристическа дейност; призовава Комисията да следва препоръките на Сметната палата във връзка с управлението и контрола на средствата на ЕФРР, предназначени за проекти в областта на туризма, и да използва разпоредбите на Договора от Лисабон, за да предложи многогодишна програма за туризма с бюджетни редове, по които се разпределят адекватни по размер финансови средства.

               211.

               Отбелязва със задоволство, че Сметната палата е счела годишните отчети на Изпълнителната агенция за трансевропейската транспортна мрежа за законосъобразни и редовни във всички съществени аспекти; изразява безпокойство за размера на пренесените бюджетни кредити за поети задължения (14,5 %); призовава Комисията да представи подробно обяснение относно тези пренесени задължения.

               212.

               Призовава към бюджета за всяка година да се прилага доклад относно пренесените от предходни години неизразходвани бюджетни кредити, в който да се посочват причините за неусвояването на средствата, както и как и в какви срокове ще бъдат използвани те.

      Съображения в контекста на политиката в областта на гражданските свободи, правосъдието и вътрешните работи

               213.

               Изразява съжаление поради спада в равнището на изпълнение на поетите задължения в бюджета за пространството на свобода, сигурност и правосъдие (94,8 % през 2010 г. в сравнение с 97,7 % през 2009 г.), както и поради лекия спад в равнището на изпълнение на плащанията (88,7 % през 2010 г. в сравнение с 89,6 % през 2009 г.).

               214.

               Приветства факта, че е постигнат значителен напредък по отношение на намаляването на равнището на освободените плащания (от 8,5 % през 2009 г. на 2,8 % през 2010 г.); изразява съжаление поради увеличението на процента преноси (от 1,9 % през 2009 г. на 8,5 % през 2010 г.), главно вследствие на преносите във връзка с Фонда за външните граници, Европейския фонд за връщане и ШИС II; насърчава Комисията да намали процента на пренесените плащания в бюджета за пространството на свобода, сигурност и правосъдие.

               215.

               Приветства високите равнища на изпълнение на три от четирите фонда на програмата „Солидарност и управление на миграционните потоци“; отбелязва представената от Комисията обосновка за по-ниското равнище на изпълнение на Фонда за външните граници, а именно фактът, че годишните програми на петте страни, които участват за пръв път през 2010 г. в този фонд, не бяха приети през 2010 г..

      Съображения в контекста на политиката в областта на културата и образованието

               216.

               Приветства усилията за допълнително опростяване на процедурите и повишаване на достъпността по отношение на програмите за образование и култура и отбелязва, че през 2010 г. Изпълнителната агенция за образование, аудиовизия и култура (EACEA) предостави електронни формуляри за повечето действия и програми, по-конкретно за програма „Обучение през целия живот“, програма „Култура“ и програма „Европа за гражданите“; изразява задоволство от засиленото използване на еднократни суми и решения за отпускане на безвъзмездни средства; подчертава важността на правилния баланс между гъвкавите процедури и необходимия контрол.

               217.

               Изразява съжаление, че контролите от първо ниво за програма „Обучение през целия живот“ не са приложени изцяло от националните агенции, което доведе до недостатъчно усвояване на средствата от програмата, поради непоследователността на отчетните данни и липсата на своевременно изпълнение на минималния брой проверки; призовава Комисията да продължи да полага усилия, за да гарантира, че всички национални агенции поемат отговорностите си.

               218.

               Отбелязва със задоволство, че Комисията е подобрила своите системи за контрол и че областта на политиката „Образование и култура“, която е част от групата политики „Изследвания и други вътрешни политики“, не е засегната от съществени грешки.

               219.

               Изразява задоволство от значителното подобрение по отношение на закъсненията в извършването на плащанията и отбелязва със задоволство, че Агенцията е изпълнила 94 % от своите плащания в рамките на сроковете; припомня, че всяко закъснение в извършването на плащанията засяга пряко правата на бенефициентите, по-конкретно тези на малките и средните предприятия, а впоследствие — успеха на програмите; припомня обаче, че основната част от безвъзмездните средства следва да бъде изплатена във възможно най-кратък срок и във всеки случай по време на периода на финансиране, за да не се увеличава зависимостта на организациите от одобряването на заеми от банките, след като Агенцията счита, че лихвите не са „допустими“.

               220.

               Отбелязва, че Комисията започна процедура за възлагане на обществена поръчка за общоевропейска телевизионна мрежа, както се предвиждаше в бюджетите за 2009 и 2010 г.; поради тази причина изразява голяма загриженост, че през 2010 г. Комисията реши да прекрати проекта и да пренасочи средствата, без съгласието на Парламента и Съвета; настоява за оповестяването на всички договори и препоръки във връзка с телевизионната мрежа и на оценките, извършени от комисията за подбор.

      Съображения в контекста на политиката в областта на околната среда, общественото здраве и безопасността на храните

               221.

               Счита за задоволителна общата степен на усвояване на бюджетните кредити по бюджетните редове за околна среда, обществено здраве и безопасност на храните; в този контекст припомня, че едва 0,76 % от бюджета на Съюза са предназначени за тези политически инструменти, които попадат под отговорността на комисията по околна среда, обществено здраве и безопасност на храните.

      Околна среда и действия по климата

               222.

               Подчертава общата степен на изпълнение в областта на околната среда и действията по климата в размер на 99,26 %; отбелязва също, че степента на усвояване на бюджетните кредити за плащания достигна 84,1 %.

               223.

               Приветства постигането на степен на изпълнение на оперативния бюджет на програмата LIFE + в размер на 99,4 %; отбелязва, че през 2010 г. 240 000 000 EUR бяха предназначени за безвъзмездни средства за проекти, 9 300 000 EUR подпомогнаха оперативните дейности на НПО, 42 500 000 EUR бяха използвани за мерки, предназначени да подкрепят ролята на Комисията в лансирането и мониторинга на развитието на политики и законодателство, а 14 500 000 EUR бяха използвани за административна подкрепа.

               224.

               Подчертава разминаването между националното индикативно разпределение и окончателното разпределение по държави членки на средствата от LIFE+, както и разликите в броя на предложенията, получени от различните държави членки; насърчава още повече усилията на Комисията да осигурява ежегодно обучение на националните органи и да организира семинари във всяка държава членка с цел предоставяне на обща информация относно целите на LIFE + и начините за изготвяне на успешни предложения.

               225.

               Отчита липсата на правно основание за прилагане на програмата за действие на ЕС за борба с изменението на климата; приветства трансфера на цялата сума от 15 000 000 EUR към финансовия механизъм в рамките на инициативата за финансиране на устойчива енергетика с цел да се разработят подходящи инструменти за финансиране, за да се предостави значителен стимул на проектите за енергийна ефективност и за експлоатация на възобновяеми източници на енергия.

               226.

               Отбелязва забележките на Сметната палата относно последващите одити, които се извършват от Комисията въз основа на основани на риска критерии от 2006 г. насам; приветства факта, че ГД „Околна среда“ реши да промени своята методология за изготвяне на извадката през 2011 г., за да разполага с резултати, които се основават и на случайна извадка, която би могла да даде по-лесно обща представа за целия проект.

               227.

               Приветства плана за действие, изготвен от ГД „Действия по климата“ с цел подобряване на националните мерки за сигурност, който се счита за необходим след установяването на съществена слабост по отношение на сигурността в националните регистри на схемата за търговия с емисии на ЕС (СТЕ).

               228.

               Отбелязва, че в рамките на бюджета за 2010 г. бяха изпълнени седем пилотни проекта и едно подготвително действие.

               229.

               Подчертава факта, че степента на усвояване на вноските за международни дейности в областта на околната среда, които са предназначени за покриване на задължителните и доброволните вноски по международни конвенции, протоколи и споразумения, се влияе от курсовите разлики, тъй като по-голямата част от вноските се изплащат в щатски долари.

      Обществено здраве и безопасност на храните

               230.

               Приветства степента на усвояване на бюджетните кредити за поети задължения в областта на общественото здраве в размер на 99,7 % (с изключение на бюджетните кредити, предвидени за Европейския орган за безопасност на храните, Европейския център за профилактика и контрол върху заболяванията и Европейската агенция по лекарствата); отбелязва степента на усвояване на бюджетните кредити за поети задължения в областта на безопасността на храните, здравето на животните и хуманното отношение към тях и растителната защита в размер на 95,3 %.

               231.

               Подчертава значението на програмата за обществено здраве; следователно приветства задоволителната степен на усвояване на бюджетните кредити за поети задължения, която достига почти 100 %; съзнава по-ниската степен на усвояване на бюджетните кредити за плащания (95,1 %), която се дължи на закъснели заявки за плащане от страна на бенефициентите на безвъзмездни средства или на удължаването на договорни споразумения.

               232.

               Подчертава, че е важно да продължи да се повишава информираността на обществеността относно вредните последици от тютюнопушенето; счита, че пълното усвояване на наличната сума през 2010 г. е успех за кампанията HELP.

               233.

               Отбелязва забележките на Сметната палата относно Изпълнителната агенция за здравеопазване и въпроси, свързани с потребителите, която е административна единица на Комисията; призовава Изпълнителната агенция да намали значително пренасяните суми, като преразгледа своето бюджетно планиране и инструменти за докладване, за да спазва принципа на ежегодност на бюджета на Съюза; отбеляза също така годишния доклад на Комисията относно извършените през 2010 г. вътрешни одити и насърчава Изпълнителната агенция да работи, в сътрудничество с партниращата ѝ генерална дирекция, по разглежданите въпроси, като например управлението и архитектурата на информационните технологии.

               234.

               Отбелязва степента на усвояване на средствата за бюджетна глава 17 04 – Безопасност на храните и фуражите, здраве на животните и хуманно отношение към тях, растителна защита в размер на 95,3 %; съзнава, че пълното усвояване не беше възможно поради малкия брой епидемии от болести по животните, в резултат на което фондовете за извънредни ситуации не бяха усвоени напълно, както се очакваше, и освен това не беше необходимо да се закупуват спешно ваксини.

               235.

               Отбелязва, че по отношение на мерките за ерадикация окончателните искания за възстановяване на разходи, представени от държавите членки, често бяха много по-малки от първоначалните прогнози; отбелязва също, че бяха необходими повече одити поради предходния висок процент на грешки, което също забавя изпълнението на плащанията в тази област.

               236.

               Изразява съжаление поради по-ниския резултат при плащанията за мерки за растителна защита, който се дължи на закъсненията на държавите членки при представянето на необходимите документи или на непълна документация; призовава държавите членки да подобрят процедурите в това отношение.

      Съображения в контекста на политиката в областта на външните отношения

               237.

               Отбелязва, че повечето количествено неизмерими грешки, установени от Сметната палата, са свързани с недостатъци в процедурите по възлагане на обществени поръчки и удължаването на действието на договори; отново изразява, както и при предишни процедури по освобождаване от отговорност, загрижеността си за значителната уязвимост на тези два сектора на измами и лошо управление.

               238.

               Отбелязва факта, че системите за надзор и контрол на политиките в областта на външната помощ, развитието и разширяването се считат за частично ефективни и призовава Комисията и ЕСВД да предприемат и приложат всички необходими мерки за подобряване на редовността на плащанията.

               239.

               Припомня, че основните рискове, свързани с бюджетната подкрепа (по-конкретно рискът за степента на ефективност на бюджетната подкрепа, както и рисковете от измами и корупция), не са включени в одита на декларацията за достоверност. приканва Комисията строго да наблюдава тези рискове.

               240.

               Счита, че освен и в допълнение към усилията, необходими за подобряване на редовността на плащанията, Комисията следва да извършва систематични оценки на всички интервенции за помощ през призмата на съотношението между разходите и ползите, както препоръчва Сметната палата в своя специален доклад (54); настоява, че Парламентът, в качеството си на подразделение на бюджетния орган, трябва да бъде информиран за резултатите от тези оценки, включително за констатациите от оценките на дейностите по ОВППС.

               241.

               Подчертава при все това, че съотношението между разходите и ползите не може винаги да се счита само по себе си като достатъчен критерий за оценка на целесъобразността на помощта на Съюза в трета държава; изразява всъщност своята убеденост, че ефективността на подкрепата по отношение на целите на външната политика на Съюза трябва да бъде системно подлагана на оценка и следва да включва допълнителни критерии — като например стратегическите интереси на Съюза, необходимостта от присъствие на Съюза по места или изпълнението на проекти и действия в подкрепа на ценностите и основните принципи на Съюза — които също следва да бъдат вземани под внимание.

               242.

               Изразява съгласие със становището на Сметната палата, че редица области на предоставяне на помощ от Съюза биха могли, в някои случаи, да бъдат оптимизирани, а въздействието на помощта да бъде увеличено чрез по-добра координация с държавите членки, чиято външна помощ не следва да се счита за конкурентна, а по-скоро за допълваща; призовава следователно за полагането на повече усилия за координиране на донорите в рамките на Съюза с третите държави и международните организации.

      Съображения в контекста на политиката в областта на регионалното развитие

               243.

               Отбелязва, че изпълнението на бюджета за област „Регионална политика“ е добро, като са изплатени 30 557 000 000 EUR, а по-голямата част от плащанията през 2010 г. е свързана основно и за първи път с изпълнението на програмите за периода 2007—2013 г. (25 550 000 000 EUR за междинни плащания спрямо 9 420 000 000 EUR през 2009 г.).

               244.

               Изразява съжаление, че „Регионална политика“ е в засегната от грешки група, при това в групата сред областите на политиката, за които се разходват средства на Съюза, като 49 % от одитираните от Сметната палата 243 плащания са засегнати от грешки; отбелязва при все това, че само някои от грешките ще имат финансово отражение и че честотата от 49 % грешки е по-ниска, отколкото през периода 2000—2006 г.; подчертава, че процентът грешки намалява в сравнение с процента грешки, установен през програмния период 2000—2006 г.; призовава Комисията и държавите членки да създадат условия, при споделено управление, за тенденция, показваща постоянен спад на процента грешки.

               245.

               Припомня, че грешка възниква, когато една операция не се изпълнява в съответствие с правните и нормативните разпоредби, вследствие на което декларираните (и възстановени) разходи са нередовни; отбелязва също така, че една грешка не означава непременно, че са изчезнали средства, че са били изгубени или разхитени или че е извършена измама.

               246.

               Отбелязва, че неспазването на правилата за възлагане на обществени поръчки и на правилата за допустимост формира голяма част от вероятния процент грешки (съответно 31 и 43 %); в този контекст отбелязва препоръката на Сметната палата да се определят областите за допълнително опростяване; по тази причина призовава да се анализира дали техническата помощ следва да се увеличи и във всеки случай да се анализира необходимостта да се гарантира поддържането на пълен оперативен капацитет за финансов надзор; подчертава необходимостта Комисията да опрости правилата, за да се осигурят по-лесни за прилагане процедури и да не се ограничават стимулите за потенциалните бенефициенти да участват в проектите; призовава държавите членки да опростят своите национални разпоредби, които много често добавят административна тежест, каквато не се изисква съгласно правилата на Съюза; счита следователно, че следва да се положат добросъвестни усилия за допълнително намаляване на процента грешки.

               247.

               Изразява съжаление поради слабостите в изпълнението на инструментите за финансов инженеринг, по-конкретно по отношение на неспазването на нормативните изисквания при предоставянето на средства от оперативните програми за фондовете, които изпълняват такива инструменти, както и поради несъвършенствата в действащите изисквания за докладване и проверка; отбелязва, че потенциалът на инструментите за финансов инженеринг следва да бъде допълнително развит, така че да осигури възможност за разработването на качествени стратегически проекти, участието на представители на частния сектор, по-специално МСП, и използването на капитал в проекти на Съюза; призовава Комисията да опрости правилата за тези инструменти, тъй като понастоящем тяхната сложност ограничава употребата им; препоръчва по-задълбочен анализ за установяване на реалната полза от тези инструменти и насоките за прилагане; призовава държавите членки да спазват задълженията си във връзка с отчитането.

               248.

               Отбелязва, че в голям брой засегнати от грешки операции органите на държавите членки са разполагали с достатъчно информация, за да открият грешките и да приложат корективни мерки преди сертифицирането; като се има предвид, че по-голямата част от грешките възникват на равнище контрол от първо ниво, призовава Комисията да увеличи своята помощ за управляващите органи чрез специализирани семинари, насоки, разпространение на най-добри практики и обучение на длъжностните лица, отговарящи за управлението; отбелязва, че следва да се установи постоянен мониторинг на фактическото прехвърляне на мерки за обучение, насочени към управляващите органи, с цел да се провери дали знанията действително се предават, като се обърне специално внимание на това какво се случва на местно равнище; призовава за въвеждането на корективни механизми, включително за прилагането на санкции при очевидни случаи на недобросъвестност.

               249.

               Приветства обяснението на Комисията, която за първи път заявява, че по-голямата част от грешките са съсредоточени в само три държави членки и само по няколко оперативни програми.

      Съображения в контекста на политиката в областта на правата на жените и равенството между половете

               250.

               Припомня на Сметната палата и на Комисията, че съгласно член 8 от ДФЕС насърчаването на равенството между мъжете и жените е основен принцип на Европейския съюз във всички негови дейности; следователно призовава Сметната палата да оцени изпълнението на бюджета, основавайки се, когато това е възможно, на принципа за равнопоставеност на половете.

               251.

               Изразява съжаление, че годишният доклад не съдържа забележки от Сметната палата, нито отговори от Комисията по отношение на разходите в областта на равенството между половете.

               252.

               Подчертава, че одитът на бюджета, който включва принципа за равнопоставеност на половете, е предпоставка за изготвянето на бюджет, включващ измерението, свързано с пола, тъй като той може да разкрие последиците от разходите за равенство между половете, и по-специално дали мъжете и жените се възползват от разходите по пропорционален начин и дали бюджетът трябва да бъде коригиран, за да отговаря по-добре на различните потребности на мъжете и жените.

      Съображения в контекста на политиката в областта на международната търговия

               253.

               Обръща внимание на факта, че осигуряването на ефикасна защита на финансовите интереси на Съюза е свързано с макрофинансовата помощ; счита за необходимо Комисията да осигури подходящ контрол, а Сметната палата да осигури подходящи одити по отношение на този инструмент.

               254.

               Подчертава, че в резултат на стратегията за помощ за търговията средствата на Съюза трябва да се използват ефективно и в съответствие с действащите правила и разпоредби, с цел осигуряване на по-добра интеграция на бенефициентите в основаната на правила световна система за търговия и насърчаване на изкореняването на бедността.

               255.

               Подчертава, че бизнес центровете на Съюза в Китай, Тайланд и Индия следва да получават подкрепа; същевременно счита, че трябва да бъде въведен достатъчен контрол с цел да се гарантира доброто и ефективно функциониране на тези центрове.

      Съображения в контекста на политиката в областта на рибното стопанство

               256.

               Отбелязва съобщението на Европейската комисия до Европейския парламент, Съвета и Сметната палата — Годишни отчети на Европейския съюз — 2010 финансова година (55), както и годишния доклад на Сметната палата относно изпълнението на бюджета за финансовата 2010 година (56); подчертава, че и в двата доклада е отделено малко внимание на морското дело и рибарството.

               257.

               Изразява благодарност на ГД „Морско дело и рибарство“ за предоставената допълнителна документация и счита, че общата степен на изпълнение за 2010 г. на бюджетните редове в областта на морското дело и рибарството е задоволителна.

               258.

               Подчертава, че общата степен на изпълнение на бюджета по отношение на бюджетните кредити за поети задължения е 97,20 %, а по отношение на бюджетните кредити за плащания е 79,23 %; отбелязва при все това слабата степен на усвояване по глава 11 02 „Пазари на риба и рибни продукти“ и взема под внимание разясненията на Комисията, в частност относно изпълнението на програмите за рибарство за най-отдалечените региони.

               259.

               Отбелязва със задоволство намерението на ГД „Морско дело и рибарство“ да подобри усвояването на разпределените бюджетни кредити за съфинансираните с държавите членки проекти и насърчава съответните служби на Комисията да продължат да полагат усилия в тази насока.

               260.

               Отбелязва усилията на ГД „Морско дело и рибарство“ в областта на вътрешния одит и призовава Комисията да продължи да работи възможно най-ефикасно и бързо по всички проекти и досиета.

               261.

               Отбелязва запазването на резерва на ГД „Морско дело и рибарство“ за системите за управление и контрол на оперативните програми на ФИОР (Финансов инструмент за ориентиране на рибарството) в Германия — предприятие за пакетиране; отбелязва, че става дума за отдавна съществуваща сложна програма, започната през 2001 г., и приканва Комисията да приключи в кратки срокове това досие, като запази интересите на Съюза.

               262.

               Приветства факта, че ГД „Морско дело и рибарство“ увеличи ефикасността на контрола по отношение на международните споразумения, както и факта, че беше постигнато споразумение да се разделят плащанията с чисто търговски характер (104 017 795 EUR, представляващи 72 % от общата сума) от плащанията за секторна подкрепа (40 211 849 EUR, представляващи 28 % от общата сума).

               263.

               Подчертава, че е необходим ефикасен мониторинг на финансираните от Съюза действия за подпомагане на сектора в рамките на международните споразумения с помощта на възможно най-подробни матрични таблици; подчертава освен това, че следва да се отправи призив за увеличаване на дела на секторната подкрепа; изразява убеждението, че търговската част на споразуменията следва да се обуславя от наличието на ефективна и съществена секторна подкрепа, която е контролирана в достатъчна степен.

               264.

               Предвид ролята на Парламента на законодателен и бюджетен орган изисква неговото участие в политиката на рибарството да бъде увеличено, по-конкретно по отношение на международните споразумения за риболов и свързаните с тях срещи (като например заседанията на съвместни комисии или двустранните преговори с трети страни).

               265.

               Отправя искане към Сметната палата да изготви специални доклади относно приоритетните области на Общата политика в областта на рибарството (ОПОР) вследствие на законодателните предложения и съобщенията, включени в пакета за нейната реформа, в това число по отношение на нейното външно измерение.

      (1)  ОВ L 64, 12.3.2010 г.

      (2)  ОВ C 332, 14.11.2011 г., стр. 1.

      (3)  ОВ C 326, 10.11.2011 г., стр. 1.

      (4)  ОВ C 332, 14.11.2011 г., стр. 134.

      (5)  ОВ L 248, 16.9.2002 г., стр. 1.

      (6)  ОВ L 11, 16.1.2003 г., стр. 1.

      (7)  COM(2011) 662.

      (8)  SEC(2011) 1179, стр. 24.

      (9)  Обобщен доклад относно ИФИ, стр. 6.

      (10)  Обобщен доклад относно ИФИ, стр. 10.

      (11)  Обобщен доклад относно ИФИ, стр. 9.

      (12)  Обобщен доклад относно ИФИ, стр. 21 и 26.

      (13)  Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета от 11 юли 2006 година за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд и Кохезионния фонд (ОВ L 210, 31.7.2006 г., стр. 25).

      (14)  ОВ C 47, 17.2.2012 г., стр. 1.

      (15)  Резолюция на Европейския парламент от 21 април 2004 г. относно освобождаването от отговорност на Комисията за финансовата 2002 г. (ОВ L 330, 4.11.2004 г., стр. 82).

      (16)  ОВ C 139, 14.6.2006 г., стр. 1.

      (17)  Обобщение на резултатите от управлението на Комисията за 2010 г. (COM(2011) 323), стр. 2.

      (18)  COM(2011) 164.

      (19)  Отговор на члена на Комисията Шефчович на въпрос с искане за писмен отговор № 12 от изслушването на 8 декември 2011 г. в комисията по бюджетен контрол на Европейския парламент.

      (20)  SEC(2011) 1179, стр. 13.

      (21)  Отговор на члена на Комисията Йоханес Хаан на въпрос с искане за писмен отговор № 4 от изслушването на 19 декември 2011 г. в комисията по бюджетен контрол на Европейския парламент.

      (22)  SEC(2011) 1179, стр. 20.

      (23)  SEC(2011) 1179, стр. 21.

      (24)  Доклад на Комисията относно напредъка на Румъния по механизма за сътрудничество и проверка, COM(2012) 56, стр. 4.

      (25)  Годишни отчети на Европейския съюз (COM(2011) 473), стр. 32 и стр. 90.

      (26)  Регламент (ЕО) № 332/2002 на Съвета от 18 февруари 2002 година за установяване на механизъм, осигуряващ средносрочна финансова подкрепа за платежния баланс на държавите-членки (ОВ L 53, 23.2.2002 г., стр. 1), последно изменен с Регламент (ЕО) № 431/2009 (ОВ L 128, 27.5.2009 г., стр. 1).

      (27)  Член 2, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 407/2010 на Съвета от 11 май 2010 година за създаване на европейски механизъм за финансово стабилизиране (ОВ L 118, 12.5.2010 г., стр. 1), поставя таван от 1,23 %, за който Комисията изчислява, че могат да се активират общо 60 000 000 000 EUR (COM(2010) 713, стр. 4).

      (28)  Източник: Диаграма IV от приложението към годишния доклад на Сметната палата за 2010 г.

      (29)  Източник: Диаграма I от приложението към годишния доклад на Сметната палата за 2010 г.

      (30)  Източник: Диаграма V от приложението към годишния доклад на Сметната палата за 2010 г.

      (31)  Резолюция на Европейския парламент от 23 март 2011 г. относно проект за решение на Европейския съвет за изменение на член 136 от Договора за функционирането на Европейския съюз по отношение на механизъм за стабилност за държавите членки, чиято парична единица е еврото (P7_TA(2011)0103).

      (32)  http://eca.europa.eu/portal/pls/portal/docs/1/9406723.PDF

      (33)  http://eca.europa.eu/portal/pls/portal/docs/1/9504723.PDF

      (34)  На разположение на интернет страницата на нидерландската Сметна палата http://www.courtofaudit.com/english/News/2012/02/Letter_of_president_Netherlands_Court_of_Audit_on_ESM_Board_of_Auditors

      (35)  ОВ L 250, 27.9.2011 г., стр. 33.

      (36)  ОВ L 357, 31.12.2002 г., стр. 1.

      (37)  COM(2012) 40, стр. 16.

      (38)  Работна програма на Европейската сметна палата за 2012 г., стр. 6.

      (39)  ОВ L 210, 31.7.2006 г., стр. 25.

      (40)  Отговор на въпрос 21, документ „Приложение с въпроси към члена на Комисията Šemeta“, предоставен от секретариата на „Бюджетен контрол“ на 16 декември 2011 г. след изслушването на члена на Комисията г-н Šemeta на 8 декември 2011 г. в комисията по бюджетен контрол.

      (41)  Вж. бележка под линия 35.

      (42)  COM(2008) 97.

      (43)  Приложение към отговорите на въпросите с искане за писмен отговор към члена на Комисията Йоханес Хаан за изслушването на 19 декември 2011 г. в комисията по бюджетен контрол на Парламента.

      (44)  Годишен доклад, пример 3.1, стр. 79.

      (45)  Годишен доклад, бележка под линия 23, стр. 79.

      (46)  Годишен доклад, таблица 3.1, стр. 72.

      (47)  Отговор на члена на Комисията Андрис Пиебалгс на въпрос с искане за устен отговор на изслушването от 12 януари 2012 г. в комисията по бюджетен контрол на Европейския парламент.

      (48)  Изчисление въз основа на отговора на въпрос с искане за писмен отговор № 2 до члена на Комисията Андрис Пиебалгс за изслушването на 12 януари 2012 г.

      (49)  http://ec.europa.eu/europeaid/work/funding/beneficiaries/index.cfm?lang=en&mode=SM&type=contract

      (50)  http://ec.europa.eu/echo/files/funding/agreements/agreements_2010.pdf

      (51)  Последващи отговори на въпроси към члена на Комисията Мойра Гейгън-Куин за изслушването на 23 януари 2012 г. в комисията по бюджетен контрол на Европейския парламент.

      (52)  Помощ за развитие, предоставяна от ЕС за основно образование в държавите от Субсахарска Африка и Южна Азия (Специален доклад № 12/2010).

      (53)  Специален доклад № 4/2011 на Сметната палата „Одит на механизма за гарантиране по отношение на МСП“.

      (54)  Специален доклад № 1/2011 на Сметната палата „Подобрило ли се е предоставянето на помощ вследствие на извършеното от Комисията прехвърляне на отговорности по управление на външната помощ от централните ѝ служби към делегациите?“

      (55)  ОВ C 332, 14.11.2011 г., стр. 1.

      (56)  ОВ C 326, 10.11.2011 г., стр. 3.
 ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               17.10.2012

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 286/68

         РЕЗОЛЮЦИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ
   от 10 май 2012 година
   относно специалните доклади на Европейската сметна палата в рамките на освобождаването на Комисията от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета за финансовата 2010 година
   ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ,

               —

               като взе предвид общия бюджет на Европейския съюз за финансовата 2010 година (1),

               —

               като взе предвид окончателните годишни отчети на Европейския съюз за финансовата 2010 година (COM(2011) 473 – C7-0256/2011) (2),

               —

               като взе предвид годишния доклад на Сметната палата за изпълнението на бюджета за финансовата 2010 година, придружен от отговорите на институциите (3), и специалните доклади на Сметната палата,

               —

               като взе предвид декларацията за достоверност (4) относно надеждността и точността на отчетите, както и законосъобразността и редовността на свързаните с тях операции, предоставена от Сметната палата за финансовата 2010 година съгласно член 287 от Договора за функционирането на Европейския съюз,

               —

               като взе предвид своето решение от 10 май 2012 г. относно освобождаването от отговорност във връзка с изпълнението на общия бюджет на Европейския съюз за финансовата 2010 година, раздел III — Комисия (5) и своите бележки в резолюцията, която е неразделна част от това решение,

               —

               като взе предвид специалните доклади на Сметната палата, изготвени съгласно член 287, параграф 4, втора алинея от Договора за функционирането на Европейския съюз,

               —

               като взе предвид препоръката на Съвета от 21 февруари 2012 г. относно освобождаването на Комисията от отговорност във връзка с изпълнението на общия бюджет на ЕС за финансовата 2010 година (06081/1/2012 – C7-0053/2012),

               —

               като взе предвид член 17, параграф 1 от Договора за ЕС, членове 317, 318 и 319 от Договора за функционирането на Европейския съюз, както и член 106а от Договора за Евратом,

               —

               като взе предвид Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. относно Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности (6), и по-специално членове 55, 145, 146 и 147 от него,

               —

               като взе предвид член 76 и приложение VI към своя правилник,

               —

               като взе предвид доклада на комисията по бюджетен контрол (A7-0102/2012),

               A.

               като има предвид, че съгласно член 17, параграф 1 от Договора за Европейския съюз Комисията изпълнява бюджета и управлява програмите, и че съгласно член 317 от Договора за функционирането на Европейския съюз прави това със сътрудничеството на държавите членки и на своя отговорност съгласно принципа на добро финансово управление;

               Б.

               като има предвид, че специалните доклади на Сметната палата предоставят информация по будещи тревога въпроси, свързани с усвояването на средства, като по този начин те подпомагат Парламента при изпълнението на неговата роля на орган по освобождаване от отговорност;

               В.

               като има предвид, че забележките на ЕП относно специалните доклади на Сметната палата са неразделна част от решението на Парламента от 10 май 2012 г. относно освобождаването от отговорност във връзка с изпълнението на общия бюджет на Европейския съюз за финансовата 2010 година, раздел III — Комисия,

      Част I   Специален доклад № 7/2010 на Сметната палата, озаглавен „Одит на процедурата за уравняване на сметки“

               1.

               Приветства Специалния доклад № 7/2010 относно процедурата за уравняване на сметки в областта на селскостопанската политика поради същественото му значение за качеството на информацията, предоставяна от Комисията на Парламента в рамките на процедурата по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета.

               2.

               Разглежда основното заключение в Специалния доклад № 7/2010 като становище относно корекциите, внесени впоследствие в годишните отчети чрез решения за съответствие, въпреки междувременно взетото от Парламента решение за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета и произтичащото от това релативизиране на информацията, предоставена в хода на процедурата по освобождаване от отговорност.

               3.

               Съзнава, че единствената възможна и цялостна мярка за подобряване на положението би била промяната в системите за контрол в областта на селскостопанската политика, като тази промяна би могла да се осъществи само чрез значително по-голяма тежест за бенефициентите и административните органи.

               4.

               Поради тази причина насочва своите препоръки основно към възможностите за подобряване на положението в рамките на съществуващата система; също така при оценката на реалната приложимост на тази система се позовава на Специален доклад № 8/2011 на Сметната палата, озаглавен „Възстановяване на неправомерно изплатени суми в рамките на ОСП“ и подчертава критиката, отправена от Сметната палата, че системата като цяло не позволява количествено определяне на извършените неправомерни плащания в областта на селскостопанската политика.

               5.

               Подкрепя искането на Сметната палата за реформа на процедурата за уравняване на сметки, с цел:

                           —

                           да се съкрати продължителността на процедурите за финансова корекция с точни срокове и поетапни процедури за възражение,

                           —

                           да се установи ясна връзка между възстановените суми и действителните неправомерни плащания и да се изключи възможността за „преговори“ относно размера на финансовите корекции, тъй като става въпрос за действително възстановяване на неправомерно изплатени суми, а не за „санкция“.

               6.

               Счита, че подобрението на съществуващата система е важно за доверието в годишната процедура по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, както и за защитата на финансовите интереси на Съюза и настоява при процедурата по освобождаване от отговорност Комисията да предоставя следната информация:

                           —

                           сумите, областите и годините на разходите, които все още могат да се проверят, както и минималният и максималният размер на финансовите корекции, които евентуално могат да бъдат извършени и по отношение на кои държавите членки,

                           —

                           различните решения за съответствие, отнасящи се за финансовите години, и начинът, по който тези решения променят данните за финансовите години, за които вече е получено освобождаване от отговорност,

                           —

                           точна оценка на броя на необходимите корекции, които не са били извършени при процедурата за съответствие, и броя на корекциите в решенията за съответствие, които вече не могат да бъдат извършени съгласно правилото за 24-те месеца.

               7.

               Одобрява предприетите от Комисията мерки за подобряване на надеждността на информацията от контролните органи на държавите членки, използвана при уравняването на сметките; привлича вниманието върху драматичното заключение на Сметната палата, че повечето от тези органи не са в състояние да изпълнят мерките на Комисията; затова изисква повече инициативност от страна на Комисията за обучение на административните органи на държавите членки; призовава Комисията да предоставя структурирана обратна информация и да подпомага обмена на информация между разплащателните агенции и сертифициращите органи посредством техните мрежи и чрез семинари, да дава примери за най-добри практики и да изготви съвместни решения на правни проблеми чрез тълкуване; счита, че е важно да се извършват основаващи се на риска проверки на сертифициращите органи.

               8.

               Освен това счита, че по-нататъшното подобряване на декларациите за достоверност на директорите на разплащателните агенции и на сертифициращите органи е съществена мярка за насърчаване на отчетността; призовава за въвеждането на система за поощряване подаването на верни декларации и санкциониране за неверни декларации, особено при констатиране на системни грешки, които не са декларирани предварително.

               9.

               Призовава за системен поток от информация от най-ниските изпълнителни равнища до Комисията, за да могат трудностите на най-ниско равнище да бъдат решени чрез опростяване и тълкуване на законодателството; призовава Комисията да гарантира, че служителите на националните разплащателни агенции и на сертифициращите органи няма да бъдат санкционирани от техните национални органи и техните директори за това, че докладват за корекции пред Комисията.

               10.

               Призовава Комисията да включи разплащателните агенции и сертифициращите органи, при които е налице голямо текучество на персонала, в основан на риска одит и да приложи към годишния отчет за дейността съобщение до органа по освобождаване от отговорност; настоява да се анализира точността на декларациите за достоверност и да се информира органът по освобождаване от отговорност за процента на грешки по държави членки, като се посочат основните източници на грешките.

               11.

               Изисква преразглеждане на процедурите, използвани при вземането на решенията за съответствие, и призовава за по-бързо създаване на експертна група за съгласуване на решенията и целенасочено използване на самата процедура по съгласуване.

               12.

               Препоръчва изисканите в точка 6 данни да бъдат включени в специален раздел на годишната резолюция за освобождаване от отговорност и да бъдат предложени за гласуване на пленарно заседание.

      Част II   Специален доклад № 13/2010 на Сметната палата, озаглавен „Успешен ли е стартът на новия Европейски инструмент за съседство и партньорство и постига ли той резултати в Южен Кавказ (Армения, Азербайджан и Грузия)?“

               13.

               Приветства одита на Сметната палата и съдържащите се в него препоръки; изразява дълбоката си загриженост относно констатациите в одита, които разкриват основни проблеми при прилагането на Европейския инструмент за съседство и партньорство (ЕИСП) от Комисията.

               14.

               Дълбоко е обезпокоен от слабостите в процедурите на планиране, открити по време на одита; призовава Комисията да следва препоръките на Палатата, като рационализира процедурите, подобри връзките между стратегическите програмни документи (планове за действие за европейско съседство, национални стратегически документи и национални индикативни програми) и съгласува в по-голяма степен прилагането на тези документи, с основна цел на съседните страни да бъде предложена възможност за сближаване на отношенията със Съюза.

               15.

               Счита за неприемлив начина, по който Комисията използва бюджетната подкрепа в рамките на ЕИСП, като я третира като предпочитан инструмент за предоставяне на помощ в трите държави, без подробна оценка на ефективността на съществуващите инструменти; подчертава в този контекст, че секторната бюджетна подкрепа (СБП) често е свързана със слаба видимост и нередовна мотивация от страна на правителствата и е дълбоко загрижен от заключението на Сметната палата, че допустимостта на дадена област за предоставяне на СБП се превръща във важен фактор за определяне на помощта в годишните програми за действие за 2007 г.; настоятелно призовава Комисията да изпълни препоръката на Сметната палата да избира по-добре кога да прилага секторната бюджетна подкрепа, като разглежда всички налични възможности в ЕИСП, и да работи за по-балансираното използване на различните средства; подчертава необходимостта от увеличаване на достъпа до предоставяната помощ за НПО и частния сектор в държавите бенефициенти.

               16.

               Изразява загриженост от констатациите на одита, че планирането и разработването на програми за предоставяне на помощ не са ръководени в достатъчна степен от структуриран диалог с държавите бенефициенти, че диалогът се води основно от централните служби на Комисията, ограничавайки прекия обмен на мнения до няколко дни при посещенията в съответните страни, и че от последващите доклади на Комисията за тези посещения невинаги става ясно какви са били темите на дискусиите; счита, че да се предлага на държава, произвеждаща и изнасяща петрол, секторна бюджетна подкрепа, насочена към разширено използване на възобновяеми източници на енергия, определено не би могло да бъде силна мотивация за правителството; изисква от Комисията да предприеме необходимите мерки за засилване на този диалог.

               17.

               Призовава Комисията и Европейската служба за външна дейност (ЕСВД) да обмислят препоръката на Сметната палата за осигуряване на достатъчна подкрепа за персонала, в това число и на място, включително експерти в областта на бюджетната подкрепа, както и да подпомогнат укрепването на общата рамка на държавната администрация в държавите бенефициенти с помощта на мерки, допълващи туининга.

               18.

               Приветства изпълняваната от Комисията пилотна програма, която предвижда ориентиран към резултатите мониторинг и е специално адаптирана към дейностите по програмата за подкрепа на секторната политика, като очаква представянето на доклад за оценка на добавената стойност, признат в трите страни.

      Част III   Специален доклад № 14/2010 на Сметната палата, озаглавен „Управление от страна на Комисията на системата за ветеринарни проверки при вноса на месо след реформите на законодателството за хигиената на храните от 2004 г.“

               19.

               Приветства специалния доклад на Сметната палата, отговора на Комисията и доклада на Комисията за ефективността и степента на съгласуваност на санитарния и фитосанитарния контрол върху вноса на храни, фуражи, животни и растения (COM(2010) 785).

               20.

               Подкрепя препоръките на Сметната палата към Комисията за оптимизиране на нейните действия в рамките на нейните надзорни и координационни правомощия.

               21.

               Призовава за подобрения, по-специално в следните области, които допринасят за по-голяма безопасност на храните при вноса на месо, осигурявайки по този начин по-добра защита за европейските граждани срещу вноса на опасни храни, като същевременно подчертава, че не трябва да се пренебрегват препоръките на Сметната палата, които не са изрично посочени в буквите а)—д) по-долу:

                           а)

                           по отношение на първата препоръка на Сметната палата, Комисията се призовава да се стреми към уеднаквяване на различното третиране на държавите членки в трети държави, както и да предприеме мерки срещу произтичащите от това неблагоприятни и дискриминационни последици за конкуренцията;

                           б)

                           по отношение на третата препоръка на Сметната палата, Комисията се призовава да насърчава държавите членки да използват по-ефективно съществуващите информационни системи и да ги интегрират в по-голяма степен, с цел подобряване на координацията между граничните инспекционни пунктове и митническите органи;

                           в)

                           по отношение на четвъртата препоръка на Сметната палата, Комисията се призовава да съдейства на държавите членки при разработването, изпълнението и оценката на националните планове за наблюдение и контрол; счита, че в съответствие с принципа на субсидиарност следва да се създаде основен набор от анализи, който да включва откриването на общи категории хормонални остатъчни вещества (напр. анаболи) и/или замърсители на околната среда (диоксини, тежки метали) и др., и че тяхното прилагане следва да бъде задължително; счита, че като първа стъпка могат да се положат усилия за повишаване на осведомеността чрез програмата „По-добро обучение за по-безопасни храни“, за да се увеличи информираността на компетентните органи на държавите членки по въпроса; счита, че контролът по изпълнението на фискалните разпоредби следва да бъде допълнителна цел;

                           г)

                           по отношение на седмата препоръка на Сметната палата, Комисията се призовава да представи на Европейския парламент и на Съвета предложение, даващо възможност за образуване на съдебни производства срещу държави членки, които редовно и в продължение на дълъг период от време нарушават разпоредбите на Регламент (ЕО) № 882/2004 (7), като по този начин застрашават безопасността на европейските граждани;

                           д)

                           по отношение на осмата препоръка на Сметната палата, Комисията се призовава да хармонизира извършването на по-строги проверки и да намери ясна и точна формулировка на правилата, регламентиращи осъществяването на засилени проверки по граничните инспекционни пунктове; също така Комисията се призовава да разгледа въвеждането на определен брой лабораторни тестове за държавите членки при извършването на проверки на стоките по граничните инспекционни пунктове.

               22.

               Отбелязва, че европейските производители на месо и храни трябва да спазват строги стандарти за производството и качеството; изразява голяма загриженост от факта, че тези производствени стандарти не се прилагат за производители от трети държави, изнасящи стоки за ЕС, както отбелязва и Сметната палата; призовава Комисията да се заеме с този въпрос и незабавно да представи на Парламента и на Съвета предложения за подходящи начини за смекчаване на неблагоприятните последици за конкурентоспособността на европейските производители на месо и храни.

      Част IV   Специален доклад № 1/2011 на Сметната палата, озаглавен „Подобрило ли се е предоставянето на помощ вследствие на извършеното от Комисията прехвърляне на отговорности по управление на външната помощ от централните ѝ служби към делегациите?“

               23.

               Приветства изключително изчерпателния и аналитичен доклад, изготвен от Сметната палата, както и отлично подбрания момент за оценка на резултатите от прехвърлянето на отговорности.

               24.

               Подкрепя констатациите на Сметната палата, че прехвърлянето на отговорности съвсем очевидно е довело до ускоряване на предоставянето на помощ и до подобряване на качеството и финансовото управление на предоставяната помощ.

               25.

               Насърчава Комисията да допълни критериите и да подобри процедурите за оценка на качеството на финансираните проекти с цел повишаване на качеството на предоставяната помощ и по-нататъшно намаляване на броя на неуспешните проекти; подчертава, че въздействието на разходите за помощта е от първостепенно значение за Парламента.

               26.

               Призовава Комисията да обмисли въпроса за увеличаване на местните консултации, където това е възможно, при вземането на решение за проектите за помощ и мониторинга на техния напредък.

               27.

               Очаква Комисията да предприеме всички необходими мерки за преодоляване на слабостите в системите за управление и контрол, и най-вече на равнището на делегациите на Съюза.

               28.

               Изразява загриженост относно продължаващите проблеми с персонала, работещ в областта на политиките за помощта; счита, че следва да се обърне незабавно внимание на проблема с високия процент текучество в ГД „Развитие и сътрудничество — EuropeAid“, както и с недостатъчния брой служители с подходяща квалификация в делегациите на Съюза; счита, че при необходимост Комисията следва да си сътрудничи с ЕСВД с оглед осигуряване на подходящ капацитет от човешки ресурси за управление на помощта в делегациите на Съюза; очаква подробен доклад от Комисията до края на 2012 г., в който се планират и въвеждат мерки за преодоляване на тези недостатъци.

               29.

               Насърчава Комисията да изиска от делегациите на Съюза да извършват редовни посещения с цел технически и финансов мониторинг на проектите и да насочи в по-голяма степен вътрешната система за отчитане към резултатите, получени вследствие на интервенциите.

               30.

               Призовава Комисията, с активното участие на делегациите на Съюза, да анализира и определи възможностите за финансиране на програмите за предоставяне на помощ в партньорските страни с участието на ЕИБ, както и на европейски, национални и международни организации, отпускащи финансова помощ за развитие.

      Част V   Специален доклад № 2/2011 на Сметната палата, озаглавен „Проследяване на действията, предприети в изпълнение на препоръките от Специален доклад № 1/2005 относно управлението на Европейската служба за борба с измамите“

               31.

               Настоятелно призовава Комисията незабавно да изпълни препоръките от Специален доклад № 1/2005, тъй като от 14-те препоръки, приети от Комисията, само две са изцяло изпълнени към днешна дата; очаква да бъде изчерпателно информиран относно напредъка, постигнат при прилагането на останалите 12 препоръки.

               32.

               Приветства факта, че Европейската служба за борба с измамите (OLAF) използва в по-голяма степен правомощията си за разследване, например чрез извършване на проверки на място и провеждане на събеседвания или чрез съсредоточаване върху по-сериозни и сложни случаи; високо оценява използването в по-голяма степен на електронната система на OLAF за управление на случаите, както и въвеждането на система за управление на времето; изразява съжаление обаче, че средната продължителност на разследванията остава над две години и че през 2009 г. за работата по разследвания е отделено само 37 % от общото време за работа на OLAF.

               33.

               Призовава OLAF да подобри управлението на времето си по такъв начин, че да осигури по-добро разпределение на задачите, за да намали времето за задачи, които не са пряко свързани с разследванията; изразява интерес да види реалните резултати от дейностите, които не са пряко свързани с провеждането на разследвания и за които се отделя 63 % от общото време.

               34.

               Отбелязва, че съгласно фигура 2 от Специален доклад № 2/2011 критерият „ясни цели и планиране“ се преценява като най-слабия аспект в хода на разследването; препоръчва целесъобразното залагане на ясни цели за всяко разследване в бъдеще, като се отчита фактът, че основанието за всяко разследване и планирането на неговите ресурси представляват ясни цели.

               35.

               Отбелязва, че съгласно Специален доклад № 2/2011 „все още не се извършва независим контрол върху действията по разследванията и също така не съществува правилник, който да гарантира, че действията по разследванията протичат по установен ред“ въпреки многократните изявления, правени от OLAF в миналото; освен това отбелязва, че макар и в измененото предложение на Комисията за регламент за изменение на Регламент (ЕО) № 1073/1999 (COM(2011) 135) да има изрично изразено желание за въвеждане на процедура за преглед, това няма да е равностойно на упражняването на независим контрол по отношение на законосъобразността на отделните разследвания и е дори по-лошо от първоначалното предложение; припомня, че това е важно искане, отразено и в съдебната практика на Съда на Европейския съюз; затова счита за задължително да се осигури такъв механизъм за контрол не само, за да се защитят правата на засегнатите лица и икономически субекти, но и за да се защитят правата на разследващите служители на OLAF при завеждането на съдебни дела от тези лица или икономически субекти срещу тях; също така подчертава необходимостта от ясен мандат на OLAF по отношение на останалите институции на Съюза.

               36.

               Споделя становището на Сметната палата относно необходимостта от един-единствен подробен документ, който да отразява ясно резултатите от работата на OLAF в различните сектори, като дава възможност за измерване на напредъка по години; подчертава значението на това да се прави разлика между докладите, изготвяни за обществено ползване, и тези за служебно ползване; счита, че публикуването на подробен доклад е от изключително значение, тъй като ще даде възможност за извършване на надеждни сравнения на резултатите от дейността на OLAF по периоди и по сектори.

               37.

               Изразява съжаление за факта, че невинаги е възможно да се оценят резултатите от дейността на OLAF, тъй като информацията е представена в различни документи, изготвени за различни цели и с различни адресати; настоятелно призовава Комисията да създаде система за разпространение на информация, която да бъде единна, ясна и сравнима и да дава възможност за пълна и обективна оценка на дейността на OLAF.

               38.

               Подчертава, че времето, необходимо за извършване на оценка на входящата информация, се е удвоило от 3,5 месеца през 2004 г. на 7,1 месеца; счита, че фазата на първоначална оценка следва да се ограничи до доказване или отхвърляне на действителността на твърденията, които се съдържат в първоначалната информация; счита, че при фазата на първоначална оценка следва да се избягва провеждането на дейности по разследване, което води не само до правна несигурност, но и изкривява статистическите данни относно различните аспекти на разследванията; предлага да се започва разследване, използвайки наличните възможности за провеждане на разследване, ако информацията, събрана при първоначалната оценка чрез използване на наличните правни инструменти за тази оценка, не дава възможност на OLAF да вземе решение дали да започне разследване или не.

               39.

               Изразява съгласие със Сметната палатата, че по-кратките срокове за разследване и по-доброто качество на окончателните доклади биха могли да допринесат за по-ефективна система от санкции, която да позволява възстановяване на средства, дисциплинарни или наказателни производства.

               40.

               Изразява съжаление за факта, че въпреки споразумението за сътрудничество, подписано през 2008 г. от OLAF и Евроюст, съгласно което OLAF се задължава да уведомява Евроюст за всеки случай на съмнение за измама от страна на икономически субекти, опериращи в повече от една държава членка, през 2008 г. OLAF е изпратил на Евроюст такова уведомление само за пет случая, а през 2009 г. — само за един случай, което показва, че сътрудничеството между OLAF и Евроюст не функционира и призовава за предприемане на всички необходими мерки за подобряване на работата в тази област.

               41.

               Настоятелно призовава OLAF да разшири още повече сътрудничеството с държавите членки на стабилна правна основа; в тази връзка подкрепя идеята за допълнително консолидиране на съществуващите различни правни основания с оглед засилване на сътрудничеството; изразява съгласие с препоръката на Сметната палатата за сключване на споразумения с националните разследващи служби, ако не е налице конкретно законодателство, с цел изясняване на подробните правила за сътрудничество и обмен на информация.

      Част VI   Специален доклад № 3/2011 на Сметната палата, озаглавен „Ефективност и ефикасност на помощта, предоставяна от ЕС чрез организации на ООН в засегнати от конфликти страни“

               42.

               Приветства доклада на Сметната палата и подкрепя направените в този доклад заключения и препоръки.

               43.

               Оценява факта, че работата с ООН дава възможност на Комисията да достигне до региони на света, до които не би могла да достигне сама; съзнава високото ниво на присъщ риск, свързано с предоставянето на помощ в засегнати от конфликти региони; въпреки това изразява безпокойство относно констатираните слабости във връзка с ефективността на проектите и забавянето на тяхното приключване; приветства последните решения на управителните съвети на UNICEF, ПРООН, UNOPS и UNFPA да разкриват доклади за вътрешен одит на Комисията.

               44.

               Призовава Комисията по време на годишната бюджетна процедура да осигури прозрачност относно средствата на Съюза, разходвани от ООН, по-добре да планира разходването на средства от ЕС, съвместно с ООН, и да ускори вътрешните си процедури за постигане на по-бързи резултати.

               45.

               Счита, че добрият мониторинг неминуемо зависи от подходящо докладване; изразява дълбоко безпокойство от факта, че докладването продължава да е нецелесъобразно, независимо от множеството призиви на Парламента в неговите последователни резолюции за освобождаване от отговорност за подобряване на положението и множеството ангажименти, поети от Комисията и агенциите на ООН, с оглед бързо предприемане на необходимите мерки; настоятелно призовава Комисията да представи на Парламента най-късно до края на месец март 2012 г. план за действие с ясни и договорни ориентири, специално разработени, за да подобрят решително системата на докладване за всички проекти и програми, финансирани посредством модела на съвместно управление и делегирани на агенциите на ООН.

               46.

               Призовава Комисията, при финансирането на проекти с други донори чрез многостранен донорски доверителен фонд да се информира за точното съотношение на средствата, предоставени за съответния проект; счита, че за да се подобрят механизмите за контрол, средствата следва да се управляват в отделна сметка; счита, че ако спецификациите на проекта са незадоволителни, Комисията трябва да може да отхвърли проекта и че същото следва да се прилага, ако представителите на Съюза не са включени в достатъчна степен в процеса на планиране на програмата.

               47.

               Споделя становището на Сметната палата, че контролът на Комисията относно законосъобразността и редовността следва да се допълни с подходящи проверки за ефективността и ефикасността на проектите; в тази връзка призовава Комисията да определи заедно с ЕСВД ясни и измерими цели и да въведе подходящи мерки за контрол; в тази връзка подчертава, че е важно да се получи разумна увереност от партньорите по изпълнението; припомня, че Парламентът призова от партньорите по изпълнението да се изискват декларации за достоверност и настоява върху това искане; призовава Комисията да формализира тези декларации и да ги представя на Парламента по време на процедурата по освобождаване от отговорност; споделя препоръките на службата за вътрешен одит на Комисията за извършване на предварителен контрол при договорните споразумения и плащанията, за да се провери допустимостта на предлаганите и исканите разходи; настоява дискусиите по тези въпроси да се документират в преписката; подчертава становището на службата за вътрешен одит, че допълнителните административни разходи и други непреки разходи, изисквани от ООН и плащани от ЕС, трябва да са добре документирани и обосновани.

               48.

               Подкрепя становището на Сметната палата за оценка на реалистичните срокове за проектите въз основа на дадените обстоятелства, за да се избегне недостиг на време и експлозия на разходите, както е посочено в Рамковото финансово и административно споразумение между Европейската комисия и ООН (FAFA); припомня, че Комисията носи крайната отговорност за изпълнението на бюджета; изисква от Комисията да предостави актуална информация на Парламента относно използването на преработените насоки за докладване, съгласувани между ЕС и ООН.

               49.

               Призовава Комисията да прилага механизъм за сравнение на разходите с цел откриване и избягване на свръхфактуриране и да отказва да приеме допълнителни непреки разходи от подизпълнители, за които Сметната палата на два пъти е откривала нередности; изисква от Комисията да извършва съвместни разследвания заедно с Организацията на обединените нации, ако съществуват съмнения относно надеждността на проектите.

               50.

               Изразява съжаление за това, че само много малка част от проверените проекти се отнасят за многостранни донорски доверителни фондове; приканва Сметната палата да публикува специален доклад, който да акцентира изключително върху управлението на многостранни донорски доверителни фондове.

               51.

               Приканва Сметната палата да информира Парламента в случай на продължителни трудности при получаването на пълен достъп до работните документи на одиторите на ООН съгласно споразумението FAFA; припомня, че Парламентът поиска предоставянето на такъв достъп; призовава Комисията, ако собствените ѝ служби продължават да нямат достатъчен достъп до тези документи, да отказва бъдещи плащания по съответните досиета, съгласно специалните разпоредби на Финансовия регламент, приложими при липсата на обосновка; призовава Комисията по време на следващата процедура за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета да докладва на комисията по бюджетен контрол, въз основа на развитието на положението, за достъпа до одитни доклади и за качеството на докладването; призовава Комисията да се въздържа от делегирането на нови проекти и програми на агенциите на ООН, ако тези мерки не бъдат приложени.

      Част VII   Специален доклад № 4/2011 на Сметната палата, озаглавен „Одит на механизма за гарантиране по отношение на МСП“

               52.

               Приветства специалния доклад като първи анализ на финансов инструмент от страна на Сметната палата; посочва, че механизмът за гарантиране по отношение на МСП (механизмът за ГМСП) се счита за най-успешната от всички програми на Съюза, свързани с финансови инструменти; очаква информация от Комисията за евентуални промени в ефекта на лоста на финансовия инструмент от 1:10 за 2009 г. или в установения от Сметната палата в края на 2009 г. процент на загуби от приблизително 0,045 %.

               53.

               Счита, че механизмът за ГМСП е целесъобразна програма, въпреки основателната критика от страна на Сметната палата за недоказаната европейска добавена стойност и чисто местното значение на помощта за занаятчийски предприятия и магазини за търговия на дребно; предлага, с оглед значението на МСП за икономическата структура на държавите членки и на Съюза като цяло, да бъдат представени тринадесетте обхванати от програмата страни и да бъдат разгледани техните резултати, тъй като по този начин могат да се направят изводи за по-правилното насочване на механизма за ГМСП.

               54.

               Очаква Комисията надлежно да обсъди и разгледа въпроса за европейската добавена стойност и за икономическите загуби от неефективното разпределение на ресурсите, тъй като целта на действията на европейско равнище не може да се изразява в изграждането на структури за чисто национални действия или за заместване на национални мерки; счита принципната критика от страна на Сметната палата по отношение на механизма за ГМСП за сериозна, също както и опасенията на Сметната палата, че обхватът на предоставяната помощ е твърде широк и не е насочен единствено към МСП с ограничен достъп до външно финансиране.

               55.

               Счита, че е необходим публичен дебат относно финансирането на механизма за ГМСП; отбелязва намаляването през 2010 г. на средствата по бюджетния ред с 57 300 000 EUR, които бяха взети от Рамковата програма за конкурентоспособност и иновации (ПКИ); изисква информация за броя на служителите на Комисията и Европейския инвестиционен фонд (ЕИФ), които участват в управлението на механизма за ГМСП, както и за съответния размер на административните разходи; изисква информация за действителния брой на отхвърлените кандидатури.

               56.

               Отбелязва общите забележки на Сметната палата за въвеждането на усъвършенствана, ориентирана към резултатите система за събиране на такси за финансовите услуги, предоставяни от ЕИФ; отбелязва липсата на становище на Комисията по този въпрос и очаква представянето на по-конкретна информация.

               57.

               Подкрепя препоръките на Сметната палата за това, че:

                           —

                           бъдещите програми за подпомагане на МСП следва да се основават на ясна логика на интервенция,

                           —

                           показателите за изпълнението следва да бъдат подобрени, за да дават възможност за мониторинг на Комисията по отношение на постигането на целите на механизма,

                           —

                           следва да бъдат определени по-конкретни цели, съответстващи по-добре на целите на финансовия инструмент, мониторингът следва да се актуализира с цел оценка на напредъка по постигането на тези цели и следва да се предвидят мерки за свеждане до минимум на икономическите загуби от неефективно разпределение на ресурсите;

                     отбелязва със задоволство, че Комисията е приела гореспоменатите препоръки и призовава Комисията да докладва пред Парламента за предвидените и/или вече предприети мерки.

               58.

               Подкрепя препоръките на Сметната палата и призовава Комисията да гарантира, че:

                           —

                           за всеки следващ механизъм правното основание и споразумението за управление се финализират значително преди действителното започване на програмния период,

                           —

                           за всяка следваща програма се въвежда система за оценка по скала на кандидатурите на потенциалните посредници и се установяват минимални изисквания за подбор;

                     отбелязва позицията на Комисията за допълнително разглеждане на тези препоръки и призовава Комисията да докладва пред Парламента за своите заключенията по тях, както и дали се предвиждат действия за изпълнението на тези препоръки.

      Част VIII   Специален доклад № 5/2011 на Сметната палата, озаглавен „Схема за единно плащане (СЕП): въпроси, които следва да бъдат разгледани с оглед усъвършенстване на доброто финансово управление“

               59.

               Приветства доклада на Сметната палата и с голям интерес се запознава със заключенията и препоръките, съдържащи се в него; приветства Сметната палата за навременното изготвяне на доклад по съответната тема.

               60.

               Счита, че СЕП не допринася в достатъчна степен за постигане на целите на Договора във връзка с общата селскостопанска политика (ОСП); следователно призовава Комисията да предложи необходимите промени в законодателството, така че СЕП действително да има оптимален принос за постигане на целите на ОСП; счита, че следва да бъдат направени подобрения в СЕП в посока към по-добро насочване на помощта към истинските земеделски производители; настоятелно призовава Съвета да подкрепи Парламента и Комисията в техните усилия за подобряване на ефективността и ефикасността на най-голямата единна европейска схема за подпомагане и по този начин да се подкрепи по-доброто насочване на парите на европейските данъкоплатци.

               61.

               Счита, че съществува прекалено голяма гъвкавост (напр. правилата за добро земеделско и екологично състояние, ДЗЕС) и възможност за тълкуване на основните правила на СЕП; призовава Комисията да дава по-точни насоки за прилагането на правните актове на ЕС в законодателството на държавите членки, с цел да се избегне заобикалянето на правилата; в този контекст счита, че Комисията следва да получи подходящи делегирани правомощия за премахване на тези „вратички“ и за възможно най-бързо отстраняване на недостатъците.

               62.

               Счита, че историческият модел е изиграл своята роля и поради това не следва да бъде включван в следващата многогодишна финансова рамка; подкрепя препоръка № 6 на Сметната палата, в която се препоръчва помощта по СЕП да се основава на конкретните условия за земеделие в различните региони на Съюза; освен това счита, че броят на настоящите 20 модела следва да бъде намален, за да се стигне за предпочитане до един-единствен европейски модел, който да бъде приложим във всички държави членки.

               63.

               Припомня, че навлизането на нови земеделски производители в земеделския сектор е от голямо значение за гарантиране навлизането на иновации в този сектор; поради това изразява загриженост относно констатациите на Сметната палата, че някои държави членки, които прилагат СЕП (5 от 17), не се възползват от наличните възможности, предоставяни от националния резерв за улесняване достъпа на нови земеделски производители до стопанска дейност, с цел насърчаване на смяната на поколенията в селските райони.

               64.

               Счита, че настоящата СЕП функционира по начин, който не стимулира в достатъчна степен иновациите в селскостопанския сектор и освен това пречи за навлизането на нови участници в него.

               65.

               Изразява особена загриженост за това, че не съществува пряка връзка между помощта по СЕП и разходите на земеделските производители за поддържане на земята в доброто земеделско и екологично състояние; счита, че това води до неравновесие между размера на помощта и осигуряването на по-добра околна среда, хуманно отношение към животните и безопасност на храните; все пак признава, че принципът за отделяне на помощта ограничава установяването на подобна връзка.

               66.

               Счита, че в своето предложение за ОСП след 2013 г. Комисията следва да гарантира по-балансирано разпределение на помощта между земеделските производители.

      Част IX   Специален доклад № 6/2011 на Сметната палата, озаглавен „Ефективни ли са проектите в областта на туризма, съфинансирани от ЕФРР?“

               67.

               Приветства заключенията на Сметната палата, и по-специално факта, че всички проекти се характеризират с положителни резултати под една или друга форма и че повечето проекти са били успешни в няколко направления; също така отбелязва, че проектите са били от полза за местната икономика и/или са спомогнали за запазването на елементи от културното, историческо, художествено или екологично наследство на даден регион.

               68.

               Подкрепя забележката на Сметната палата, че създаването или запазването на работни места е ключов фактор в стремежа към балансирано устойчиво развитие на икономиката и заетостта.

               69.

               Отбелязва със загриженост, че в извадката са определени цели само за 58 % от проектите, а останалите 42 % нямат цели по отношение на изпълнението, както и че за повечето проекти от извадката не се осъществява мониторинг на резултатите.

               70.

               Изразява съжаление за факта, че е трудно да се оцени реалната ефективност на проектите или допълнителната европейска добавена стойност поради липсата на систематично определяне на проектните цели, установяване на целеви нива и показатели и последващ мониторинг и оценка на резултатите.

               71.

               Одобрява препоръката на Сметната палата към управляващите органи да гарантират определянето на подходящи цели, целеви нива и показатели (например брой създадени работни места, осигурен допълнителен туристически капацитет и увеличаване на туристическата дейност) при подаването на заявления за получаване на безвъзмездна финансова помощ и вземането на решения за нейното отпускане, с цел избиране на възможно най-ефективните проекти и гарантиране оценката на техните резултати; настоятелно призовава Комисията и държавите членки да насърчават тази практика.

               72.

               Подкрепя препоръката на Сметната палата, която призовава Комисията да извърши оценка на помощта в сектора на туризма, да вземе предвид нейната рентабилност с цел подкрепа на усилията на държавите членки за насърчаване на икономическия растеж и да обмисли дали подобна подкрепа може да бъде насочена по-добре.

               73.

               Приветства усилията на Комисията за опростяване на процеса на отпускане на субсидии от ЕФРР с цел да се сведе до минимум административната тежест за кандидатите; настоятелно призовава Комисията да докладва за напредъка в тази област.

      Част X   Специален доклад № 7/2011 на Сметната палата, озаглавен „Успешни ли са моделът и управлението на агроекологичното подпомагане?“

               74.

               Признава значението на агроекологичните мерки като основен елемент от политиките на ЕС, насочени към смекчаване на неблагоприятните последици от земеделието върху околната среда; признава агроекологичните плащания като начин да „окуражават земеделските производители и останалите управители на земи да обслужват обществото като цяло чрез въвеждане или по-нататъшно прилагане на методи за земеделска продукция, съвместими със защитата и подобряването на околната среда, природата и нейните особености, природните ресурси, почвата и генетичното разнообразие“ (8).

               75.

               Същевременно подчертава, че публичните разходи следва да се правят по начин, който осигурява максимална икономическа целесъобразност и реални резултати; изтъква неотложната необходимост от постигането на най-ефективни резултати по отношение на ангажиментите на ЕС (намаляване на емисиите на парникови газове до 2020 г., стратегия на ЕС за биологично разнообразие до 2020 г. и т.н.).

               76.

               Изразява безпокойство от констатацията на Сметната палата, че агроекологичната политика не е създадена и контролирана така, че да води до трайни ползи за околната среда, тъй като целите на плащанията за агроекология не са достатъчно конкретни, за да позволяват да се оцени степента на постигането им, посоченият натиск върху околната среда не обосновава ясно агроекологичните плащания и мониторингът за постигане на целите на агроекологичната политика е трудно осъществим; призовава държавите членки да създават ясно насочени програми за развитие на селските райони и призовава Комисията да оценява по-строго тези програми преди тяхното одобряване; подчертава значението на една добре управлявана мрежа на Съюза за оценка на развитието на селските райони.

               77.

               Приветства заключението на Сметната палата, че като цяло земеделските производители са добре подпомагани посредством уместни насоки; все пак отбелязва необходимостта от подобряване на разпространението на добри практики и предоставянето на обратна информация относно резултатите; за тази цел призовава Комисията и държавите членки да използват по-добре съществуващите структури като Европейската мрежа за развитие на селските райони.

               78.

               Приветства заключението на Сметната палата, че като цяло земеделските производители са добре подпомагани посредством уместни насоки и отбелязва множеството добри практики, установени от Сметната палата; изразява безпокойство за това, че повечето държави членки не правят оценка на минималната степен на участие, която е необходима, за да се гарантира, че подмерките ще доведат до очакваните въздействия върху околната среда, и дали размерът на помощта е подходящ за постигане на това минимално ниво; счита, че подходът „Leader“ за развитие на селските райони също би могъл да бъде използван за прилагане на колективен подход.

               79.

               Изразява безпокойство относно слабостите при определянето на размера на помощта, констатирани от Сметната палата; призовава Комисията преди одобряването на програмите да гарантира надлежното отчитане на всички елементи, посочени от Сметната палата като необходими за правилното определяне на размера на помощта.

               80.

               Изразява безпокойство, че по-голямата част от разходите са направени за „хоризонтални“ подмерки, изпълнени върху цялата територия на програмата, без това да е винаги обосновано в програмите за развитие на селските райони; счита за неприемливо, че държавите членки използват само в ограничена степен процедурите за насочване и подбор; счита, че липсата на подходящ набор от цели следва винаги да се обосновава в програмите.

               81.

               Изразява дълбока загриженост за това, че при управлението на агроекологичната политика не се вземат в достатъчна степен предвид специфичните екологични нужди и по този начин не се постигат оптимални от икономическа гледна точка резултати; намира за неприемливо, че според констатацията на Сметната палата при 39 % от проверените договори не съществува конкретен натиск върху околната среда в района, където е изпълнен договорът, или пък държавите членки не са успели да го идентифицират; призовава държавите членки да се съсредоточат върху прилагането на колективен подход, когато той би осигурил желаното въздействие върху околната среда.

               82.

               В контекста на следващия програмен период подчертава, че за да постигнат агроекологичните плащания желаните въздействия по отношение на биологичното разнообразие, съхранението и развитието на земеделие и горско стопанство с висока природосъобразна стойност, развитието на традиционния земеделски ландшафт, опазването на водите и изменението на климата, е необходимо агроекологичните програми да се насочат към по-конкретни приоритети.

               83.

               Приветства избрания подход в предложението на Комисията за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) (COM(2011) 627/2), който ще наблегне в по-голяма степен на непрекъснатия мониторинг и показателите за изпълнение по отношение на програмите за развитие на селските райони.

      Част XI   Специален доклад № 8/2011 на Сметната палата, озаглавен „Одит на възстановяването на неправомерно изплатени суми в рамките на ОСП“

               84.

               Приветства специалния доклад на Сметната палата и взема под внимание нейните констатации; подчертава отдавнашните критики на Парламента, че системата за възстановяване на неправомерно извършени разходи работи само частично; подчертава, че „по-високият процент на възстановявания“, отчетен от Комисията, все още означава, че 60 % от неправомерно изплатените суми остават при бенефициентите в нарушение на закона; отбелязва, че въз основа на цифрите, представени от Сметната палата, този дял е над 90 %.

               85.

               Подкрепя препоръките на Сметната палата за това, че Комисията следва:

                           —

                           да изисква от държавите членки да докладват нередностите и други дългове при изготвянето на нареждане за събиране на вземания,

                           —

                           да въведе единни срокове за откриването на потенциална нередност и връчването на длъжника на нареждането за събиране на вземания, което ще подобри хармонизацията между държавите членки и ще гарантира по-навременно предаване на информацията на ОЛАФ,

                           —

                           да въведе ясни и недвусмислени правила във връзка с начисляването, вписването и отчитането на лихви по неизплатени задължения,

                           —

                           да поясни обстоятелствата, при които дълговете могат да бъдат обявени за несъбираеми, по-специално във връзка с обявяване на длъжника в несъстоятелност, и

                           —

                           да прави всяка година точна оценка на неправомерно изплатените суми на крайните бенефициенти, за да се знае какви суми би трябвало да се върнат от тях, и да определи точната сума за събиране към годината на възникналата щета.

               86.

               Отбелязва, че системата за възстановяване на неправомерно извършени разходи като цяло включва само част от плащанията, както и че от предвидените 500 милиарда евро под формата на плащания в рамките на ОСП, направени през последните 10 години, са възстановени 5 милиарда евро (1 %) (Специален доклад № 7/2010); също така отбелязва, че следователно е по-скъпо да се поддържа функционираща система за контрол, отколкото да се плащат финансови корекции на Комисията.

               87.

               Отбелязва позицията на Комисията, че желае да разгледа допълнително тези препоръки и я призовава да докладва пред Парламента за действията, които възнамерява да предприеме за изпълнението на тези препоръки.

               88.

               Изразява съжаление за това, че процентът на отписаните дългове, поети от бюджета на ЕС, е 87,8 % или 428 900 000 EUR за периода 2006—2009 г.; призовава Комисията да прилага механизъм за санкциониране, ако държавите членки отписват дългове като несъбираеми, когато това е нецелесъобразно; настоява, че това ще изисква ясно и практично определяне на насоките, без никаква възможност за различни тълкувания.

               89.

               Подкрепя препоръките на Сметната палата и призовава Комисията да гарантира, че:

                           —

                           начинът на управление и отчитане на дълговете в държавите членки ще продължи да се подобрява, както и да гарантира последователното третиране на тези дългове във всички държави членки,

                           —

                           се издават навременни насоки с оглед справяне с продължаващи несъответствия при ключови отчетни и счетоводни понятия,

                           —

                           ще бъде преразгледано прилагането на правилото 50/50, по-специално по отношение на сумите, които потенциално могат да избегнат уравняване, с цел да се гарантира ефективното му прилагане,

                           —

                           подчертаните по-горе рискове се вземат предвид в работата на сертифициращите органи при извършваната от тях проверка на отчетите на длъжниците в държавите членки,

                           —

                           от бенефициентите ще бъде възстановена по-голямата част от неправомерно изплатените суми, които те са получили,

                           —

                           изпълнението на препоръките по старите случаи на оперативната група по възстановяването ще приключи и ще бъде третирано еднакво във всички държави членки.

               90.

               Отбелязва поясненията на Комисията по тези препоръки и я приканва да разгледа допълнително тези предложения; призовава Комисията да докладва пред Парламента своите заключения и да посочи дали се предвиждат действия във връзка с тези препоръки.

               91.

               Приветства инициативата на OLAF за проучване на възможността за изменение на Регламент (ЕО) № 1848/2006 на Комисията от 14 декември 2006 г. относно нередностите и възстановяването на неправомерно изплатени суми във връзка с финансирането на общата селскостопанска политика и създаването на информационна система в тази област (9), с цел подобряване на потока от съществуваща информация и използването ѝ; приканва ОЛАФ да докладва своите констатации пред Парламента.

               92.

               Призовава за еднакво третиране на неизплатените задължения (възстановяването на средства) във всички държави членки и настоява за предприемането на мерки за гарантиране реалното възстановяване на дължимите на Съюза суми във връзка с нарушения на правото на ЕС, въпреки факта, че някои страни страдат от финансовата криза.

               93.

               Отбелязва, че сумата, изплатена от държавите членки по правилото 50/50 (за периода 2006—2009 г.), възлиза на 424 000 000 EUR, като 58 % от нея са за Италия; призовава за изготвянето на план за действие за Италия, с цел подобряване на положението.

               94.

               Припомня, че във финансовите отчети, представени на Парламента, все още липсва прозрачност относно публикуването на удържаните от държавите членки суми (на практика пари на данъкоплатците) и на реално възстановените от бенефициентите суми; призовава Комисията да предостави тази информация на Парламента.

               95.

               Приканва Сметната палата да публикува доклад по този въпрос за областта на структурните фондове.

      Част XII   Специален доклад № 9/2011 на Сметната палата, озаглавен „Ефективни ли са проектите за електронно управление, съфинансирани от ЕФРР?“

               96.

               Приветства специалния доклад на Сметната палата и нейната оценка, че съфинансираните от ЕФРР проекти за електронно правителство са допринесли за развитието на електронните публични услуги.

               97.

               Подкрепя препоръките на Сметната палата, и по-специално това, че:

                           —

                           държавите членки следва да разработят стратегии за електронно правителство, които да се основават на установени нужди, да имат ясни цели и ясно разпределение на отговорностите на органите, натоварени с постигането на тези цели,

                           —

                           управляващите органи следва да избират проектите за електронно правителство, които ще получат финансова помощ от ЕФРР, въз основа на оценка на очакваните разходи и качествени и количествени ползи на проекта,

                           —

                           управляващите органи в държавите членки следва да гарантират, че проектите за електронно правителство, избрани за съфинансиране със средства от ЕФРР, се фокусират не само върху крайните резултати от проекта, но също и върху промените в процесите или в организацията, необходими за постигане на полза от разработените системи,

                           —

                           управляващите органи следва да бъдат насърчавани да прилагат най-добрите налични практики и съвети, например чрез общността e-Practice, и следва да препоръчват използването на подходяща методология за управление на проектите за електронно правителство, получаващи помощ по линия на ЕФРР,

                           —

                           Комисията следва да продължи да полага усилия принципите и препоръките на Съюза, които правят възможна трансевропейската оперативна съвместимост, и по-специално принципите на Европейската рамка за оперативна съвместимост, да бъдат отразени в проектите, получаващи финансиране от ЕФРР,

                           —

                           при подбора на проекти за електронно правителство управляващите органи следва да гарантират, че всички значими разходи, в това число и разходите за поддръжка, се предвиждат в анализа на разходите и ползите, който стои в основата на решението за финансиране,

                           —

                           Комисията следва да бъде приканена да продължи да полага усилия, за да гарантира, че управляващите органи извършват мониторинг и оценка на резултатите и въздействието на проектите, с цел да се докаже ефективното използване на финансирането от ЕС и да се осигури обратна връзка с цел подобряване на разработването на бъдещи програми.

      Част XIII   Специален доклад № 10/2011 на Сметната палата, озаглавен „Ефективни ли са програмите „Мляко за училищата“ и „Плодове в училище“?“

               98.

               Припомня резултата от външната оценка на програмата „Мляко за училищата“ за 1999 г. и коментара на Сметната палата, че оттогава не са извършени реални промени в програмата.

               99.

               Подчертава, че простото продължаване на настоящата програма „Мляко за училищата“ би било прахосване на парите на данъкоплатците и затова програмата следва да бъде преустановена, освен ако не бъде незабавно и коренно реформирана.

               100.

               Подчертава, че едва 10 % от училищата, които имат право да участват в програмата „Мляко за училищата“, понастоящем се възползват от нея; съответно счита, че държавите членки са показали своята подкрепа за програмата, независимо от ниския размер на субсидията и възможните икономически загуби от неефективно разпределяне на ресурсите по програмата; насърчава държавите членки да създадат национални програми за здравословно хранене за училищата, като по този начин заменят програмите „Мляко за училищата“ и „Плодове в училище“ с по-целенасочени мерки.

               101.

               Изразява убеждението си, че ако продължат да съществуват, програмите „Мляко за училищата“ и „Плодове в училище“ следва да функционират по сходен начин с оглед улесняване на координацията и установяване на взаимодействие, тъй като техните цели са еднакви.

               102.

               Призовава Комисията и държавите членки да се насочат — на научна основа — към децата и учениците, които биха извлекли най-голяма полза от тези програми (т.е. хранителни нужди, възрастова група, здравословно състояние, социална група и др.); подчертава, че насочването към целеви групи ще улесни също така измерването на въздействието на програмите.

               103.

               Счита, че продуктите следва да бъдат раздавани безплатно и че следва да се избягва раздаването им в ученическите столове.

               104.

               Настоява, че разпределянето на продуктите, попадащи в обхвата на тези схеми, трябва да бъде включено в национална и/или регионална стратегия и подчертава, че подобна стратегия трябва да включва също така и съпътстващи мерки (под формата на образователни и информационни мерки, с участието на родители и учители).

               105.

               Призовава Комисията и държавите членки да въведат система за съфинансиране на програмата „Мляко за училищата“, която да е подобна на системата, използвана за програмата „Плодове в училище“; счита, че Комисията и държавите членки биха могли да обсъдят съфинансиране и на съпровождащите мерки; също така счита, че неусвоените национални финансови пакети биха могли да бъдат преразпределени сред държавите членки.

               106.

               Призовава Комисията и държавите членки да въведат ефективни системи за мониторинг и контрол.

      Част XIV   Специален доклад № 11/2011 на Сметната палата, озаглавен „Ефективни ли са моделът и управлението на схемата за географски указания?“

               107.

               Приветства специалния доклад на Сметната палата и взема под внимание нейните констатации за това, че:

                           —

                           нормативните разпоредби относно схемата за географски указания не определят минимални изисквания за проверките на продуктовите спецификации и не уреждат въпроси като минималния обхват на проверките, тяхната честота, методологията за техния подбор и кои от участниците в различните етапи на производството и разпространението подлежат на проверка,

                           —

                           Регламент (ЕО) № 882/2004 не урежда въпроса за задължителния характер и естеството на проверките, които държавите членки следва да извършват с цел откриване и предотвратяване на непозволени практики във връзка със схемата за географски указания.

               108.

               Изразява загриженост, че според одита на Сметната палата това води до ситуация, при която системите за контрол на държавите членки се различават по редица важни аспекти и счита, че е необходимо тези различия да бъдат намалени в бъдеще; отбелязва предложението на Комисията (COM(2010) 733), включено в т.нар. „пакет за качество“; призовава за адекватна структура и система за контрол, която да гарантира постоянно високо качество на продуктите със защитено наименование за произход и защитено географско указание и ефективно да предотвратява и открива непозволени практики във всички държави членки; въпреки това счита, че това не трябва да води до създаването на допълнителни нива на контрол, определянето на максимални изисквания за контрол и допълнително увеличаване на бюрокрацията.

               109.

               Подкрепя препоръката на Сметната палата за включване на одити на проверките, извършени от държавите членки по отношение на схемата за географски указания, в плана на Комисията за редовни одити в държавите членки и отправя искане към Комисията да реагира подобаващо.

               110.

               Припомня констатацията на Сметната палата, че процедурата за разглеждане на заявления на национално ниво и на ниво Комисия е прекалено дълга, и призовава Комисията да опрости и съкрати бюрократичните и дълги процедури на регистрация, за да направи схемата за географски указания по-привлекателна за потенциалните кандидати, които понастоящем са обезкуражени от отнемащите твърде много време процедури по кандидатстване.

               111.

               Изразява загриженост, че одитът на Сметната палата намира за ниска информираността на потребителите и производителите относно схемата за географски указания; обезпокоен е също така от констатацията, че най-вероятно използваните понастоящем инструменти няма да повишат информираността относно схемата за географски указания и не са подходящи за насърчаване на участието на производителите; следователно отправя искане към Комисията да проучи внимателно ситуацията, да разработи ясна стратегия и да определи ефективни мерки и средства, които да са насочени към преодоляване на липсата на информираност относно схемата за географски указания, нейните продукти и лога, например чрез провеждането на кампания по собствена инициатива и др.

               112.

               Подкрепя препоръката на Сметната палата, че трябва да се въведе система за взаимно сътрудничество, която да отчита специфичните нужди на националните органи, прилагащи схемата за географски указания.

               113.

               Припомня, че системата за географски указания на ЕС прави разлика между два вида защитени наименования: защитено наименование за произход и защитено географско указание; посочва, че тези описания са объркващи за потребителите, тъй като те не показват ясно каква е разликата между тях; следователно предлага въвеждането на по-ясни показатели, които да позволяват на потребителите да видят разликата между защитените наименования по отношение на степента и вида на връзката между продукта и географския регион.

               114.

               Изразява загриженост относно неотдавнашните публикации в пресата, в които се съобщава за неуместно използване и злоупотреба с географски указания от някои трети държави; призовава Комисията да предприеме активни мерки за защита на продуктите, регистрирани съгласно схемата за географски указания на Съюза, както и в контекста на международната търговия, и да работи по съответни споразумения с трети държави.

               115.

               Призовава Комисията да информира Парламента относно резултата от своите действия.

      Част XV   Специален доклад № 15/2011 на Сметната палата, озаглавен „Ефективни ли са процедурите на Комисията за управление на контрола върху държавните помощи?“

               116.

               Приветства специалния доклад и принципно подкрепя препоръките на Сметната палата със следните забележки, като отбелязва, че за този одит бяха избрани само осем държави членки.

               117.

               Взема под внимание оценката на Сметната палата, че Комисията е реагирала бързо и ефективно на финансовата криза и по този начин е допринесла значително за това нито една голяма финансова институция със седалище в ЕС да не изпадне в несъстоятелност.

               118.

               Приканва Комисията да възприеме по-активен подход във взаимоотношенията си с държавите членки, и по-специално:

                           —

                           да полага по-големи усилия за повишаване на информираността относно правилата за държавните помощи чрез разпространяване на информация относно най-добрите практики и предоставяне на повече практически указания,

                           —

                           да гарантира, когато е приложимо, надлежното уведомяване за всяка държавна помощ и да разработи инструменти за дисциплиниране на държавите членки, когато това не е извършено,

                           —

                           да осигури незабавно повече налични човешки ресурси за осъществяване на контрол върху държавните помощи.

               119.

               Отбелязва слабостите по отношение на необходимостта от ускоряване на процеса на вземане на решения и повишаване на прозрачността му и приканва Комисията да предприеме мерки, за да ограничи продължителността на процедурата по разследване; отбелязва големия брой искания на информация, изпратени до държавите членки, и насърчава Комисията да намали броя им, с цел да се ускори процедурата; призовава Комисията да информира Парламента за средното време, което е било необходимо за приключване на случаите през последните четири години за всяка отделна държава членка.

               120.

               Насърчава Комисията допълнително да обмисли дали може да рационализира работата си при „нормални“ обстоятелства, като използва извлечените поуки от успешната си работа по случаите, свързани с финансовата криза, и приканва Комисията да информира Парламента до септември 2012 г. за евентуални въведени промени.

               121.

               Подчертава, че е важно да се гарантира правна сигурност за всички заинтересовани страни; следователно призовава Комисията:

                           —

                           експедитивно да приключва неоснователните жалби,

                           —

                           принципно да ускори процедурата по разглеждане на жалбите и да предостави необходимите ресурси с цел допълнително намаляване натрупването на жалби,

                           —

                           да информира надлежно жалбоподателя, държавата членка и бенефициента за напредъка по текущите случаи и за резултата от разследването.

               122.

               Отбелязва слабостите при използването на наличните човешки ресурси и приветства намерението на Комисията да въведе подобрена система за отчитане на работното време; одобрява предложението на Сметната палата за управленско отчитане, целящо ефективно следене на изразходваното за конкретните случаи време и работната натовареност на служителите, работещи по случаите; очаква тази система да започне да функционира до края на 2012 г.

               123.

               Подчертава значението на контрола по отношение на държавните помощи; следователно насърчава Комисията да засили дейностите по мониторинг както по отношение на размера на извадката, така и по отношение на обхвата ѝ.

               124.

               Отбелязва слабостите в процеса на събиране на данни и приканва Комисията да подобри своята ефективност и надеждност, както и да докладва относно напредъка по въвеждането на приложението SARI (10) преди края на процедурата по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета за финансовата 2010 година.

               125.

               Приканва Комисията да разшири обхвата на последващата си оценка на въздействието, което държавните помощи и контролът върху държавните помощи оказват върху предприятията, пазарите и икономиката като цяло.

               126.

               Възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на Съвета, Комисията, Съда на Европейския съюз и Сметната палата и да осигури публикуването ѝ в Официален вестник на Европейския съюз (серия L).

      (1)  ОВ L 64, 12.3.2010 г.

      (2)  ОВ C 332, 14.11.2011 г., стр. 1.

      (3)  ОВ C 326, 10.11.2011 г., стр. 1.

      (4)  ОВ C 332, 14.11.2011 г., стр. 134.

      (5)  Приети текстове, P7_TA(2012)0153 (вж. стр. 31 от настоящия брой на Официален вестник).

      (6)  ОВ L 248, 16.9.2002 г., стр. 1.

      (7)  Регламент (ЕО) № 882/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2004 г. относно официалния контрол, провеждан с цел осигуряване на проверка на съответствието със законодателството в областта на фуражите и храните и правилата за опазване здравето на животните и хуманното отношение към животните (ОВ L 165, 30.4.2004 г., стр. 1).

      (8)  Регламент (ЕО) № 1698/2005 на Съвета от 20 септември 2005 г. относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) (ОВ L 277, 21.10.2005 г., стр. 1), съображение 35.

      (9)  ОВ L 355, 15.12.2006 г., стр. 56.

      (10)  Приложението SARI е ново приложение за централна база данни, с което органите, предоставящи помощи в съответната държава членка, могат пряко да кодират разходите си за помощи (Специален доклад № 15/2011, стр. 60).