title: Решение на Надзорния орган на ЕАСТ № 73/13/COL от 20 февруари 2013 година за изменение за осемдесет и девети път на процесуалните и материалноправните норми в областта на държавната помощ чрез въвеждане на нова глава относно прилагането на правилата за държавна помощ във връзка с бързото разполагане на широколентови мрежи

text:
               8.5.2014

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 135/49

         РЕШЕНИЕ НА НАДЗОРНИЯ ОРГАН НА ЕАСТ
   № 73/13/COL
   от 20 февруари 2013 година
   за изменение за осемдесет и девети път на процесуалните и материалноправните норми в областта на държавната помощ чрез въвеждане на нова глава относно прилагането на правилата за държавна помощ във връзка с бързото разполагане на широколентови мрежи
   НАДЗОРНИЯТ ОРГАН НА ЕАСТ,
   КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД Споразумението за Европейското икономическо пространство (1), и по-специално членове 61—63 и протокол 26 към него,
   КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД Споразумението между държавите от ЕАСТ за създаване на Надзорен орган и Съд (2), и по-специално член 5, параграф 2, буква б) и член 24 от него,
   КАТО НАПОМНЯ процесуалните и материалноправните норми в областта на държавната помощ, приети на 19 януари 1994 г. от Надзорния орган (3),
   КАТО ИМА ПРЕДВИД, ЧЕ:
   Съгласно член 24 от Споразумението за надзор и съд Органът прилага разпоредбите на Споразумението за ЕИП по отношение на държавната помощ.
   Съгласно член 5, параграф 2, буква б) от Споразумението за надзор и съд Органът публикува известия или насоки по въпроси, които се разглеждат в Споразумението за ЕИП, ако се предвижда изрично в това споразумение или в Споразумението за надзор и съд, или ако Надзорният орган сметне това за необходимо.
   На 19 декември 2012 г. Европейската комисия прие ново съобщение относно прилагането на правилата за държавна помощ във връзка с бързото разполагане на широколентови мрежи
       (4).
   Това съобщение е от значение и за Европейското икономическо пространство.
   Следва да се осигури еднакво прилагане на правилата на ЕИП за държавната помощ в цялото Европейско икономическо пространство.
   Съгласно точка II от глава „Общи положения“ в края на приложение XV към Споразумението за ЕИП, след консултиране с Европейската комисия Органът ще приеме актове, съответстващи на приетите от нея.
   Проведени са консултации с Европейската комисия и с държавите от ЕАСТ,
   ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
   Член 1
   Насоките относно държавната помощ се изменят, като се добавя нова глава относно прилагането на правилата за държавна помощ във връзка с бързото разполагане на широколентови мрежи. Новата глава се съдържа в приложение към настоящото решение.
   Член 2
   Само текстът на английски език е автентичен.

      Съставено в Брюксел на 20 февруари 2013 година.

            За Надзорния орган на ЕАСТ

         Oda Helen SLETNES

            Председател

         Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

            Член на колегията

      (1)  Наричано по-нататък „Споразумението за ЕИП“.

      (2)  Наричано по-нататък „Споразумението за надзор и съд“.

      (3)  Насоки за прилагане и тълкуване на членове 61 и 62 от Споразумението за ЕИП и член 1 от протокол 3 към Споразумението за надзор и съд, приети и издадени от Надзорния орган на 19 януари 1994 г., публикувани в Официален вестник на Европейския съюз (наричан по-нататък „ОВ“) L 231, 3.9.1994 г., стр. 1 и в Притурка за ЕИП № 32, 3.9.1994 г., стр. 1, наричани по-нататък „Насоките относно държавната помощ“. Актуализирана версия на Насоките относно държавната помощ е публикувана на уебсайта на Органа: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

      (4)  Съобщение на Комисията, озаглавено „Насоки на ЕС относно прилагането на правилата за държавна помощ във връзка с бързото разполагане на широколентови мрежи“ (ОВ C 25, 26.1.2013 г., стр. 1).

      ПРИЛОЖЕНИЕ
      ПРИЛАГАНЕ НА ПРАВИЛАТА ЗА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ ВЪВ ВРЪЗКА С БЪРЗОТО РАЗПОЛАГАНЕ НА ШИРОКОЛЕНТОВИ МРЕЖИ (1)

      1.   ВЪВЕДЕНИЕ

                  (1)

                  Широколентовите връзки са от стратегическо значение за европейския растеж и за иновациите във всички сектори на икономиката, както и за социалното и териториалното сближаване. В стратегията на ЕС „Европа 2020“ се подчертава значението на въвеждането на широколентовия достъп. В една от водещите инициативи на стратегията — Програмата в областта на цифровите технологии за Европа (2) — е потвърдена целта от „Европа 2020“ да се предостави основен широколентов достъп на всички европейци до 2013 г., като стремежът е да се гарантира, че до 2020 г.: i) всички европейци имат достъп до много по-бърз интернет със скорост над 30 Mbps; и ii) 50 % от европейските домакинства или повече имат абонамент за интернет връзка със скорост над 100 Mbps. В съответствие със стратегията „Европа 2020“ и Програмата в областта на цифровите технологии Надзорният орган на ЕАСТ (наричан по-нататък „Органът“) също подкрепя широкото предлагане на широколентови услуги за всички европейски граждани и достъпа до по-високоскоростен интернет.

                  (2)

                  Секторът на електронните съобщения премина през задълбочен процес на либерализация и в момента подлежи на секторно регулиране. В регулаторната рамка на ЕИП за електронните съобщения също се предвиждат правила за хармонизиране на широколентовия достъп (3). Що се отнася до наследствените широколентови мрежи, пазарите на едро досега подлежат на предварително регулиране в повечето държави от ЕИП. За по-нататъшното внедряване на широколентовите мрежи и по-специално на мрежите за достъп от следващо поколение (наричан по-нататък „ДСП“) (4) продължава да се изисква намесата на националните регулаторни органи (наричани по-нататък „НРО“), което се дължи на тяхната роля в сектора на електронните съобщителни услуги.

                  (3)

                  Още по-важно е публичните средства в този сектор да се използват внимателно и Органът да гарантира, че държавната помощ е допълваща и не замества инвестициите от страна на пазарните участници. Държавната интервенция следва да ограничи възможно най-много риска от изместване на частните инвестиции, от промяна на търговските стимули за инвестиране и в крайна сметка от нарушаване на конкуренцията в противовес на общия интерес на ЕИП.

                  (4)

                  В настоящите насоки се прави обобщение на принципите на политиката на Органа при прилагане на правилата за държавна помощ съгласно Споразумението за ЕИП към мерките, които са в подкрепа на внедряването на широколентови мрежи като цяло (раздел 2). В тях се обяснява прилагането на тези принципи при оценката на мерки за помощ, насочени към бързото внедряване на основни широколентови мрежи и мрежи за достъп от следващо поколение (ДСП) с много висока скорост (раздел 3). Органът ще прилага насоките при оценката на държавната помощ за широколентови мрежи. Това ще увеличи правната сигурност и прозрачността при вземането на решенията му.

            2.   ОСНОВНИ ПРИНЦИПИ НА ПОЛИТИКАТА НА ОРГАНА ОТНОСНО ДЪРЖАВНАТА ПОМОЩ ЗА ШИРОКОЛЕНТОВ ДОСТЪП

                  (5)

                  Съгласно член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП „за несъвместими с функционирането му се считат помощите, отпускани от държавите — членки на ЕО, от страните от ЕАСТ или отпускани чрез държавни ресурси, под каквато и да е форма, доколкото те засягат търговията между договарящите се страни, които нарушават или заплашват да нарушат конкуренцията, като подпомагат някои предприятия или производства“. Оттук следва, че за да бъде счетена дадена мярка за държавна помощ, трябва да бъдат изпълнени следните кумулативни условия:

                              а)

                              мярката трябва да бъде отпусната чрез държавни ресурси;

                              б)

                              тя трябва да дава икономическо предимство на предприятия;

                              в)

                              предимството трябва да бъде селективно; и

                              г)

                              да нарушава или да заплашва да наруши конкуренцията;

                              д)

                              мярката трябва да засяга търговията в рамките на ЕИП.

            2.1.   Член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП: наличие на помощ

                  (6)

                     Използване на държавни ресурси: Трансферът на държавни ресурси може да приеме различни форми, като например преки безвъзмездни средства, данъчни облекчения (5), кредити при облекчени условия или други видове преференциални условия на финансиране. Държавни ресурси се използват и ако държавата предоставя полза в натура, например инвестиции в изграждането на (част от) широколентовата инфраструктура. Държавните ресурси могат да се използват (6) на национално, регионално или местно равнище.

                  (7)

                     Предприятие: Държавните мерки в подкрепа на инвестициите в широколентова инфраструктура обикновено са насочени към упражняване на стопанска дейност, като изграждането, експлоатацията и предоставянето на достъп до широколентовата инфраструктура или създаването на условия за осигуряването на връзка за крайните потребители. Самата държава също може да извършва стопанска дейност, когато стопанисва и експлоатира (части от) широколентова инфраструктура, например чрез вътрешно дружество или като част от държавната администрация. Изграждането на широколентова мрежова инфраструктура с оглед на нейното бъдещо ползване с търговска цел от държавата или от оператори, които се явяват трети страни, също представлява стопанска дейност (7). Разполагането на широколентова мрежа, която не е с търговско предназначение, може да не представлява държавна помощ (8), защото изграждането на мрежата не облагодетелства никое предприятие (9). Ако обаче впоследствие тази мрежа бъде отворена за използване от страна на инвеститори в сектора на широколентовите услуги или оператори на широколентови услуги, вероятно ще е налице държавна помощ (10).

                  (8)

                     Предимство: Помощта обикновено се предоставя пряко на инвеститори в мрежата, които в повечето случаи се избират чрез конкурентна тръжна процедура. Когато държавният принос не е бил предоставен при нормални пазарни условия и следователно отговаря на критериите за държавна помощ съгласно принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика (вж. точка 11 по-долу), използването на състезателна процедура за подбор гарантира, че помощта е ограничена до минималния размер, необходим за конкретния проект. Това обаче не премахва помощта, тъй като публичният орган все пак ще предостави субсидия на спечелилия участник в търга (например като „финансиране на разликата“ или като принос в натура), и целта на тази процедура е именно да бъде избран бенефициерът на помощта. Финансовата подкрепа ще даде възможност на спечелилия участник в търга да проведе тази търговска дейност при условия, които иначе не биха съществували на пазара. Освен прекия бенефициер на помощта непреки бенефициери могат да бъдат и оператори, които се явяват трети страни и които получават достъп на едро до субсидираната инфраструктура (11).

                  (9)

                     Селективност: държавните мерки, подкрепящи внедряването на широколентови мрежи, са селективни по своята същност поради това, че са насочени към инвеститори в сектора на широколентовите услуги и оператори, които са трети страни и които извършват дейност само в някои сегменти от общия пазар на електронни съобщителни услуги. От друга страна, по отношение на крайните бизнес потребители на субсидираната мрежа (12) мярката може да не бъде селективна, стига достъпът до субсидираната инфраструктура да е отворен за всички сектори на икономиката. Селективност ще съществува, ако внедряването на широколентовите мрежи е специално насочено към конкретни бизнес потребители, например ако подкрепата от държавата е насочена към внедряването на широколентова мрежа в полза на предварително определени предприятия, които не са избрани в съответствие с общите критерии, приложими в цялата област, за която е отговорен органът, предоставящ помощта (13).

                  (10)

                     Нарушаване на конкуренцията: според съдебната практика на Съда на Европейския съюз (наричан по-нататък „Съдът“) финансовата подкрепа или помощта в натура нарушава конкуренцията, доколкото чрез нея се укрепва позицията на дадено предприятие в сравнение с другите предприятия (14). Поради държавната помощ, предоставена на конкурент, съществуващите оператори могат да намалят капацитета си или потенциалните оператори могат да решат да не навлязат на нов пазар или в дадена географска област. Нарушаването на конкуренцията вероятно ще е по-голямо, ако бенефициерът на помощта разполага с пазарна мощ. Когато бенефициерът на помощта вече доминира на даден пазар, мярката за помощ може да укрепи това влияние, като допълнително намали конкурентния натиск, който конкурентите могат да упражняват.

                  (11)

                     Въздействие върху търговията: и накрая, доколкото е възможно държавната интервенция да засегне доставчици на услуги от други държави от ЕИП (като ги възпира също така да се установят във въпросната държава от ЕИП), тя оказва въздействие и върху търговията, тъй като пазарите за електронни съобщителни услуги (пазарите на широколентови услуги на едро и дребно) са отворени за конкуренция между оператори и доставчици на услуги (15).

            2.2.   Липса на помощ: прилагането на принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика

                  (12)

                  В член 125 от Споразумението за ЕИП се посочва, че „Настоящото споразумение не засяга по никакъв начин режима на собственост на договарящите се страни“. Според съдебната практика на Съда, отнасяща се до съответстващия член 345 от Договора за функционирането на Европейския съюз (наричан по-нататък „ДФЕС“), от принципа на равното третиране следва, че капиталът, предоставен от държавата пряко или косвено на разположение на дадено предприятие при обстоятелства, които съответстват на обичайните пазарни условия, не може да се разглежда като държавна помощ. Когато дяловото участие или вливането на капитали от страна на публичен инвеститор не съдържат достатъчно перспективи за реализиране на печалба дори и в дългосрочен план, тази интервенция трябва да се счита за държавна помощ по смисъла на член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП и нейната съвместимост с функционирането на Споразумението за ЕИП трябва да бъде оценена единствено въз основа на критериите, посочени в тази разпоредба (16).

                  (13)

                  С решението си по делото Amsterdam Европейската комисия (наричана по-нататък „Комисията“) провери прилагането на принципа на частния инвеститор в условията на пазарна икономика в сферата на широколентовите услуги (17). Както се подчертава в това решение, съвместимостта на публичната инвестиция с пазарните условия трябва да бъде доказана задълбочено и изчерпателно чрез наличието на значително участие на частни инвеститори или чрез съществуването на стабилен бизнес план, показващ достатъчна възвръщаемост на инвестицията. Когато в проекта участват частни инвеститори, условие sine qua non е, че те следва да поемат търговския риск, свързан с инвестицията, при същите ред и условия като публичния инвеститор. Това важи също и за другите форми на държавна подкрепа, като например кредити при облекчени условия или гаранции (18).

            2.3.   Държавната помощ за внедряване на широколентови мрежи като услуга от обществен икономически интерес — делото Altmark и съвместимостта по член 59, параграф 2 от Споразумението за ЕИП

                  (14)

                  В някои случаи държавите от ЕАСТ могат да решат, че предоставянето на широколентова мрежа следва да се разглежда като услуга от обществен икономически интерес („УОИИ“) по смисъла на член 59, параграф 2 от Споразумението за ЕИП (19) и съдебната практика по делото Altmark (20) и да предоставят публично финансиране на тази основа. В такива случаи мерките на държавите от ЕАСТ трябва да се оценяват в съответствие с насоките на Органа относно компенсацията, предоставяна за предоставянето на услуги от обществен икономически интерес (21), рамката на Органа относно държавната помощ под формата на компенсация за обществена услуга (22), както и Решението на Комисията от 20 декември 2011 г. относно прилагането на член 106, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз за държавната помощ под формата на компенсация за обществена услуга, предоставена на определени предприятия, натоварени с извършването на услуги от общ икономически интерес (23), и Регламент (ЕС) № 360/2012 на Комисията от 25 април 2012 г. относно прилагането на членове 107 и 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз към минималната помощ (de minimis) за предприятия, предоставящи услуги от общ икономически интерес (24). Тези документи (наричани всички заедно „пакетът за УОИИ“) се прилагат и за държавната помощ за разполагане на широколентови мрежи. В следващите редове само ще бъде илюстрирано прилагането на някои от принципите, определени в тези документи, към финансирането на широколентовия достъп в контекста на някои секторни особености.

         Определение за УОИИ

                  (15)

                  Относно определението за УОИИ Органът вече поясни в общи линии, че държавите от ЕАСТ не могат да обвързват задълженията, свързани с извършване на обществена услуга, с услуги, извършвани от предприятия по правилата на пазара, които вече се предоставят или могат да бъдат предоставени задоволително и при условия като цена, обективни качествени характеристики, непрекъснатост и достъп до услугата, отговарящи на публичния интерес, определен от държавата (25).

                  (16)

                  Като прилага този принцип към сектора на широколентовия достъп, Органът смята, че в райони, където частни инвеститори вече са инвестирали в инфраструктура за широколентова мрежа (или са в процес на допълнително разширяване на мрежата) и вече предоставят конкурентни широколентови услуги с достатъчно широколентово покритие, изграждането на паралелна конкурентна и публично финансирана широколентова инфраструктура не може да се счита за УОИИ по смисъла на член 59, параграф 2 от Споразумението за ЕИП (26). Когато обаче може да се докаже, че частните инвеститори не са в състояние да предоставят в близко бъдеще (27) достатъчно широколентово покритие за всички граждани или потребители, като така значителна част от населението ще се окаже без достъп, може да бъде отпусната компенсация за обществена услуга на предприятие, на което е поверено извършването на УОИИ, при условие че са изпълнени условията от горепосоченото съобщение за УОИИ. Във връзка с това мрежите, които следва да се вземат предвид за определяне на нуждата от УОИИ, следва винаги да бъдат от сравним вид, а именно или обикновени широколентови мрежи, или мрежи за ДСП.

                  (17)

                  Освен това разполагането и експлоатацията на широколентова инфраструктура може да се определи като УОИИ само ако чрез тази инфраструктура се предоставя универсална връзка на всички потребители в определен район, както за живущите на място граждани, така и за предприятията. Няма да бъде достатъчно да се предоставя подкрепа само за свързване на предприятията (28).

                  (18)

                  Задължителният характер на задачата за предоставяне на УОИИ предполага също, че доставчикът на мрежата, която ще се изгради, няма да може да отказва достъп на едро до инфраструктурата на дискреционна и/или дискриминационна основа (например понеже предоставянето на услуги за достъп в определен район може да не е търговски изгодно).

                  (19)

                  Предвид степента на конкуренция, която беше постигната след либерализацията на сектора на електронните комуникации в ЕИП, и в частност конкуренцията на пазара на широколентови услуги на дребно днес, една мрежа, финансирана с публични средства и изградена в контекста на УОИИ, следва да бъде достъпна за всички заинтересовани оператори. Съответно признаването на задачата за предоставяне на УОИИ при изграждането на широколентова инфраструктура следва да се основава на предоставянето на пасивна (29), неутрална (30) и отворена инфраструктура. Такава мрежа следва да предоставя на търсещите достъп всички съществуващи видове достъп до мрежа и да позволява ефективна конкуренция на равнището на услугите на дребно, като се гарантира предоставянето на конкурентни услуги на достъпни цени за крайните потребители (31).

                  (20)

                  Затова задачата за предоставяне на УОИИ следва да обхваща единствено разполагането на широколентова мрежа, която предоставя универсална връзка, и предоставянето на съответните услуги за достъп на едро, без да включва съобщителните услуги на дребно (32). Когато доставчикът на УОИИ е също така вертикално интегриран широколентов оператор, следва да бъдат предприети подходящи предпазни мерки, за да се избегне конфликт на интереси, неправомерна дискриминация и всякакви други скрити непреки предимства (33).

                  (21)

                  Предвид че пазарът за електронни съобщителни услуги е изцяло либерализиран следва, че задачата за предоставяне на УОИИ за разполагане на широколентови мрежи не може да се основава на предоставянето на изключително или специално право на доставчика на УОИИ по смисъла на член 59, параграф 2 от Споразумението за ЕИП.

         Изчисляване на компенсацията и възвръщане на предоставените средства

                  (22)

                  За изчисляване на компенсацията за УОИИ се прилагат изцяло принципите на пакета за УОИИ. С оглед на особеностите на сектора на широколентовия достъп обаче е полезно да се добави разяснение за УОИИ, предназначени за покриване на несвързани квартали или райони (т. нар. „бели петна“) в рамките на по-широка област, в която някои оператори вече са разположили мрежовата си инфраструктура или възнамеряват да направят това в близко бъдеще. В случаите, когато районът, за който се възлагат УОИИ, не се ограничава само до белите петна поради техния размер или местоположение, доставчикът на УОИИ може да се наложи да разположи мрежова инфраструктура и в рентабилните райони, които вече са обхванати от търговски оператори. В такъв случай предоставената компенсация следва да обхване само разходите за разполагането на инфраструктура в нерентабилните бели петна, като се отчитат съответните приходи и разумна печалба (34).

                  (23)

                  В много случаи може да е целесъобразно размерът на компенсацията да се определи на предварителна основа (ex ante), така че да бъдат задоволени очакваните нужди от финансиране за определен период, вместо компенсацията да се установява просто въз основа на разходите и приходите при извършването им. В първия модел обикновено има повече стимули за дружеството да удържа разходите и да развива бизнеса с течение на времето (35). Когато задачата за предоставяне на УОИИ за разполагане на широколентова мрежа не се основава на разполагането на публично притежавана инфраструктура, следва да се въведат подходящи механизми за преразглеждане и възвръщане на предоставени средства с цел да се попречи на доставчика на УОИИ да придобие неправомерно предимство поради това, че запазва собствеността върху мрежата, която е финансирана с публични средства, след изтичане на концесията за УОИИ.

            2.4.   Административни и регулаторни мерки в подкрепа на внедряването на широколентовия достъп, попадащи извън приложното поле на правилата на ЕИП за държавната помощ

                  (24)

                  Освен чрез пряко финансиране на предприятията държавите от ЕАСТ могат да изберат няколко вида мерки, за да ускорят внедряването на широколентовите мрежи и по-специално на мрежите за ДСП. Не е необходимо тези мерки непременно да включват държавна помощ по смисъла на член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП.

                  (25)

                  Предвид факта, че обикновено голяма част от разходите за разполагане на мрежи за ДСП са за строителни работи (36), държавите от ЕАСТ могат да решат в съответствие с регулаторната рамка за електронните съобщителни мрежи и услуги (37), например, да улеснят процеса на придобиване на право на преминаване, да изискат операторите на мрежи да координират своите строителни работи и/или да предоставят част от своята инфраструктура за съвместно ползване. По подобен начин държавите от ЕАСТ могат също да изискат задължението за изграждане на кабелна връзка, подходяща за ДСП, при строежа на нови обекти (включително нови водопроводни, енергопреносни, транспортни или канализационни мрежи) и/или сгради. Трети страни също могат да поставят на свои разноски своя пасивна мрежова инфраструктура, когато при всички случаи се осъществяват общи строително-инженерни дейности. Тази възможност следва да се предоставя по прозрачен и недискриминационен начин на всички заинтересовани оператори и по принцип да бъде открита за всички потенциални потребители, а не само за операторите в областта на електронните съобщителни услуги (т.е. електроснабдяването, газоподаването, водоснабдяването и т.н.) (38). Чрез централизиран опис на съществуващата инфраструктура (субсидирана или не), като при възможност в него се включат и планираните дейности, може да се помогне за внедряването на търговски широколентов достъп (39). Съществуващата инфраструктура не се отнася единствено до далекосъобщителната инфраструктура, като например кабелна, безжична или спътникова инфраструктура, но и до алтернативните инфраструктури (канали, шахти и др.) на други отрасли (като комуналните услуги) (40).

            2.5.   Оценка на съвместимостта съгласно член 61, параграф 3, буква в) от Споразумението за ЕИП

                  (26)

                  Когато държавната интервенция в подкрепа на внедряването на широколентови мрежи отговаря на условията, определени в раздел 2.1, нейната съвместимост по принцип ще бъде оценена от Органа съгласно член 61, параграф 3, буква в) от Споразумението за ЕИП (41). До момента регионалните и местните органи са приели различни модели на интервенция. Неизчерпателен списък на тези модели се намира в допълнението. Освен описаните в допълнението модели публичните органи могат също така да разработят други модели в подкрепа на внедряването на широколентови мрежи (42). За всички видове интервенция трябва да се прилагат всички критерии за съвместимост, посочени в настоящите насоки (43).

                  (27)

                  Проектите за широколентов достъп с държавна помощ могат да бъдат осъществявани в подпомагани области по смисъла на член 61, параграф 3, букви а) и в) от Споразумението за ЕИП и специфичните правила за регионалната помощ (44). В този случай помощта за широколентов достъп може да се определи като помощ за първоначална инвестиция по смисъла на правилата за регионалната помощ. Когато дадена мярка попада в приложното поле на тези правила и когато се предвижда чрез нея да се предостави индивидуална ad hoc помощ на единствено предприятие или помощ, сведена до една област на дейност, отговорност на държавите от ЕАСТ е да докажат, че са изпълнени условията от правилата за регионалната помощ. Това означава по-специално въпросният проект да допринася за постигане на съгласувана стратегия за регионално развитие и предвид естеството и размера на проекта, да не води до неприемливо нарушаване на конкуренцията.

            2.5.1.   Преглед на общите принципи на съвместимостта

                  (28)

                  В оценката по член 61, параграф 3, буква в) от Споразумението за ЕИП Органът гарантира, че положителното въздействие на мярката за помощ за постигането на цел от общ интерес е с по-голяма важност от нейните потенциални негативни странични ефекти, като нарушаването на търговията и конкуренцията. Това се осъществява в две фази.

                  (29)

                  Първо, всяка мярка за помощ трябва да отговаря на посочените по-долу необходими условия. Неспазването на някои от тези условия ще доведе до обявяването на помощта за несъвместима с функционирането на Споразумението за ЕИП.

                              1)

                              Принос за постигането на цели от общ интерес.

                              2)

                              Липса на пазарно решение поради пазарна неефективност или значителни неравенства.

                              3)

                              Целесъобразност на държавната помощ като инструмент на политиката.

                              4)

                              Наличие на стимулиращ ефект.

                              5)

                              Помощта е ограничена до необходимия минимум.

                              6)

                              Ограничено отрицателно въздействие.

                              7)

                              Прозрачност.

                  (30)

                  Второ, ако всички необходими условия са изпълнени, Органът сравнява положителното въздействие на мярката за помощ във връзка с осъществяването на цел от общ интерес с потенциалното отрицателно въздействие.

                  (31)

                  Отделните стъпки на оценката на Органа в областта на широколентовите мрежи са представени подробно в следващите точки.

            1)   Принос за постигането на цели от общ интерес

                  (32)

                  Що се отнася до целта от общ интерес, Органът ще оцени до каква степен планираната интервенция ще допринесе за постигане на обяснените по-горе цели от общ интерес.

            2)   Липса на пазарно решение поради пазарна неефективност или значителни неравенства

                  (33)

                  „Пазарна неефективност“ съществува, ако пазарите, оставени сами и без намеса, не успяват да постигнат ефикасни резултати за обществото. Това може да се случи например когато определени инвестиции не са предприети, въпреки че икономическата полза за обществото надвишава разходите (45). В такива случаи предоставянето на държавна помощ може да доведе до положително въздействие и цялостната ефективност може да се подобри чрез адаптиране на икономическите стимули за предприятията. В сектора на широколентовите услуги една от формите на пазарна неефективност е свързана с положителните външни ефекти. Такива външни ефекти възникват, когато участниците на пазара не прилагат в рамките на своята система цялата полза от своите действия. Например наличието на широколентови мрежи проправя пътя за предоставяне на допълнителни услуги и иновации, от които вероятно ще има полза за повече хора, а не само за непосредствените инвеститори и абонати на мрежата. Пазарният резултат следователно би породил недостатъчни частни инвестиции в широколентовите мрежи.

                  (34)

                  Поради икономиката на гъстотата на населението разполагането на широколентови мрежи е по принцип по-рентабилно там, където потенциалното търсене е по-голямо и концентрирано, т.е. в гъсто населени райони. Поради високите фиксирани разходи за инвестиции разходите за единица нарастват значително при намаляване на гъстотата на населеност (46). Следователно, когато са разположени съгласно търговски условия, при широколентовите мрежи се наблюдава рентабилно покритие само за част от населението. Широкият достъп на приемливи цени до широколентови услуги обаче генерира положителни външни ефекти поради способността си да ускорява растежа и иновациите във всички сектори на икономиката. Когато пазарът не предоставя достатъчно широколентово покритие или условията за достъп не са подходящи, държавната помощ може да спомогне за преодоляване на тази пазарна неефективност.

                  (35)

                  Втората възможна цел от общ интерес е свързана с равнопоставеността. Правителствата могат да решат да се намесят, за да коригират социалните или регионалните неравенства, породени от пазарните резултати. В някои случаи държавната помощ за широколентов достъп може да бъде използвана и като инструмент за постигане на цели за равнопоставеност, т.е. като начин за подобряване на достъпа до основно средство за комуникация и участие в обществото, както и на свободата на изразяване на всички членове на обществото, като по този начин се подобрява социалното и териториалното сближаване.

            3)   Целесъобразност на държавната помощ като инструмент на политиката и предназначението на мярката

                  (36)

                  Публичната интервенция в подкрепа на широколентовите мрежи може да се извършва на държавно, регионално или общинско равнище (47). Следователно от съществено значение е координирането на различните интервенции, за да се избегне дублиране и несъгласуваност. За да се осигури последователност и координиране на местните интервенции, е необходимо да се гарантира висока степен на прозрачност на местните инициативи.

                  (37)

                  При възможност и при спазване на компетентностите и особеностите държавите от ЕАСТ се насърчават да разработят национални схеми, съдържащи основните принципи, които направляват публичните инициативи, както и да посочат най-важните характеристики на планираните мрежи (48). Националните рамкови схеми за развитието на широколентовия достъп гарантират съгласуваност при използването на публични средства, намаляват административната тежест върху по-малките органи, отпускащи помощ, и ускоряват изпълнението на отделните мерки за помощ. Освен това държавите от ЕАСТ се насърчават да предоставят ясни насоки на централно равнище за изпълнението на финансираните чрез държавна помощ проекти за широколентов достъп.

                  (38)

                  При планирането на стимулираща конкуренцията мярка за държавна помощ в подкрепа на широколентовия достъп от особено важно значение е ролята на НРО. НРО са натрупали технически познания и експертен опит поради отредената им ключова роля в секторното регулиране (49). Те най-добре могат да подкрепят публичните органи по отношение на схемите за държавна помощ и с тях трябва да се консултират при идентифицирането на целевите области. С НРО следва също да се консултират по отношение на определянето на цените и на условията за достъп на едро и за решаване на спорове между търсещите достъп страни и оператора на субсидираната инфраструктура. Държавите от ЕАСТ се насърчават да предоставят на НРО ресурсите, от които се нуждаят, за да оказват тази подкрепа. Когато е необходимо, държавите от ЕАСТ следва да осигуряват подходящо правно основание за такова участие на НРО в проектите за широколентови мрежи с държавна помощ. В съответствие с най-добрите практики НРО следва да издадат насоки за местните органи, които включват препоръки за анализ на пазара, продукти за достъп до услуги на едро и принципи на ценообразуване, при които се вземат предвид регулаторната рамка за електронните съобщения и съответните препоръки, издадени от Органа (50).

                  (39)

                  В допълнение към участието на НРО националните органи по конкуренция могат също да предоставят полезни съвети, особено във връзка с големи рамкови схеми, за да помогнат за установяване на еднакви условия за участващите в търга оператори и за предотвратяване на отделянето на непропорционално висок дял държавни средства за един оператор, укрепвайки по този начин неговото (евентуално вече господстващо) положение на пазара (51). В допълнение към ролята на НРО някои държави от ЕИП създадоха национални центрове за компетентност, които да помагат на малките местни органи да разработват подходящи мерки за държавна помощ и да гарантират последователност в прилагането на правилата за държавната помощ, посочени в настоящите насоки (52).

                  (40)

                  За да се планира по-добре мярката, в сравнителния тест освен това се изисква за справяне с проблема държавната помощ да бъде подходящ инструмент на политиката. В тази връзка, въпреки че предварителното (ex ante) регулиране в много случаи е улеснило внедряването на широколентови мрежи в градски и по-гъсто населени райони, то може да не бъде достатъчен инструмент за гарантиране на предлагането на широколентови услуги, особено в райони с недостатъчно обслужване, за които е характерна ниска доходност от инвестициите (53). По подобен начин мерките по отношение на търсенето, които са в полза на широколентовия достъп (като например ваучери за крайните потребители) и които, въпреки че могат да допринесат в положителен смисъл за навлизането на широколентовия достъп (54), невинаги могат да разрешат проблема с липсата на предлагане на широколентови услуги (55). Следователно в някои ситуации може да няма алтернатива на предоставянето на публично финансиране за преодоляване на недостига на широколентови връзки. Предоставящите помощта органи вземат също така предвид (пре)разпределянето на радиочестотния спектър, което може да доведе до разполагане на мрежа в целевите области, което би могло да доведе до постигане на целите на предоставящите органи без отпускане на преки безвъзмездни средства.

            (4)   Наличие на стимулиращ ефект

                  (41)

                  По отношение на стимулиращия ефект на мярката е необходимо да се проучи дали въпросната инвестиция в широколентова мрежа е щяла да бъде предприета в рамките на същия период без наличието на държавна помощ. Когато даден оператор подлежи на определени задължения да покрие целевия район (56), той може да не отговаря на условията за отпускане на държавна помощ, тъй като тази помощ вероятно няма да има стимулиращо въздействие.

            5)   Помощта е ограничена до необходимия минимум

                  (42)

                  При оценката на пропорционалността на мерките, за които е внесено уведомление, Органът ще посочи няколко необходими условия за свеждане до минимум на държавната помощ и на потенциалното нарушаване на конкуренцията, както е обяснено по-подробно в следващите раздели.

            6)   Ограничено отрицателно въздействие

                  (43)

                  Промяната в поведението на бенефициера в резултат на помощта обаче може да има и отрицателен ефект върху конкуренцията и търговията. Значимостта на нарушаването на конкуренцията може да бъде оценена чрез оценката на въздействието върху конкурентите. Ако конкурентите смятат, че рентабилността на техните предварителни инвестиции намалява поради помощта, те могат да решат да намалят собствените си бъдещи инвестиции или дори да се изтеглят от пазара (57). Освен това, когато бенефициерът на помощта, който трябва да бъде избран чрез състезателна процедура за подбор, има вероятност да бъде предприятие, което вече разполага с господстващо положение на пазара или може да придобие такова положение в резултат на финансираните от държавата инвестиции, мярката за помощ може да отслаби конкурентния натиск, който упражняват конкурентите. Освен това, ако дадена мярка за държавна помощ или свързаните с нея условия (включително метода за финансирането ѝ, когато той представлява неразделна част от мярката) водят до неотделимо нарушение на законодателството на ЕИП, помощта не може да бъде обявена за съвместима с функционирането на Споразумението за ЕИП (58).

            7)   Прозрачност

                  (44)

                  Помощта се предоставя по прозрачен начин; по-специално, трябва да се гарантира, че държавите от ЕАСТ, икономическите оператори, заинтересованите страни и Органът имат лесен достъп до всички съответни актове и съответна информация за помощта, предоставена по силата на настоящите насоки. Подробностите относно изискванията за прозрачност са посочени в раздел 3.4.

            8)   Цялостното балансиране и условията за съвместимост за ограничаване на нарушаването на конкуренцията

                  (45)

                  Внимателното планиране на схемата за държавна помощ за широколентови мрежи следва да гарантира, че общият баланс от въздействията на тази мярка е положителен.

                  (46)

                  В това отношение въздействието на мярката за държавна помощ може да се опише като промяна в дейността в сравнение с това, което би се случило без помощта. Положителните ефекти от помощта са пряко свързани с промяната в поведението на бенефициера на помощта. Тази промяна следва да позволи постигането на желаната цел от общ интерес. В сектора за широколентови услуги помощта води до разполагането на нова инфраструктура, която иначе не би била налице, като по този начин се осигурява допълнителен капацитет и скорост на пазара, както и по-ниски цени и по-голям избор за потребителите, по-високо качество и иновации. Това би довело и до по-голям достъп на потребителите до онлайн ресурси и има вероятност да насърчи нарастването на търсенето, като осигури по-добра защита на потребителите в тази област.

                  (47)

                  Субсидираната мрежа трябва да може да осигури „радикална промяна“ по отношение на наличието на широколентов достъп. Налице ще бъде „радикална промяна“, ако в резултат от публичната интервенция i) избраният участник в търга предприеме значителни нови инвестиции в широколентовата мрежа (59) и ако ii) субсидираната инфраструктура носи значителни нови възможности на пазара по отношение на наличието и на капацитета (60), на бързината и на конкурентоспособността (61) на широколентовите услуги. Тази радикална промяна се сравнява с тази на съществуваща мрежа, както и на конкретно планирано разполагане на мрежа.

                  (48)

                  Освен това, за да се гарантира, че отрицателните въздействия върху конкуренцията са сведени до минимум, трябва да бъдат изпълнени няколко условия при планирането на мярката за помощ, както е посочено по-долу в точка 78.

                  (49)

                  За да се гарантира допълнително, че нарушаването на конкуренцията е ограничено, Органът може да изиска някои схеми да подлежат на ограничение във времето (обикновено 4 години или по-малко) и на оценка, за да се провери i) дали предположенията и условията, довели до решението за съвместимостта, са били изпълнени; ii) ефективността на мярката за помощ с оглед на предварително определените ѝ цели; iii) въздействието ѝ върху пазарите и конкуренцията, както и че не възниква неправомерно нарушаване във връзка с продължителността на схемата за помощ, което да противоречи на интересите на ЕИП (62). Като се имат предвид съответните цели и за да не се причинява прекомерна тежест върху държавите от ЕАСТ и върху по-малки проекти за помощ, това се прилага само за националните схеми за помощ и схемите за помощ с големи бюджети, съдържащи новаторски характеристики, или когато се предвиждат значителни пазарни, технологични или регулаторни промени. Оценката се извършва въз основа на обща методика (63) от експерт, независещ от органа, предоставящ държавната помощ, и се оповестява публично. Оценката се представя на Органа в срок, за да се даде възможност за оценяване на евентуалното удължаване на мярката за помощ, и при всички случаи след изтичане на срока на схемата. Точните обхват и условия на оценката се определят в решението за одобряване на мярката за помощ. При всяка последваща мярка за помощ с подобна цел се вземат предвид резултатите от тази оценка.

                  (50)

                  Ако сравнителният тест покаже, че отрицателните ефекти са повече от ползите, Органът може да забрани помощта или да поиска коригиращо действие, независимо дали в планирането на помощта или по отношение на вредата за конкуренцията.

            3.   Оценка на държавната помощ за широколентови мрежи
      3.1.   Видове широколентови мрежи

                  (51)

                  За целите на оценката на държавната помощ в настоящите насоки се прави разграничение между основни мрежи и мрежи за ДСП.

                  (52)

                  Няколко различни технологични платформи могат да се считат за основни широколентови мрежи, включително асиметричните цифрови абонатни линии ADSL (стигащи до мрежи ADSL2+), кабелни мрежи от предишно поколение (напр. DOCSIS 2.0), мобилни мрежи от трето поколение (UMTS) и сателитни системи.

                  (53)

                  На сегашния етап на развитие на пазара и на технологиите (64) мрежите за ДСП са мрежи за достъп, които се състоят изцяло или частично от оптични елементи (65) и които могат да доставят услуги за широколентов достъп с подобрени характеристики в сравнение със съществуващите основни широколентови мрежи (66).

                  (54)

                  За мрежите за ДСП се смята, че имат поне следните характеристики: i) надеждно доставят услуги с много висока скорост на абонат чрез оптически пренос (backhaul) (или чрез еквивалентна технология) достатъчно близо до помещенията на потребителя, за да се гарантира действителното доставяне на много висока скорост; ii) поддържат редица усъвършенствани цифрови услуги, включително конвергентни услуги, изцяло основани на IP; и iii) имат значително по-високи скорости за качване на файловете (в сравнение с основните широколентови мрежи). На сегашния етап на развитие на пазара и на технологиите мрежите за ДСП са: i) оптични кабелни мрежи за достъп (FТТх) (67); ii) модернизирани кабелни мрежи с разширени функционалности (68); и iii) някои безжични мрежи за достъп с разширени функционалности, които могат да предоставят надеждни високи скорости на абоната (69).

                  (55)

                  Важно е да се има предвид, че се очаква в по-дългосрочен план мрежите за ДСП да изместят съществуващите основни широколентови мрежи, а не само да ги модернизират. Доколкото мрежите за ДСП изискват наличие на различна архитектура на мрежата, като предлагат широколентови услуги със значително по-добро качество в сравнение със сега и предоставят многобройни услуги, които не биха били възможни със сегашните широколентови мрежи, вероятно е в бъдеще да има значителни различия между районите, които са обхванати от мрежи за ДСП, и тези, които не са (70).

                  (56)

                  Държавите от ЕАСТ могат свободно да решават под каква форма ще протече тяхната интервенция, при условие че съответства на правилата за държавната помощ. В някои случаи държавите от ЕАСТ могат да решат да финансират т.нар. „мрежи от следващо поколение“ (МСП), т.е. мрежи за пренос (backhaul), които не достигат до крайния потребител. Мрежите за пренос са необходими на операторите на далекосъобщителни услуги на дребно, за да предоставят услуги за достъп на крайните потребители. Тези видове мрежи са в състояние да поддържат основните мрежи и мрежите за ДСП (71): на операторите на далекосъобщителни услуги принадлежи (инвестиционното) решение за избор на вида инфраструктура за „последната миля“, която желаят да свържат към мрежата за пренос (72). Публичните органи могат също да решат да предприемат само строителни работи (като например изкопни работи на терени, които са публична собственост, изграждане на канали), за да способстват и ускорят разполагането от страна на заинтересованите оператори на собствените им елементи на мрежата. Освен това, когато е подходящо, публичните органи могат също да вземат предвид сателитните решения.

            3.2.   Разграничаване на бели, сиви и черни райони при основните широколентови мрежи

                  (57)

                  За да се оценят пазарната неефективност и целите за равнопоставеност, може да се направи разграничение между видовете целеви райони. Това разграничение е обяснено в следващите раздели. При набелязването на целевите райони, когато публичната интервенция е ограничена до частта от мрежата, свързана с преноса (backhaul), при оценката на държавната помощ ще се вземе предвид отражението върху пазарите на преноса (backhaul) и пазарите на достъп (73).

                  (58)

                  Различните стандарти, които оправдават публичните интервенции в тези географски области, ще бъдат описани по-долу.

                  (59)

                  С цел идентифициране на географските райони като бели, сиви или черни, както е описано по-долу, предоставящият помощта орган трябва да определи дали съществуват широколентови инфраструктури в целевия район. За се осигурят допълнителни гаранции за това, че публичната интервенция не нарушава частните инвестиции, предоставящите помощта органи следва също така да проверят дали частни инвеститори имат конкретни планове да разположат своя собствена инфраструктура в близко бъдеще. Понятието „близко бъдеще“ следва да се разбира като отнасящо се за период от три години (74). Ако предоставящият помощта орган приеме по-дълъг времеви хоризонт за разполагането на субсидираната инфраструктура, същият времеви хоризонт следва да бъде използван и за оценката на наличието на търговски инвестиционни планове.

                  (60)

                  За да провери дали няма частни инвеститори, планиращи да разположат собствена инфраструктура в близко бъдеще, органът, предоставящ помощта, следва да публикува резюме на планираната мярка за помощ и да покани заинтересованите страни да представят коментари.

                  (61)

                  Съществува риск, че простото „изразяване на интерес“ от страна на частен инвеститор би могло да забави доставянето на широколентови услуги в целевия район, ако впоследствие тези инвестиции не се извършат, а в същото време публичната интервенция е отложена. Следователно органът, предоставящ помощта, би могъл да поиска определени ангажименти от страна на частния инвеститор, преди да отложи публичната интервенция. Тези ангажименти следва да гарантират, че ще се осъществи значителен напредък по отношение на покритието в рамките на тригодишния период или на по-дългия период, предвиден за подкрепяната инвестиция. Органът може освен това да поиска от съответния оператор да сключи съответен договор, в който се очертават ангажиментите за разполагането на инфраструктурата. В този договор могат да се предвиждат поредица от „основни етапи“, които трябва да бъдат постигнати през тригодишния период (75), и докладване за осъществения напредък. Ако не е постигнат основен етап, органът, предоставящ помощта, може да пристъпи към изпълнение на плановете си за публична интервенция. Това правило се прилага както за основните мрежи, така и за мрежите за ДСП.

            3.2.1.   „Бели райони“: подпомагане на целта за териториално сближаване и икономическо развитие

                  (62)

                  „Бели райони“ са тези, в които няма широколентова инфраструктура и няма вероятност да бъде разработена в близко бъдеще. Органът признава, че като осигуряват финансова подкрепа за предоставянето на широколентови услуги в области, в които широколентовият достъп понастоящем не е наличен, държавите от ЕАСТ се стремят да постигнат истински цели за сближаване и за икономическо развитие и следователно интервенцията им вероятно съответства на общия интерес, при условие че изискванията, изложени в точка 78 по-долу, са изпълнени (76).

            3.2.2.   „Сиви райони“: необходимост от по-подробна оценка

                  (63)

                  „Сиви райони“ са тези, в които присъства един оператор на мрежа и в които няма вероятност да бъде разработена друга мрежа (77) в близко бъдеще. Самото наличие на един оператор на мрежа (78) не означава непременно, че не съществува пазарна неефективност или проблем по отношение на сближаването. Ако този оператор разполага с пазарна мощ (монопол), гражданите може да не получават оптималната комбинация от качество на услугите и цени за тях. Някои категории потребители могат да не бъдат адекватно обслужени или, при липса на регулирани тарифи за достъп на едро, цените на дребно могат да бъдат по-високи от тези за същите услуги, предлагани в подобни, но по-конкурентоспособни райони на страната. Ако освен това има съвсем ограничени изгледи за това на пазара да навлязат алтернативни оператори, финансирането на алтернативна инфраструктура би могло да бъде целесъобразна мярка (79).

                  (64)

                  От друга страна, в райони, където вече присъства един оператор на широколентова мрежа, субсидиите за изграждането на алтернативна мрежа могат да нарушат пазарната динамика. Следователно държавната подкрепа за разполагането на широколентови мрежи в „сиви“ райони е оправдана единствено при ясни доказателства, че продължава да е налице пазарна неефективност. Ще бъдат необходими по-внимателен анализ и подробна оценка на съвместимостта.

                  (65)

                  Сивите райони могат да отговарят на условията за отпускане на държавна помощ, при условие че са изпълнени условията за съвместимост от точка 78, ако се докаже, че i) не се предлагат достъпни или адекватни услуги, за да се удовлетворят нуждите на гражданите или бизнес потребителите (80), и че ii) не съществуват мерки, които нарушават конкуренцията в по-слаба степен (включително предварително, ex ante регулиране), за да се постигнат същите цели.

                  (66)

                  За да установи i) и ii), Органът ще прецени по-конкретно дали:

                              а)

                              общите пазарни условия са неподходящи, като разгледа, inter alia, актуалното равнище на цените на широколентовите услуги, видовете услуги, предлагани на крайните потребители (домашни и бизнес потребители), и условията, свързани с тях;

                              б)

                              при липса на предварително регулиране, наложено от НРО, до мрежата не се предлага действителен достъп на трети страни или условията за достъп не водят до ефективна конкуренция;

                              в)

                              бариерите за навлизане като цяло възпрепятстват потенциалното навлизане на пазара на други оператори на електронни съобщителни услуги (81); както и

                              г)

                              всички предприети мерки или наложени коригиращи мерки от страна на компетентния национален регулаторен орган или органа, отговарящ за конкуренцията, по отношение на съществуващия доставчик на мрежа не са били в състояние да разрешат тези проблеми.

                  (67)

                  Само сивите райони, които отговарят на изброените по-горе критерии за допустимост, ще бъдат подложени на описания в точка 78 тест за съвместимост.

            3.2.3.   „Черни райони“: не е необходима държавна интервенция

                  (68)

                  Когато в дадена географска зона има или ще има в близко бъдеще най-малко две основни широколентови мрежи на различни оператори и широколентовите услуги се предоставят при конкурентни условия (конкуренция, основана на инфраструктурата (82)), може да се предположи, че няма пазарна неефективност. Съответно полето за държавна интервенция, която да доведе до допълнителни ползи, е много ограничено. Обратно, държавната подкрепа за финансиране на изграждането на допълнителна широколентова мрежа със сравними параметри по принцип ще доведе до недопустимо нарушаване на конкуренцията и изтласкване на частни инвеститори от пазара. Ето защо в отсъствието на ясно изразена пазарна неефективност Органът ще вземе отрицателно становище по отношение на мерките за финансиране на разполагането на допълнителна широколентова инфраструктура в „черен район“ (83).

            3.3.   Разграничаване на бели, сиви и черни райони при мрежите за ДСП

                  (69)

                  Разграничението, направено по-горе в точка 61 между „бели“, „сиви“ и „черни“ райони, важи и при оценката на това дали държавната помощ за мрежи за ДСП е съвместима с функционирането на Споразумението за ЕИП съгласно член 61, параграф 3, буква в).

                  (70)

                  Понастоящем, като модернизират активното оборудване, някои основни широколентови мрежи с разширени функционалности могат да поддържат и някои широколентови услуги, които в бъдеще вероятно ще се предлагат по мрежите за ДСП (като пакетни услуги от типа „triple play“). Могат обаче да се появят нови продукти или услуги, които не са взаимозаменяеми от гледна точка на търсенето или предлагането, и за тях ще са нужни капацитет, надеждност и значително по-високи скорости на качване и теглене, надвишаващи горните физическите граници на основната широколентова инфраструктура.

            3.3.1.   „Бели райони за ДСП“

                  (71)

                  За целите на оценката на държавна помощ за мрежи за ДСП като „бял район за ДСП“ съответно следва да се счита район, в който понастоящем не съществуват мрежи за ДСП и няма вероятност частни инвеститори да ги изградят в рамките на три години в съответствие с точки 63—65. Този район отговаря на условията за отпускане на държавна помощ за ДСП, при условие че са изпълнени условията за съвместимост, посочени в раздел 78 и буква й).

            3.3.2.   „Сиви райони за ДСП“

                  (72)

                  Един район следва да се счита за „сив район за ДСП“, когато съществува само една мрежа за ДСП (84), или такава ще се разполага през следващите три години и няма планове друг оператор да разположи мрежа за ДСП през следващите три години. Когато се преценява дали други инвеститори биха могли да разположат допълнителни мрежи за ДСП в даден район, трябва да се отчита съществуването на регулаторни или законодателни мерки, чрез които може да са снижени бариерите за разполагане на такива мрежи (достъп до канали, съвместно ползване на инфраструктура и т.н.). Органът ще трябва да извърши по-подробен анализ, за да провери дали е необходима държавна интервенция, тъй като държавната интервенция в такива райони крие висок риск от изтласкване от пазара на съществуващите инвеститори и от нарушаване на конкуренцията. Във връзка с това Органът ще извърши своята оценка въз основа на условията за съвместимост, установени в настоящите насоки.

            3.3.3.   „Черни райони за ДСП“

                  (73)

                  Ако съществуват поне две мрежи за ДСП на различни оператори в даден район или такива ще бъдат разположени през следващите три години, този район следва да се счита за „черен район за ДСП“. Органът ще смята, че държавната подкрепа за допълнителна, публично финансирана, еквивалентна конкурентна мрежа за ДСП в тези райони вероятно ще наруши сериозно конкуренцията и е несъвместима с функционирането на Споразумението за ЕИП съгласно член 61, параграф 3, буква в).

            3.4.   Планиране на мярката и необходимост от ограничаване на нарушаването на конкуренцията

                  (74)

                  Всяка държавна мярка в подкрепа на разполагането на широколентови мрежи следва да отговаря на всички принципи за съвместимост, описани по-горе в точка 25, включително целта от общ интерес, съществуването на пазарна неефективност, целесъобразността и стимулиращия ефект на мярката. Що се отнася до ограничаването на нарушаването на конкуренцията, освен да се покаже как във всички случаи се постига „радикална промяна“ (в белите, сивите и черните райони) (85), следните необходими условия трябва да бъдат изпълнени, за да се докаже пропорционалността на мярката. Неизпълнението на някое от тези условия най-вероятно ще изисква задълбочена оценка (86), която би могла да доведе до заключението, че помощта е несъвместима с функционирането на Споразумението за ЕИП.

                              а)

                              Подробно картографиране и анализ на покритието: държавите от ЕАСТ трябва ясно да определят кои географски райони ще бъдат обхванати от въпросната мярка за подкрепа (87), по възможност в сътрудничество с компетентните национални органи. Препоръчително е да се консултират НРО, но това не е задължително. Примерите за най-добри практики сочат създаването на централна база данни на наличната инфраструктура на национално равнище, като по този начин се увеличава прозрачността и се намаляват разходите за изпълнението на по-малки, местни проекти. Държавите от ЕАСТ разполагат със свободата да определят целевите райони, но се насърчават да вземат предвид икономическите условия при определянето на съответните райони, преди да започнат тръжната процедура (88).

                              б)

                                 Обществена консултация: държавите от ЕАСТ следва да предоставят подходяща публичност на основните характеристики на мярката и на списъка на целевите райони чрез публикуване на съответната информация за проекта и покана за представяне на мнения. Оповестяването на централна интернет страница на национално равнище по принцип ще гарантира, че тази информация е предоставена на всички заинтересовани страни. Като проверяват и резултатите от картографирането чрез обществена консултация, държавите от ЕАСТ свеждат до минимум нарушенията в конкуренцията със съществуващите доставчици и с тези, които вече разполагат с инвестиционни планове за близкото бъдеще, и позволяват на тези инвеститори да планират своите дейности (89). Подробното картографиране и задълбочените консултации гарантират не само висока степен на прозрачност, но служат и като важен инструмент за определянето на „бели“, „сиви“ и „черни“ райони (90).

                              в)

                                 Състезателна процедура за подбор: когато органите, предоставящи помощта, избират оператор, който е трета страна, да разположи и експлоатира субсидираната инфраструктура (91), процедурата за подбор се извършва в съответствие с духа и принципите на директивите относно обществените поръчки (92). Процедурата гарантира, че има прозрачност за всички инвеститори, които желаят да предложат тръжна оферта за осъществяването и/или управлението на субсидирания проект. Необходими условия са равното и недискриминационно третиране на всички участници в търга и определянето на обективни критерии за оценка. Конкурентният търг е метод за намаляване на бюджетните разходи, за свеждане до минимум на потенциалната държавна помощ и същевременно намалява избирателния характер на мярката, доколкото изборът на бенефициера не е известен предварително (93). Държавите от ЕАСТ следва да гарантират прозрачност на процеса (94) и благоприятстващ конкуренцията резултат (95) и да използват специален централен уебсайт на национално равнище за публикуване на всички текущи тръжни процедури относно мерки за държавна помощ за широколентов достъп (96).

                              г)

                                 Икономически най-изгодната оферта: в контекста на конкурентната тръжна процедура органът, предоставящ помощта, установява критерии за качество, според които се оценяват подадените тръжни оферти. Сред съответните критерии за оценка на офертите могат да бъдат например достигнатият географски обхват, (97) устойчивостта на технологичния подход или въздействието на предложеното решение върху конкуренцията (98). Тези критерии за качество трябва да бъдат претеглени спрямо искания размер на помощта. За да се намали размерът на помощта, която ще се предостави, при сходни, дори еднакви условия за качество, участникът в търга, който иска най-ниския размер на помощта, би следвало по принцип да получи повече точки в рамките на цялостната оценка на офертата си. Възлагащият орган следва винаги да определя предварително относителната тежест, която ще даде на всеки от избраните (качествени) критерии.

                              д)

                                 Технологичен неутралитет: тъй като съществуват различни технологични решения за предоставяне на широколентови услуги, търгът не трябва да облагодетелства или да изключва определени технологии или мрежови платформи. Участниците в търга трябва да имат правото да предложат да предоставят необходимите широколентови услуги чрез използване или съчетаване на технологиите, които считат за най-подходящи. Тогава въз основа на обективните тръжни критерии органът, предоставящ помощта, може да избере най-подходящото технологично решение или комбинация от технологични решения. По принцип всеобщото покритие на по-големи целеви райони може да бъде постигнато посредством комбинация от технологии.

                              е)

                                 Използване на съществуваща инфраструктура: тъй като възможното повторно използване на съществуващата инфраструктура е един от основните определящи фактори за разходите за внедряване на широколентовия достъп, държавите от ЕАСТ следва да насърчават участниците в търга да използват всяка налична съществуваща инфраструктура, за да се избегне излишното и разточително дублиране на ресурси и да се намали размерът на публичното финансиране. Всеки оператор, който притежава или контролира инфраструктура (независимо от това дали действително е използвана) в целевия район и който желае да участва в търга, трябва да отговаря на следните условия: i) да информира органа, предоставящ помощта, и НРО относно тази инфраструктура по време на обществената консултация; ii) да предостави цялата полезна информация на останалите участници в търга в определен момент, което ще им позволи да включат тази инфраструктура в своята оферта. Държавите от ЕАСТ следва да създадат национална база данни относно наличието на съществуващите инфраструктури, които биха могли да се използват повторно за внедряване на широколентов достъп.

                              ж)

                                 Достъп на едро: необходим компонент на всяка държавна мярка в подкрепа на широколентовия достъп е предоставянето на ефективен достъп на едро на трети страни до субсидираната широколентова инфраструктура. По-специално достъпът на едро дава възможност на оператори, които се явяват трети страни, да се конкурират с избрания участник в търга (когато последният също присъства на пазара на дребно), като така се увеличава изборът и конкуренцията в районите, засегнати от мярката, като същевременно се избягва създаването на регионални монополи за услуги. Прилагащо се само по отношение на бенефициерите на държавна помощ, това условие не зависи от предварителния анализ на пазара по смисъла на член 7 от Рамковата директива (99). Видът на задълженията за достъп на едро, наложени на субсидирана мрежа, следва да бъде съобразен с набора от задължения за достъп, установени при секторното регулиране (100). По принцип субсидираните предприятия следва да предоставят по-широк кръг продукти за достъп на едро, отколкото наложените съгласно секторното регулиране от НРО на операторите, разполагащи със значителна пазарна мощ (101), тъй като бенефициерът на помощта използва не само собствените си ресурси, но и парите на данъкоплатците, за да разположи собствената си инфраструктура (102). Този достъп на едро трябва да бъде предоставен възможно най-рано, преди да започне експлоатацията на мрежата (103).
                              Ефективният достъп на едро до субсидираната инфраструктура (104) трябва да се предлага за период от най-малко седем години. Ако в края на седемгодишния срок операторът на съответната инфраструктура е посочен от НРО съгласно приложимата регулаторна рамка като разполагащ със значителна пазарна мощ (ЗПМ) на съответния специфичен пазар, задълженията за достъп ще трябва да бъдат наложени в съответствие с регулаторната рамка за електронните съобщения (105). НРО или другите компетентни национални органи се насърчават да публикуват насоки за предоставящите помощта органи относно принципите за определяне на условията и тарифите за достъп на едро. За да се допусне ефективен достъп, същите условия за достъп се прилагат за цялата субсидирана мрежа, включително за частите на тази мрежа, в които са били използвани съществуващите инфраструктури (106). Задълженията за достъп се прилагат независимо от каквато и да е промяна в собствеността, управлението или функционирането на субсидираната инфраструктура.

                              з)

                                 Ценообразуване на достъпа на едро: бенчмаркингът е важен инструмент, за да се гарантира, че предоставената помощ ще послужи за възпроизвеждане на пазарни условия като преобладаващите в други конкурентни пазари за широколентов достъп. Цената за достъпа на едро следва да се основава на определените от НРО принципи на ценообразуване и на целеви показатели и при определянето ѝ следва да се вземе предвид помощта, получена от мрежовия оператор (107). За определянето на целевия показател ще се вземат предвид средните публикувани цени на едро, които преобладават в други сравними, по-конкурентни райони в страната или в ЕИП, или при липса на такива публикувани цени — вече определените или одобрени от НРО цени за съответните пазари и услуги. Ако няма налични публикувани или регулирани цени за някои продукти за достъп на едро, за да се определи целевият показател, ценообразуването следва да се основава на принципа на разходоориентираността съгласно методиката, установена в съответствие с рамката за секторно регулиране (108). Като се има предвид сложността на бенчмаркинга на цените за достъп на едро, държавите от ЕАСТ се насърчават да предоставят мандат и необходимия персонал на НРО, за да могат те да съветват предоставящите помощта органи по тези въпроси. Подробно описание на проекта за помощ трябва да бъде изпратено до НРО поне 2 месеца преди уведомлението, за да се даде възможност на НРО да разполага с разумен период от време, за да представи становището си. Когато НРО е получил такава компетентност, органът, предоставящ помощта, следва да се посъветва с НРО при определянето на цените и условията за достъп на едро. Критериите за бенчмаркинг следва да бъдат посочени ясно в тръжната документация.

                              и)

                                 Мониторинг и механизъм за възвръщане на предоставените средства: предоставящите помощта органи следят внимателно за изпълнението на проекта за широколентов достъп по време на цялата му продължителност. Когато операторът е подбран въз основа на състезателна процедура за възлагане на обществена поръчка, обикновено е по-малко необходимо да се наблюдава последващото развитие на рентабилността на проекта. В много случаи може да е целесъобразно размерът на помощта да се определи предварително (ex ante), така че да бъдат задоволени очакваните нужди от финансиране за определен период, вместо размерът на помощта да се определя въз основа на разходите и приходите при извършването им. В първия модел обикновено има повече стимули за дружеството да удържа разходите и да стане по-ефективно с течение на времето. Когато обаче бъдещата динамика на разходите и приходите е свързана с висока степен на несигурност и съществува сериозна асиметрия на информацията, публичният орган може и да приеме модели на финансиране, които не са изцяло ex ante, а по-скоро комбинация от ex ante и ex post (напр. чрез възвръщане на предоставените средства, така че да се позволи балансирано поделяне на неочакваните печалби). За да не се създаде непропорционално висока тежест върху малките местни проекти, за механизма за възвръщане на предоставените средства може да бъде нужен минимален праг. Следователно държавите от ЕАСТ следва да прилагат механизма за възвръщане на предоставените средства, ако размерът на помощта по проекта е над 10 млн. EUR (109). Предоставящите помощта органи могат да предвидят, че всяка допълнителна печалба, получена обратно от избрания участник в търга, може да се изразходва за допълнително разширяване на широколентовата мрежа според рамковата схема и при същите условия като първоначалната мярка за помощ. Налагането на задължение за водене на разделно счетоводство за спечелилия участник в търга по отношение на получената субсидия ще улесни задачата на органите, отпускащи помощта, да наблюдават изпълнението на схемата, както и всякаква реализирана допълнителна печалба (110).

                              й)

                                 Прозрачност: държавите от ЕАСТ публикуват на централен уебсайт поне следната информация относно мерките за държавна помощ: пълния текст на одобрената схема за помощ и разпоредбите за прилагането ѝ, името на бенефициера на помощта, размера на помощта, интензитета на помощта и използваната технология. Тази информация се публикува, след като е взето решението за предоставянето на помощта, съхранява се за период от най-малко 10 години и е на разположение на широката общественост без ограничения. Бенефициерът на помощта е задължен да предостави на определени трети страни, които имат право на това, всеобхватен и недискриминационен достъп до информация относно инфраструктурата си (включително, inter alia, канали, улични кутии и оптични нишки), разположена по силата на мярка за държавна помощ (111). Това ще позволи на другите оператори да могат лесно да установят възможността за достъп до тази инфраструктура и следва да предостави цялата съответна информация относно широколентовата мрежа на централен регистър на широколентовите инфраструктури, ако такава база данни съществува в държавата от ЕАСТ, и/или на НРО.

                              к)

                                 Докладване: считано от датата, когато мрежата е въведена в употреба, и по време на изпълнението на мярката за помощ органът, предоставящ помощта, следва да докладва на Надзорния орган на ЕАСТ на всеки две години за основна информация относно проектите за помощ (112). В случай на национални или регионални рамкови схеми националните или регионалните органи следва да консолидират информацията за отделните мерки и да докладват на Органа. Когато приема решение съгласно настоящите насоки, Органът може да изиска допълнително докладване относно предоставената помощ.

            3.5.   Подкрепа за бързото разполагане на мрежи за ДСП

                  (75)

                  Както при политиката, възприета по отношение на разполагането на основни широколентови мрежи, държавната помощ в полза на разполагането на мрежи за ДСП може да представлява подходящ и основателен инструмент, при условие че са спазени няколко съществени условия. Докато търговските оператори вземат решенията за инвестиции в мрежите за ДСП въз основа на очакваната рентабилност, при избора на публичния орган трябва да се отчете и общественият интерес от финансиране на отворена и неутрална платформа, на която редица оператори ще могат да се конкурират за предоставянето на услуги за крайните потребители.

                  (76)

                  Всяка мярка за подкрепа за разполагане на ДСП трябва да отговаря на условията за съвместимост, посочени в точки 25 и 72. Освен това трябва да са изпълнени следните условия, като се вземат предвид специфичните ситуации, в които ще се осъществяват публичните инвестиции в мрежи за ДСП.

                              а)

                                 Достъп на едро: поради икономиката на модела на мрежите за ДСП изключително важно е да се гарантира ефективен достъп на едро за операторите, които се явяват трети страни. Особено в райони, в които вече съществуват конкуриращи се оператори на основни широколентови мрежи (113), трябва да се гарантира, че се запазва положението на конкурентния пазар, съществувало преди интервенцията. Условията за достъп, описани в точка 78 по-горе, са уточнени, както следва. Субсидираната мрежа трябва следователно да предоставя достъп при справедливи и недискриминационни условия на всички оператори, които искат такъв достъп, и ще им предоставя възможността за ефективен и напълно необвързан достъп (114). Освен това операторите, които се явяват трети страни, трябва да имат достъп до пасивната, а не само до активната (115) мрежова инфраструктура (116). Следователно освен битстрийм достъп и необвързан достъп до абонатната линия и абонатната подлиния задължението за достъп следва да включва и правото да се ползват канали и стълбове, неизползвани оптични нишки или улични кутии (117). Ефективен достъп на едро следва да се предостави за период от най-малко седем години, а правото на достъп до канали или стълбове не следва да бъде ограничено във времето. Това не засяга възможните подобни регулаторни задължения, които могат да бъдат наложени от НРО на въпросния пазар с цел да се насърчи ефективната конкуренция, или мерките, приети по време на този период или след изтичането му (118).
                              Може да се случи така, че в слабо населени райони, където са налице ограничени широколентови услуги, или при малки местни дружества налагането на всички видове продукти за достъп може да увеличи несъразмерно инвестиционните разходи (119), без да осигури значителни ползи за засилване на конкуренцията (120). В такава ситуация може да се предвиди, че продуктите за достъп, изискващи интервенции по субсидираната инфраструктура, които са свързани с много разходи и не са предвидени иначе (напр. съвместно разполагане на междинни разпределителни точки), ще се предлагат само при основателно искане от оператор, който е трета страна. Искането се смята за основателно, ако i) искащият достъп оператор предоставя съгласуван бизнес план, който оправдава разработването на продукта в субсидираната мрежа, и ii) в същата географска област не се предлага сравним продукт за достъп от друг оператор на същите цени като тези в по-гъсто населените райони (121).
                              За разлика от това предходната точка не може да бъде изтъквана като основание, когато става дума за по-гъсто населени области, в които би могло да се очаква да се разгърне конкуренция по отношение на инфраструктурата. Следователно в тези области субсидираната мрежа следва да отговаря на всички видове продукти за достъп до мрежа, от които се нуждаят операторите (122).

                              б)

                                 Справедливо и недискриминационно третиране: В субсидираната инфраструктура трябва да се даде възможност конкуриращи се оператори да предоставят конкурентни услуги на достъпни цени на крайните потребители. Когато операторът на мрежата е вертикално интегриран, трябва да се въведат адекватни предпазни мерки, за да се избегнат конфликтите на интереси, неправомерната дискриминация спрямо търсещите достъп оператори или доставчиците на съдържание, както и всички други скрити непреки предимства. В същия дух критериите за оценка на офертите следва да съдържат разпоредба, че участниците в търга, които предлагат модел, основан само на предоставянето на достъп на едро, модел, основан само на пасивната инфраструктура, или модел, основан и на двете, получават допълнителни точки.

                  (77)

                  Проектите за държавна помощ, които целят финансиране на мрежи за пренос (backhaul) (123) или са ограничени до строителни работи, отворени за достъп за всички оператори и технологии, имат характеристики, които особено благоприятстват конкуренцията. Този аспект ще бъде взет предвид при оценяването на тези проекти.

            3.6.   Помощ за свръхвисокоскоростни широколентови мрежи

                  (78)

                  С оглед на целите, посочени във въведението, и по-специално постигането на 50 % проникване на интернет връзки над 100 Mbps, и като се има предвид, че особено в градските райони може да има нужда от по-високофункционални услуги в сравнение с това, което търговските инвеститори желаят да предложат в близко бъдеще, чрез дерогация от точка 77 публичната интервенция може да бъде разрешена по изключение за мрежи за ДСП, които могат да предоставят свръхвисоки скорости, далеч надхвърлящи 100 Mbps.

                  (79)

                  В „черните райони за ДСП“ тази интервенция може да бъде разрешена само ако се докаже „радикалната промяна“, изисквана по точка 51, въз основа на следните кумулативни критерии:

                              а)

                              съществуващите или планираните (124) мрежи за ДСП не достигат до помещенията на крайните потребители с оптични мрежи (125);

                              б)

                              ситуацията на пазара не се развива в посока към постигане на конкурентно предоставяне на свръхвисокоскоростни услуги (126) от над 100 Mbps в близко бъдеще според инвестиционните планове на търговските оператори в съответствие с точки 63—65;

                              в)

                              налице е очаквано търсене за тези качествени подобрения (127).

                  (80)

                  В ситуацията, описана в предходната точка, всяка нова субсидирана мрежа трябва да спазва условията за съвместимост съгласно раздел 3.4 и точка 80. Освен това органът, предоставящ помощта, трябва да докаже, че:

                              а)

                              субсидираната мрежа разполага със значително подобрени технологични характеристики и функционалност в сравнение с подлежащите на проверка характеристики и функционалност на съществуващите или на планираните мрежи (128); и

                              б)

                              субсидираната мрежа ще бъде базирана на отворена архитектура, експлоатирана като мрежа, чрез която се предоставя единствено достъп на едро; както и че

                              в)

                              помощта не води до прекомерно нарушаване на конкуренцията с други технологии за ДСП, които наскоро са били предмет на значителни нови инфраструктурни инвестиции от участниците на пазара в същите целеви райони (129).

                  (81)

                  Само ако са изпълнени тези допълнителни условия, публичното финансиране на тези мрежи може да бъде считано за съвместимо съгласно сравнителния тест. С други думи, това финансиране би трябвало да доведе до значителен, устойчив, насърчаващ конкуренцията технологичен напредък, който не е с временен характер, без да се създава непропорционална демотивация за частните инвестиции.

         Заключителни разпоредби

                  (82)

                  Настоящите насоки се прилагат от първия ден след приемането им. Органът ще прилага настоящите насоки към всички мерки за помощ, за които е получено уведомление и във връзка с които той трябва да вземе решение, след като насоките бъдат приети, дори и в случаите, когато за проектите вече е постъпило уведомление преди тази дата.

                  (83)

                  В съответствие с приложимите правила на Органа за оценка на неправомерно предоставената държавна помощ (130) Органът ще прилага по отношение на такава помощ правилата, които са в сила по времето, когато е отпусната помощта. Съответно той ще прилага настоящите насоки в случай на неправомерно предоставена помощ, отпусната след публикуването им.

                  (84)

                  С настоящото Органът предлага на държавите от ЕАСТ, въз основа на член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП, да вземат подходящи мерки и при необходимост да изменят съществуващите си схеми за помощ, за да ги приведат в съответствие с разпоредбите от настоящите насоки, в срок от дванадесет месеца след приемането им.

                  (85)

                  Държавите от ЕАСТ се приканват да дадат изричното си и безусловно съгласие за тези предложени подходящи мерки в срок от два месеца след датата на получаване на мерките. При липсата на отговор Органът ще приеме, че съответната държава от ЕАСТ не е съгласна с предложените мерки.

                  (86)

                  Органът ще преразглежда настоящите насоки в съответствие с бъдещи изменения от страна на Комисията на съответното съобщение на Комисията, озаглавено „Насоки на ЕС относно прилагането на правилата за държавна помощ във връзка с бързото разполагане на широколентови мрежи“.

         (1)  Тази глава съответства на съобщението на Европейската комисия, озаглавено „Насоки на ЕС относно прилагането на правилата за държавна помощ във връзка с бързото разполагане на широколентови мрежи“ (ОВ C 25, 26.1.2013 г., стр. 1).

         (2)  Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите „Програма в областта на цифровите технологии за Европа („Digital Agenda for Europe“)“ (COM(2010) 245 окончателен), прието с Резолюцията от 37-ото заседание на Съвместния парламентарен комитет на ЕИП на 26 октомври 2011 г.

         (3)  Вж. член 12, параграф 4 от акта, посочен в точка 5вл от приложение XI към Споразумението за ЕИП (Директива 2002/21/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 г. относно общата регулаторна рамка за електронните съобщителни мрежи и услуги (Рамкова директива) (ОВ L 108, 24.4.2002 г., стр. 33) (ОВ L 116, 22.4.2004 г., стр. 60 и Притурка за ЕИП № 20, 22.4.2004 г., стр. 14), изменен с Директива 2009/140/ЕО (Директива за по-добро регулиране) (ОВ L 337, 18.12.2009 г., стр. 37) (все още не е включена в Споразумението за ЕИП) и с акта, посочен в точка 5вл от приложение XI към Споразумението за ЕИП (Регламент (ЕО) № 544/2009 (ОВ L 167, 29.6.2009 г., стр. 12) (ОВ L 334, 17.12.2009 г., стр. 4 и Притурка за ЕИП № 68, 17.12.2009 г., стр. 4).

         (4)  Вж. акта, посочен в точка 26л от приложение XI към Споразумението за ЕИП (Препоръка на Комисията от 20 септември 2010 г. относно регулирания достъп до мрежи за достъп от следващо поколение (NGA) (ОВ L 251, 25.9.2010 г., стр. 35) (ОВ L 341, 13.12.2012 г., стр. 28 и Притурка за ЕИП № 70, 13.12.2012 г., стр. 32).

         (5)  Вж. например решението на Комисията по дело N 398/05 — Унгария, Развитие на данъчни стимули за широколентови връзки.

         (6)  Ресурсите на публично предприятие представляват държавни ресурси по смисъла на член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП, тъй като държавните органи контролират тези ресурси. Решение от 16 май 2002 г. по дело Франция/Комисия (C-482/99, Recueil, стр. I-4397). В съответствие с това решение трябва освен това да се прецени дали финансирането чрез публично предприятие може да бъде приписано на държавата.

         (7)  Решение от 24 март 2011 г. по дело Freistaat Sachsen и др./Комисия (съединени дела T-443/08 и T-455/08, Сборник, стр. II-1311, точки 93—95).

         (8)  Вж. например решението на Комисията по дело NN 24/07 — Чешка република, Общинска безжична мрежа в Прага.

         (9)  По подобен начин, ако мрежата е изградена или широколентовите услуги са осигурени, за да се задоволят собствените нужди на публичната администрация при определени обстоятелства, тази интервенция може да не предоставя предимство на стопанските предприятия. Вж. решението на Комисията по дело N 46/07 — Обединено кралство, Схема за мрежа на уелския публичен сектор.

         (10)  Решение на Комисията по дело SA.31687(N 436/10) — Италия, Широколентов достъп във Friuli Venezia Giulia (проект Ermes) и по дело N 407/09 — Испания, Xarxa Oberta.

         (11)  Вероятно е ползата от субсидията да бъде поне частично прехвърлена на оператори, които са трети страни, дори ако плащат възнаграждение за достъпа на едро. Наистина цените на едро често са регулирани. Регулирането на цените води до по-ниска цена от тази, която търговецът на едро иначе би могъл да постигне на пазара (и която може да бъде монополна цена, ако няма конкуренция с други мрежи). Когато цените не са регулирани, от търговеца на едро при всички случаи ще се изисква да образува цените си спрямо средните цени, прилагани в други области, в които конкуренцията е по-голяма (вж. точка 74, буква з) по-долу), което е вероятно също да доведе до по-ниска цена в сравнение с тази, която търговецът на едро иначе би могъл да постигне на пазара.

         (12)  Субсидиите за домашните потребители попадат извън обхвата на член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП.

         (13)  Като пример би могла да бъде посочена помощта за бизнес районите, вж. например решението на Комисията по дело N 626/09 — Италия, ДСП за промишлените райони на Lucca.

         (14)  Решение от 7 март 2002 г. по дело Италианска република/Комисия (C-310/99, Recueil, стр. I-02289, точка 65).

         (15)  Вж. решението на Комисията по дело N 237/08 — Германия, Помощ за широколентов достъп в Niedersachsen.

         (16)  Решение от 21 март 1991 г. по дело Италианска република/Комисия (C-303/88, Recueil, стр. I-1433, точки 20—22).

         (17)  Решение на Комисията от 11 декември 2007 г. по дело C 53/2006 — Нидерландия, Citynet Amsterdam — инвестиция на община Амстердам в мрежа „оптичен кабел до дома“ (FttH) (ОВ L 247, 16.9.2008 г., стр. 27).

         (18)  Насоки на Органа относно държавните гаранции (ОВ L 274, 26.10.2000 г., Притурка за ЕИП № 48, 26.10.2000 г., стр. 45), изменени с ОВ L 105, 21.4.2011 г., стр. 32, Притурка за ЕИП № 23, 21.4.2011 г., стр. 1.

         (19)  Според съдебната практика предприятията, натоварени с извършването на услуги от обществен икономически интерес, трябва да са били натоварени с тази задача с акт на публичен орган. В тази връзка услугата от обществен икономически интерес може да бъде възложена на оператор чрез предоставянето на концесия за обществена услуга, вж. решението от 13 юни 2000 г. по дело EPAC — Empresa para a Agroalimentação e Cereais, SA/Комисия (съединени дела T-204/97 и T-270/97, Recueil, стр. II-2267, точка 126) и решението от 15 юни 2005 г. по дело Fred Olsen, SA/Комисия (T-17/02, Recueil, стр. II-2031, точки 186, 188—189).

         (20)  Решение на Съда от 24 юли 2003 г. по дело Altmark Trans GmbH и Regierungspräsidium Magdeburg/Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (C-280-00, Recueil, стр. I-7747), наричано по-нататък „решението Altmark“.

         (21)  Вж. http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-VI---Compensation-granted-for-the-provision-of-services-of-general-economic-interest.pdf (все още непубликувано).

         (22)  Вж. http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-VI---Framework-for-state-aid-in-the-form-of-public-service-compensation.pdf (все още непубликувано).

         (23)  Акт, посочен в точка 1з от приложение XV към Споразумението за ЕИП — Решение на Съвместния комитет на ЕИП № 66/2012 (ОВ L 207, 2.8.2012 г., стр. 46 и Притурка за ЕИП № 43, 2.8.2012 г., стр. 56) (ОВ L 7, 11.1.2012 г., стр. 3).

         (24)  Акт, посочен в точка 1за от приложение XV към Споразумението за ЕИП, вж. Решение на Съвместния комитет на ЕИП № 225/2012 от 7 декември 2012 г., все още непубликувано.

         (25)  Вж. точка 48 от насоките на Органа относно компенсацията, предоставяна за предоставянето на услуги от обществен икономически интерес, и точка 13 от рамката относно държавната помощ под формата на компенсация за обществена услуга.

         (26)  Вж. точка 49 от насоките на Органа относно компенсацията, предоставяна за предоставянето на услуги от обществен икономически интерес.

         (27)  Понятието „в близко бъдеще“ следва да се разбира като отнасящо се за период от три години в съответствие с точка 63 от тези насоки.

         (28)  В съответствие с принципа, посочен в точка 50 от насоките на Органа относно компенсацията, предоставяна за предоставянето на услуги от обществен икономически интерес. Вж. също решението на Комисията по делo N 284/05 — Ирландия, „Регионална програма за широколентови връзки: мрежи в населени места (MAN)“, фази II и III и решението на Комисията по делo N 890/06 — Франция, Aide du Sicoval pour un réseau de très haut débit.

         (29)  Пасивната мрежова инфраструктура е като цяло физическата инфраструктура на мрежите. Вж. определението в речника.

         (30)  Една мрежа следва да бъде неутрална от технологична гледна точка и по този начин да позволи на търсещите достъп да използват всички налични технологии за предоставяне на услуги за крайните потребители.

         (31)  В съответствие с раздел 3.4, буква ж) от настоящите насоки.

         (32)  Ограничението се обосновава с факта, че след като бъде разположена широколентовата мрежа, предоставяща универсална връзка, пазарните сили са по принцип достатъчни за предоставяне на съобщителни услуги за всички потребители на конкурентни цени.

         (33)  По-конкретно тези предпазни мерки следва да включват задължение за разделяне на счетоводството и могат да включват също така създаване на отделен правен субект с различна структура от тази на вертикално интегрирания оператор. Този субект следва да носи единствената отговорност за спазване и изпълнение на задачата за предоставяне на УОИИ, с която е натоварен.

         (34)  Държавите от ЕАСТ определят според особеностите на всеки случай най-подходящата методология, за да гарантират, че предоставената компенсация ще покрие единствено разходите за осъществяване на задачата за предоставяне на УОИИ в белите петна в съответствие с принципите на пакета за УОИИ, като се вземат предвид съответните приходи и разумна печалба. Например предоставената компенсация може да се основава на сравнение между приходите, произтичащи от търговската експлоатация на инфраструктурата в рентабилните райони, вече обхванати от търговски оператори, и приходите, произтичащи от търговската експлоатация в белите петна. Всички печалби, надхвърлящи разумната печалба, т.е. печалби, които надхвърлят средната възвръщаемост върху капитала в този икономически сектор за разполагането на определена широколентова инфраструктура, могат да бъдат пренасочени за финансиране на УОИИ в нерентабилните райони, като останалите печалби могат да бъдат част от предоставената финансова компенсация. Вж. решението на Комисията по дело N 331/08, Франция, THD Hauts de Seine.

         (35)  Когато обаче бъдещата динамика на разходите и приходите е свързана с висока степен на несигурност и съществува сериозна асиметрия на информацията, публичният орган може и да приеме модели на компенсация, които не са изцяло ex ante, а по-скоро комбинация от ex ante и ex post (напр. чрез възвръщане на предоставените средства, така че да се позволи балансирано поделяне на неочакваните печалби).

         (36)  Например изкопни работи, полагане на кабели, вътрешно окабеляване. При разполагане на мрежи за оптични линии до домашни абонати тези разходи биха могли да представляват до 70—80 % от общия размер на инвестиционните разходи.

         (37)  За справка вж. бележка под линия 3 по-горе.

         (38)  Вж. също решението на Комисията по дело N 383/09 — Германия, Изменение на N 150/23008 Широколентов достъп в селските райони на Саксония. Този случай се отнася до ситуация, в която общите строителни работи, като пътната поддръжка, не представляват държавна помощ. Мерките, предприети от германските власти, представляват „общи дейности в областта на гражданското строителство“, които във всички случаи биха били осъществени от държавата с цел поддръжка. Възможността за поставяне на канали и широколентова инфраструктура при поддръжка на пътищата — и на разноски на операторите — беше обявена публично и не беше ограничена или насочена единствено към сектора за широколентов достъп. Не може обаче да се изключи, че публичното финансиране на тези строителни работи попада в обхвата на понятието за помощ по член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП, ако те са ограничени до сектора за широколентов достъп или ясно насочени към него.

         (39)  Вж. например „Infrastrukturatlas“ на германския национален регулаторен орган, в който операторите доброволно споделят информация относно наличната инфраструктура и инфраструктурата, която евентуално може да се използва неколкократно.

         (40)  Трябва да се припомни, че регулаторната рамка за електронните съобщения дава възможност на компетентните национални органи да изискват от предприятията да предоставят необходимата информация, за да могат тези органи да установят, заедно с НРО, подробен опис на характера, наличността и географското местоположение на мрежовите елементи и съоръжения и да го предоставят на разположение на заинтересованите страни. Вж. член 12, параграф 4 от Директива 2002/21/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 г. относно общата регулаторна рамка за електронните съобщителни мрежи и услуги (Рамкова директива), изменена с Директива 2009/140/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 25 ноември 2009 г.

         (41)  Вж. например Решение на Органа № 231/11/COL — Бързо разгръщане на мрежа за достъп от следващо поколение в селските райони на община Tromsø (ОВ C 10, 2.1.2012 г., стр. 5 и Притурка за ЕИП № 2, 12.1.2012 г., стр. 3). Списъкът на всички решения на Комисията, взети съгласно правилата за държавна помощ по отношение на широколентовия достъп, може да се намери на следния адрес: http://ec.europa.eu/competition/sectors/telecommunications/broadband_decisions.pdf.

         (42)  Например заемите (за разлика от безвъзмездните средства) могат да бъдат полезен инструмент, за да се противодейства на липсата на кредити за дългосрочни инфраструктурни инвестиции.

         (43)  Това не засяга възможното прилагане на насоките на Органа относно регионалната помощ, посочени в точка 27.

         (44)  Вж. насоките на Органа за националната регионална помощ, приложими ratione temporis (напр. Насоки за национална регионална помощ за 2007—2013 г. (ОВ L 54, 28.2.2008 г., стр. 1 и Притурка за ЕИП № 11, 28.2.2008 г., стр. 1).

         (45)  Обаче фактът, че определено дружество може да не е в състояние да предприеме даден проект без помощ, не означава, че е налице пазарна неефективност. Например решението на дадено дружество да не инвестира в проект с ниска печалба или в регион с ограничено пазарно търсене и/или слаба конкурентоспособност по отношение на разходите може да не е знак за пазарна неефективност, а по-скоро знак за добре функциониращ пазар.

         (46)  Сателитните системи също имат разходи за единица, но в по-голям мащаб, и следователно са по-независими от гъстотата на населението.

         (47)  Във връзка с общинското и регионалното финансиране вж. решенията на Комисията по дело SA 33420 (2011/N) — Германия, Breitband Lohr am Main и дело N 699/09 — Испания, Desarrollo del programa de infraestructuras de telecomunicaciones en la Región de Murcia.

         (48)  Често държавите — членки на ЕС, уведомяват за рамкови програми, в които се описва при какви условия може да се предостави общинско или регионално финансиране за внедряването на широколентови услуги. Вж. например дела N 62/10 — Финландия, Помощ за изграждане на високоскоростни широколентови мрежи в рядко населените райони на Финландия, N 53/10 — Германия, Федерална рамкова програма за подкрепа на канали, или N 30/10 — Швеция, Държавна помощ за широколентов достъп в рамките на програмата за развитие на селските райони.

         (49)  За справка вж. бележка под линия 3 по-горе.

         (50)  Вж. например Препоръката на Надзорния орган на ЕАСТ от 5 ноември 2008 г. относно релевантните пазари на продукти и услуги в сектора на електронните комуникации, подлежащи на регулиране ex ante в съответствие с акта, посочен в точка 5вл от приложение XI към Споразумението за ЕИП (Директива 2002/21/ЕО на Европейския парламент и на Съвета относно общата регулаторна рамка за електронните съобщителни мрежи и услуги) (ОВ C 156, 9.7.2009 г., стр. 18 и Притурка за ЕИП № 36, 9.7.2009 г., стр. 1). Това ще увеличи прозрачността, ще намали административната тежест за местните органи и би могло да означава, че на НРО няма да се налага да анализират всяка държавна помощ поотделно.

         (51)  Вж. например Avis № 12-A-02 du 17.1.2012 relatif à une demande d'avis de la commission de l'économie, du développement durable et de l'aménagement du territoire du Sénat concernant le cadre d'intervention des collectivités territoriales en matière de déploiement des réseaux à très haut débit (становище на френския орган по конкуренцията във връзка с внедряването на широколентови мрежи с много висока скорост).

         (52)  Вж. например решенията на Комисията по дело N 237/08 — Германия, Помощ за широколентови връзки в Niedersachsen или дело SA.33671 — Обединено кралство, Предоставяне на широколентови услуги в Обединеното кралство.

         (53)  Вж. например решенията на Комисията по делo N 473/07 — Италия, Широколентови връзки в Alto Adige и делo N 570/07 — Германия, Широколентови връзки в селските райони в Baden-Württemberg.

         (54)  По-специално за насърчаване на внедряването на вече съществуващите широколентови решения, независимо дали те са наземни фиксирани или безжични мрежи, съществуващи на съответното място, или общодостъпни сателитни решения.

         (55)  Вж. например решението на Комисията по делo N 222/06 — Италия, Помощ за преодоляване на цифровото разделение в Сардиния.

         (56)  Това може да важи например за мобилните оператори по стандарт LTE (long-term evolution) или LTE advanced, ако по силата на своите лицензионни условия те са задължени да разположат своите мобилни мрежи в целевия район. По подобен начин, ако операторът, който има задължение за предоставяне на универсална услуга (ЗПУУ), получава компенсация за обществена услуга, никаква допълнителна държавна помощ не може да бъде отпусната за финансиране на същата мрежа.

         (57)  Този тип ефект може да бъде наречен „изтласкване от пазара“.

         (58)  Вж. например решението от 19 септември 2000 г. по дело Германия/Комисия (C-156/98, Recueil, стр. I-6857, точка 78) и решението от 22 декември 2008 г. по дело Société Régie Networks/Direction de contrôle fiscal Rhône-Alpes Bourgogne (C-333/07, Сборник, стр. I-10807, точки 94—116).

         (59)  Например не следва да се счита, че маргиналните инвестиции, свързани само с модернизиране на активните компоненти на мрежата, отговарят на условията за отпускане на държавна помощ. По същия начин, въпреки че някои технологии за подобряване на медта (като векториране) биха могли да увеличат възможностите на съществуващите мрежи, те не изискват значителни инвестиции в нова инфраструктура и по тази причина не би следвало да отговарят на условията за отпускане на държавна помощ.

         (60)  Например модернизиране от основна широколентова мрежа към широколентова мрежа за ДСП. Също така някои модернизации на мрежа за ДСП (като например разширяване на оптична кабелна връзка по-близо до крайния потребител) биха могли да представляват радикална промяна. В райони, където вече са налице широколентови мрежи, прилагането на радикалната промяна трябва да гарантира, че използването на държавна помощ не води до дублиране на съществуващата инфраструктура. По подобен начин, ако съществуващата инфраструктура се модернизира леко и постепенно, например от 12 Mbps на 24 Mbps, малко е вероятно това да доведе до допълнителни възможности на услугата (и вероятно би облагодетелствало по непропорционален начин съществуващия оператор).

         (61)  Субсидираната мрежа следва да благоприятства конкуренцията, т.е. да допуска ефективен достъп на различни нива на инфраструктурата по начина, посочен в раздел 3.4, а в случая с подкрепата за разполагането на ДСП — и в точка 80.

         (62)  Вж. например решението на Комисията по дело SA.33671 — Обединено кралство, Предоставяне на широколентови услуги в Обединеното кралство.

         (63)  Такава обща методика може да бъде предоставена от Органа.

         (64)  Поради бързото технологично развитие други технологии в бъдеще също могат да бъдат в състояние да предоставят услуги за достъп от следващо поколение.

         (65)  Коаксиалните, безжичните и мобилните технологии използват до известна степен помощна инфраструктура, основана на нишки, което ги прави концептуално подобни на кабелната мрежа, използваща мед за предоставяне на услугата за частта от „последната миля“, която не е покрита от нишки.

         (66)  Крайната връзка с крайния потребител може да бъде осигурена чрез кабелни и безжични технологии. Като се има предвид бързото развитие на усъвършенстваните безжични технологии като LTE-Advanced и увеличеното разпространение на пазара на LTE или Wi-Fi, фиксираният безжичен достъп от следващо поколение (например основан на евентуално адаптирана мобилна широколентова технология) би могъл да бъде устойчива алтернатива на някои безжични ДСП (например FTTCab), ако са изпълнени определени условия. Тъй като безжичната среда е „споделена“ (скоростта на потребител зависи от броя на свързаните потребители в обхванатата площ) и по своята същност зависи от променящите се условия на околната среда, за да се осигури по надежден начин минималната скорост на абонат за теглене на данни, която може да се очаква от ДСП, може да се наложи фиксираните безжични мрежи от следващо поколение да бъдат разположени при известна степен на гъстота и/или в разширени конфигурации (като насочващи се антени и/или няколко антени). Безжичният достъп от следващо поколение въз основа на адаптирани мобилни широколентови технологии трябва също да осигури необходимото качество на услугата на потребителите на определено място, като същевременно се обслужват другите местещи се абонати в съответния район.

         (67)  Терминът „FTTx“ се отнася до FFTC, FTTN, FTTP, FTTH и FTTB.

         (68)  С помощта поне на стандарта за кабелни модеми „DOCSIS 3.0“.

         (69)  Вж. например решението на Комисията по дело SA.33671 — Обединено кралство, Предоставяне на широколентови услуги в Обединеното кралство.

         (70)  Ако понастоящем различията между район, в който се предлага само теснолентов интернет („dial-up“), и район, в който съществува широколентова мрежа, водят до това, че първият район може да се определи като „бял“, по същия начин район, в който липсва широколентова инфраструктура от следващо поколение, но все пак продължава да разполага с въведена основна широколентова инфраструктура, също би следвало да се счита за „бял район за ДСП“.

         (71)  В сравнение с други мрежи, които не достигат до крайния потребител (като FTTC), важна особеност на инфраструктурата на МСП за пренос (backhaul) е, че тя е отворена за взаимно свързване с други мрежи.

         (72)  Решение на Комисията по дело N 407/09 — Испания, Оптични нишки в Каталуния (Xarxa Oberta).

         (73)  Решения на Комисията по дело N 407/09 — Испания, Оптични нишки в Каталуния (Xarxa Oberta) и дело SA. 33438 — Полша, Широколентова мрежа за източна Полша.

         (74)  Тригодишният период започва от момента на публикуването на планираната мярка за помощ.

         (75)  В тази връзка операторът трябва да може да докаже, че в рамките на тригодишния период ще покрие значителна част от съответната територия и население. Например органът, предоставящ помощта, може да поиска от всеки оператор, който обявява интерес към изграждане на собствена инфраструктура в целевия район, да предостави в срок от два месеца надежден бизнес план, удостоверителни документи, като банково споразумение за заем, както и подробен график за разполагане на инфраструктурата. Освен това в срок от дванадесет месеца инвестициите следва да бъде започнати и следва да бъдат получени разрешения за повечето от правата на преминаване, необходими за изпълнението на проекта. За всеки период от 6 месеца могат да бъдат договорени допълнителни основни етапи от напредъка в изпълнението на мярката.

         (76)  Вж. например решенията на Комисията по дело N 607/09 — Ирландия, Широколентовото покритие в селските райони или дело N 172/09 — Словения, Разполагане на широколентов достъп в Словения.

         (77)  Същото предприятие може да експлоатира отделни фиксирани и мобилни мрежи в същия район, но това не променя „цвета“ на този район.

         (78)  Положението с конкуренцията се оценява въз основа на броя на съществуващите оператори на инфраструктура. В решението на Комисията по дело N 330/2010 — Франция, Programme national Très Haut Débit беше изяснено, че присъствието на няколко доставчици на дребно по една мрежа (включително необвързан достъп до абонатната линия (Local Loop Unbundling — LLU) не превръща района в черен район, а територията остава сив район, тъй като присъства само една инфраструктура. В същото време съществуването на конкуриращи се оператори (на ниво търговия на дребно) ще се счита за указание, че макар и сив, въпросният район може да не е проблематичен от гледна точка на наличието на пазарна неефективност. Ще трябва да бъдат предоставени убедителни доказателства за проблеми с достъпа или качеството на услугите.

         (79)  В решението си по дело N 131/05 — Обединено кралство, Проект за широколентово покритие FibreSpeed в Уелс Комисията трябваше да оцени дали финансовата подкрепа, предоставена от органите на Уелс за изграждането на отворена, независима от преносен доставчик оптична мрежа, свързваща 14 бизнес парка, би могла да бъде определена за съвместима, въпреки че целевите райони вече са били обслужвани от основния мрежов оператор, който е предоставял линии под наем на регламентирани цени. Комисията установи, че линиите под наем, предлагани от основния оператор, са много скъпи, почти на недостъпни цени за МСП. Вж. още решенията на Комисията по дело N 890/06 — Франция, Aide du Sicoval pour un réseau de très haut débit и дело N 284/05 — Ирландия, „Регионална програма за широколентови връзки: мрежи в населени места (MAN)“, фази II и III.

         (80)  Освен спецификациите от точка 70 предоставящите помощта органи могат да вземат предвид показатели като: степен на проникване на най-високофункционалните услуги, прекалено високи цени за високофункционалните услуги (включително линии под наем за крайни потребители, както е описано в предходната бележка под линия), които водят до възпиране на внедряването и иновациите, услуги за електронно управление в процес на разработване, за които се изискват характеристики, надвишаващи тези на съществуващата мрежа. Когато в целевия район значителна част от гражданите и бизнес потребителите вече са достатъчно обслужени, трябва да се гарантира, че публичната интервенция не води до неоправдано изграждане на нова инфраструктура, която да измести съществуващата инфраструктура. В този случай публичната интервенция може да бъде ограничена само до мерки за „запълване на празнините“.

         (81)  Например дали вече съществуващата широколентова мрежа е била изградена въз основа на привилегировано използване/достъп до канали, които не са били достъпни за ползване или не са ползвани съвместно с други оператори на мрежа.

         (82)  Ако е налице само една инфраструктура, дори ако тази инфраструктура се използва — чрез необвързан достъп (LLU) — от няколко оператори на мрежи за електронни съобщения, това положение се смята за конкурентен сив район. Този район не се счита за „черен район“ по смисъла на настоящите насоки. Вж. също решението на Комисията по дело SA. 31316 — Франция, Programme national „Très haut débit“.

         (83)  Вж. решението на Комисията от 19 юли 2006 г. относно мярка C 35/05 (ex N 59/05) — Нидерландия, Широколентова инфраструктура в Appingedam (ОВ L 86, 27.3.2007 г., стр. 1). В това решение Комисията отбелязва, че конкурентните сили на конкретния пазар не са били надлежно взети под внимание. По-специално нидерландският пазар за широколентови услуги е бил бързоразвиващ се пазар, в който доставчиците на електронни съобщителни услуги, включително кабелните оператори и доставчиците на интернет услуги, са били в процес на въвеждане на широколентови услуги с много висок капацитет без никаква държавна подкрепа.

         (84)  Същото предприятие може да експлоатира отделни фиксирани и безжични мрежи за ДСП в същия район, но това не променя „цвета“ на този район.

         (85)  Вж. точка 47 по-горе.

         (86)  За подробната оценка може да се изисква започването на процедура по член 1, параграф 2 от част I от Протокол 3 към Споразумението между държавите от ЕАСТ за създаване на Надзорен орган и Съд.

         (87)  Това картографиране трябва да бъде направено въз основа на домовете, обхванати от дадена мрежова инфраструктура, а не въз основа на действителния брой домове или потребители, свързани като абонати.

         (88)  Например целеви райони, които са твърде малки, може да не предоставят достатъчно икономически стимули за участниците на пазара да участват в търгове за получаване на помощта, докато твърде големите райони могат да намалят резултата за конкуренцията от процедурата на подбор. Определянето на няколко процедури за подбор позволява също различни потенциални предприятия да се ползват от държавната помощ, като по този начин се избягва чрез мерките за държавна помощ да бъде допълнително засилен пазарният дял на един (вече доминиращ) оператор, като се облагодетелстват големи участници на пазара или се пречи на развитието на технологии, които биха били конкурентни предимно в по-малки целеви райони.

         (89)  Когато може да се покаже, че съществуващите оператори не са предоставили съдържателна информация на публичния орган за целите на картографирането, този орган ще трябва да разчита единствено на предоставената му информация.

         (90)  Вж. например решението на Комисията по дело N 266/08 — Германия, Широколентови връзки в селските райони в Bayern.

         (91)  Ситуацията е различна, когато публичен орган реши да разположи и управлява мрежата пряко (или чрез изцяло притежавано предприятие), какъвто е случаят например в решенията на Комисията по дело N 330/2010 — Франция, Programme national Très Haut Débit и дело SA.33807 (2011/N) — Италия, Национален план за широколентов достъп. В тези случаи, за да се запазят резултатите от конкуренцията, постигнати след либерализацията на сектора на електронните съобщителни услуги в Съюза, и в частност конкуренцията, която съществува днес на пазара на широколентови услуги на дребно, в случай на публично управлявани субсидирани мрежи i) публично притежаваните оператори на мрежи ограничават своята дейност в предварително определените целеви райони и не разширяват дейността си, за да обхванат други икономически привлекателни райони, ii) публичният орган ограничава своята дейност до поддържането на пасивната инфраструктура и до предоставянето на достъп до нея, но не участва в конкуренцията на дребно с търговските оператори, и iii) трябва да е налице разделно водене на счетоводство за средствата, използвани за експлоатация на мрежите, и останалите средства на разположение на публичния орган.

         (92)  Акт, посочен в точка 2 от приложение XVI към Споразумението за ЕИП (Директива 2004/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 31 март 2004 г. относно координирането на процедурите за възлагане на обществени поръчки за строителство, доставки и услуги (ОВ L 134, 30.4.2004 г., стр. 114) (ОВ L 245, 7.9.2006 г., стр. 22 и Притурка за ЕИП № 44, 7.9.2006 г., стр. 18).

         (93)  Вж. например решенията на Комисията по дело N 475/07 — Ирландия, Национална схема за широколентови мрежи (NBS) и дело N 157/06 — Обединено кралство, Проект за широколентово покритие South Yorkshire Digital Region.

         (94)  Когато предмет на такава състезателна процедура за подбор е обществена поръчка, обхваната от директивите на ЕС за обществените поръчки 2004/17/ЕО (акт, посочен в точка 4 от приложение XVI към Споразумението за ЕИП (ОВ L 245, 7.9.2006 г., стр. 22 и Притурка за ЕИП № 44, 7.9.2006 г., стр. 18) или 2004/18/ЕО (акт, посочен в точка 2 от приложение XVI към Споразумението за ЕИП (ОВ L 245, 7.9.2006 г., стр. 22 и Притурка за ЕИП № 44, 7.9.2006 г., стр. 18), обявлението за обществена поръчка се публикува в Официален вестник на ЕС с цел да се осигури конкуренция на равнище ЕИП в съответствие с изискванията на тези директиви. Във всички останали случаи тръжната информация следва да се публикува поне на национално равнище.

         (95)  В случай че в резултат на състезателната процедура за подбор не се наберат достатъчен брой участници, изчислението на разходите, предложено от спечелилия участник, може да бъде разгледано от външен одитор.

         (96)  Ако поради технически причини не е възможно да се създаде национален уебсайт, следва да бъдат въведени регионални уебсайтове. Тези регионални уебсайтове следва да бъдат свързани помежду си.

         (97)  По отношение на географския район, определен в поканата за участие в състезателната процедура за подбор.

         (98)  Например мрежовите топологии, които позволяват пълен и ефективен необвързан достъп, могат да получат повече точки. Следва да се отбележи, че на този етап на развитие на пазара топологията „от точка до точка“ способства в по-голяма степен за дългосрочната конкуренция, отколкото топологията „от точка до много точки“, а разходите за разполагане са сравними, особено в градските райони. Мрежите „от точка до много точки“ ще могат да предоставят пълен и ефективен необвързан достъп само след като достъпът WDM-PON (wavelength-division-multiplexed passive optical network) бъде стандартизиран и изискан съгласно приложимите регулаторни рамки.

         (99)  За справка вж. бележка под линия 3 по-горе. Освен това когато държава от ЕАСТ избере модел на управление, при който субсидираната широколентова инфраструктура предлага само достъп до услуги на едро на трети страни, а не услуги на дребно, вероятното нарушаване на конкуренцията се намалява допълнително, тъй като този модел на управление на мрежата способства за избягване на потенциално сложни проблеми, свързани със свиване на маржовете и със скрити форми на дискриминация по отношение на достъпа. Вж. например SA.30317 — Високоскоростен широколентов достъп в Португалия.

         (100)  Когато мярката за държавна помощ се отнася до финансирането на нови пасивни елементи на инфраструктурата, като например канали или стълбове, до тях следва също да се предоставя достъп и да бъде неограничен във времето. Вж. например решенията на Комисията по дела N 53/2010 — Германия, Федерална рамкова програма за подкрепа за канали, N 596/09 — Италия, Преодоляване на цифровото разделение в Lombardia, N 383/09 — Германия, Изменение на N 150/08 Широколентов достъп в селските райони на Saxony, N 330/2010 — Франция, Programme national Très Haut Débit.

         (101)  Например при мрежите за ДСП отправната точка следва да бъде списъкът на продуктите за достъп, включен в препоръката за ДСП.

         (102)  Ако държавната помощ се предоставя за финансиране на изграждането на канали, тези канали следва да бъдат достатъчно големи, за да съдържат няколко кабелни мрежи и решения „от точка до много точки“ и „от точка до точка“.

         (103)  Когато мрежовият оператор предоставя и услуги на дребно, в съответствие с препоръката за ДСП, това обикновено означава предоставяне на достъп най-малко 6 месеца преди старта на тези услуги на дребно.

         (104)  Ефективен достъп на едро до субсидираната инфраструктура може да бъде предоставен с помощта на подробно описаните в допълнение II продукти за достъп на едро.

         (105)  За справка вж. бележка под линия 3 по-горе.

         (106)  Например използването на достъп на едро от трети страни не може да се ограничава само до широколентовите услуги на дребно.

         (107)  Степента, в която размерът на помощта се взема предвид, може да варира в зависимост от ситуацията с конкуренцията в състезателната процедура за подбор и в целевия район. Следователно целевият показател ще бъде горната граница на цената на едро.

         (108)  За да се избегне изкуственото надуване на разходите от страна на операторите, държавите от ЕАСТ се насърчават да използват договори, които стимулират предприятията да намаляват разходите си с течение на времето. Например за разлика от договорите на база „разходи плюс“ договорът на база твърда цена ще даде на предприятието стимул да намали разходите си с течение на времето.

         (109)  Възвръщането не е необходимо в случай на инфраструктури, които са публична собственост и единствено с достъп на едро, управлявани от публичния орган с единствената цел да се предостави справедлив и недискриминационен достъп на всички оператори, ако са спазени условията, посочени в бележка под линия 93.

         (110)  Съгласно примерите за най-добри практики е удачно мониторингът и механизмът за възвръщане да продължат най-малко 7 години и всяка допълнителна печалба (т.е. печалба, по-висока, отколкото в първоначалния бизнес план или средната стойност за отрасъла) да бъде споделяна между бенефициера и публичните органи в съответствие с интензитета на мярката за помощ.

         (111)  Тази информация следва да се актуализира редовно (например на всеки шест месеца) и трябва да бъде на разположение във формати, които не са защитени с права.

         (112)  Тази информация следва да включва поне: освен информацията, която се оповестява публично съгласно раздел 3.4, буква й), датата, на която мрежата е въведена в употреба, продуктите за достъп на едро, броят на търсещите достъп страни и доставчиците на услуги в мрежата, броят на свързаните домове, степента на внедряване.

         (113)  Включително оператори на LLU.

         (114)  На този етап на развитие на пазара топологията „от точка до точка“ може да бъде свързана с ефективен необвързан достъп. Ако избраният участник в търга внедри мрежа с топология „от точка до много точки“, той трябва да поеме ясно задължение за предоставяне на ефективен необвързан достъп чрез WDM (wavelength division multiplexing) веднага след като достъпът е стандартизиран и се предлага в търговската мрежа. Докато необвързаният достъп чрез WDM стане ефективен, избраният участник има задължението да предоставя на търсещите достъп оператори продукт за виртуален необвързан достъп, възможно най-близък до физическия необвързан достъп.

         (115)  Ако операторите, които се явяват трети страни, са непреки бенефициери, когато получат достъп на едро, може да се наложи самите те да предоставят битстрийм достъп. Независимо от факта, че помощта е била отпусната само за пасивна инфраструктура, активен достъп също се изисква, например в решението на Комисията по дело N 330/2010 — Франция, Programme national Très Haut Débit.

         (116)  Като CPE (Customer premise equipment или „оборудване в помещението на клиента“) или друго оборудване, необходимо за експлоатиране на мрежата. Ако се окаже необходимо да се модернизират някои части на мрежата с цел да се предостави ефективен достъп, това трябва да бъде предвидено в плановете на органите, отпускащи помощта, например: да се предвидят канали с подходящи размери, да се увеличи размерът на уличните кутии, за да се осигури ефективен необвързан достъп, и т.н.

         (117)  Строгото задължение за предоставяне на достъп има още по-решаващо значение за преодоляването на временното заместване между услугите, предлагани от съществуващите оператори на ADSL, и тези, предлагани от бъдещите оператори на мрежи за ДСП. Задължението за достъп ще гарантира, че конкуриращите се оператори на ADSL могат да прехвърлят своите клиенти към мрежи за ДСП веднага щом се създаде субсидирана мрежа, и така да започнат да планират собствените си бъдещи инвестиции, без да се накърнява конкурентоспособността им. Вж. например дело N 461/09 — Обединено кралство, Широколентова инфраструктура от следващо поколение в Cornwall и Isles of Scilly.

         (118)  Във връзка с това следва да се вземе предвид евентуалното продължаващо съществуване на специфичните пазарни условия, които са оправдали предоставянето на помощ за въпросната инфраструктура.

         (119)  Несъразмерното увеличение на разходите трябва да бъде доказано с подробно и обективно изчисляване на разходите от страна на органа, предоставящ помощта.

         (120)  Например вж. решенията на Комисията по дело N 330/2010 — Франция, Programme national Très Haut Débit и по дело SA.33671 — Обединено кралство, Предоставяне на широколентови услуги в Обединеното кралство.

         (121)  Органът може да приеме други условия като част от анализа на пропорционалността с оглед на особеностите на случая и на цялостното балансиране. Например вж. решенията на Комисията по дело N 330/2010 — Франция, Programme national Très Haut Débit и по дело SA.33671 — Обединено кралство, Предоставяне на широколентови услуги в Обединеното кралство. Ако условията са изпълнени, следва да бъде предоставен достъп в рамките на срок, който е обичаен за конкретния пазар. В случай на конфликт органът, предоставящ помощта, следва да потърси мнението на НРО или на друг компетентен национален орган.

         (122)  Например в случай на пасивни фиксирани мрежи тя трябва да може да поддържа както топология „от точка до точка“, така и топология „от точка до много точки“ в зависимост от избора на операторите. По-специално в по-гъсто населените райони, ако отговарят на условията за държавна помощ, не би било от обществен интерес да се предоставя помощ за инвестиции в обикновено модернизиране на съществуващите мрежи, което не води до радикална промяна и по отношение на конкуренцията.

         (123)  Вж. точка 59 по-горе. Интервенциите, надхвърлящи равнището на централния офис, ще бъдат смятани вече за ДСП, а не за МСП. Вж. решението на Комисията по дело SA.34031 — Широколентов достъп от следващо поколение във Valle d'Aosta.

         (124)  Въз основа на надеждни инвестиционни планове за близкото бъдеще от три години в съответствие с точки 63—65.

         (125)  Например мрежите за ДСП не достигат до помещенията на крайния потребител с нишки в случай на мрежи FTTN, където нишките са инсталирани само до възлите (разпределителните кутии). Също така някои кабелни мрежи също използват нишки, достигащи до разпределителните кутии, и свързват крайните потребители с коаксиални кабели.

         (126)  Например в район, в който съществува FTTC или еквивалентна мрежа и модернизирана кабелна мрежа (поне DOCSIS 3.0), пазарните условия обикновено се считат за достатъчно конкурентни, за да се развиват в посока към предоставянето на свръхвисокоскоростни услуги, без да е необходима публична интервенция.

         (127)  Вж. например показателите в бележки под линия 81 и 82.

         (128)  Вж. точки 63—65 по-горе.

         (129)  Това обикновено е така, когато поради помощта участниците на пазара не могат да си възстановят инфраструктурни инвестиции, предприети в подходящ период, като се вземе предвид нормалният срок за амортизация. Следните (взаимосвързани) фактори ще бъдат най-вече взети под внимание: размерът на инвестицията, доколко е осъществена наскоро, изискваният минимален срок за получаване на достатъчна възвръщаемост на инвестициите и вероятното въздействие от въвеждането на нова субсидирана свръхвисокоскоростна мрежа върху броя на абонатите на съществуващите мрежи за ДСП и върху относителните цени за абонамент.

         (130)  ОВ L 73, 19.3.2009 г., стр. 23 и Притурка за ЕИП № 15, 19.3.2009 г., стр. 1. Вж. http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=15119&1=1.

         Допълнение I
         Типични интервенции за подкрепа за широколентов достъп
         В съдебната си практика Комисията наблюдава някои най-често срещани механизми за финансиране, които държавите членки използват, за да насърчават внедряването на широколентов достъп, оценени съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС, на който съответства член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП. Следният списък е примерен и не е изчерпателен, тъй като публичните органи могат да разработят различни начини за подпомагане на внедряването на широколентовия достъп или да се отклонят от описаните модели. Групите обикновено включват държавна помощ, освен ако инвестициите не се осъществяват в съответствие с принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика (вж. раздел 2.2).

                     1.

                        Отпускане на парични средства („финансиране на разликата“ (1)): в по-голямата част от проучените от Комисията случаи държавата от ЕИП (2) отпуска преки парични средства за инвеститорите в широколентови услуги (3), за да изградят, управляват и експлоатират мрежа за широколентов достъп (4). Тези безвъзмездни средства обикновено включват държавна помощ по смисъла на член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП, тъй като безвъзмездните средства са финансирани с държавни ресурси и предоставят предимство на инвеститора при извършването на търговската му дейност при условия, които не биха били налични на пазара. В този случай бенефициери на помощта са както мрежовите оператори, получаващи безвъзмездни средства, така и доставчиците на електронни съобщителни услуги, желаещи достъп на едро до субсидираната мрежа.

                     2.

                        Подкрепа в натура: в други случаи държавите от ЕИП подпомагат внедряването на широколентовия достъп чрез финансиране на разполагането на пълна широколентова мрежа (или на част от нея), която впоследствие се предоставя на разположение на инвеститорите в електронни съобщителни услуги, които ще използват тези мрежови елементи за собствените си проекти за внедряване на широколентов достъп. Тази подкрепа може да приема различни форми, като най често срещаната е тази, при която държавите от ЕИП предоставят пасивни широколентови инфраструктури чрез извършване на дейности в областта на гражданското строителство (например чрез прокарване на път) или чрез поставяне на канали или неизползвани оптични нишки (5). Тази форма на подкрепа създава предимство за инвеститорите в широколентови услуги, които спестяват съответните инвестиционни разходи (6), както и за доставчиците на електронни съобщителни услуги, които желаят достъп на едро до субсидираната мрежа.

                     3.

                        Експлоатирана от държавата широколентова мрежа или части от нея: може да е налице държавна помощ и ако държавата, вместо да предоставя подкрепа на инвеститор в широколентови услуги, изгражда (части от) широколентова мрежа и я експлоатира пряко чрез клон на публичната администрация или чрез вътрешно дружество (7). Този модел на интервенция обикновено се състои от изграждането на публично притежавана пасивна мрежова инфраструктура, с цел да бъде предоставена на операторите на широколентови услуги чрез предоставяне на достъп на едро до мрежата при недискриминационни условия. Експлоатацията на мрежата и предоставянето на достъп на едро до нея срещу възнаграждение е стопанска дейност по смисъла на член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП. Изграждането на широколентова мрежа с оглед на търговската ѝ експлоатация представлява според съдебната практика стопанска дейност (т.е. към момента на изграждането на широколентовата мрежа вече може да е налице държавна помощ по смисъла на член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП) (8). Доставчиците на електронни съобщителни услуги, които желаят достъп на едро до публично експлоатираната мрежа, също ще бъдат считани за бенефициери на помощта.

                     4.

                        Широколентова мрежа, управлявана чрез концесионер: държавите от ЕИП могат също да финансират внедряването на широколентова мрежа, която остава публична собственост, но чиято експлоатация ще бъде предложена чрез конкурентна тръжна процедура на търговски оператор, който да я управлява и експлоатира на равнището на услугите на едро (9). И в този случай, тъй като мрежата е изградена с оглед на експлоатацията ѝ, мярката може да представлява държавна помощ. Операторът, който управлява и експлоатира мрежата, както и доставчиците на електронни съобщителни услуги, които се явяват трети страни и които желаят достъп на едро до мрежата, също ще бъдат смятани за бенефициери на помощта.

            (1)  „Финансирането на разликата“ се отнася до разликата между инвестиционните разходи и очакваните печалби за частните инвеститори.

            (2)  Или всеки друг публичен орган, който предоставя помощта.

            (3)  Терминът „инвеститори“ означава предприятия или оператори на електронни комуникационни мрежи, които инвестират в изграждането и разполагането на широколентови инфраструктури.

            (4)  Примери за финансиране на разликата има в решенията на Комисията по дела SA.33438 a.o — Полша, Проект за широколентова мрежа в източна Полша, SA.32866 – Гърция, Внедряване на широколентов достъп в гръцките селски райони, SA.31851 – Италия, Широколентов достъп в Marche, N 368/09 – Германия, Изменение на държавна помощ за широколентов достъп, N 115/08 — Широколентов достъп в селските райони на Германия.

            (5)  Решения на Комисията по дела N 53/2010 — Германия, Федерална рамкова програма за подкрепа за канали, N 596/09 — Италия, Преодоляване на цифровото разделение в Lombardia, вж. също N 383/09 — Германия, Изменение на N 150/08 Широколентов достъп в селските райони на Саксония.

            (6)  Разходите по дейности в областта на гражданското строителство и другите инвестиции в пасивна инфраструктура могат да съставляват до 70 % от общата стойност на проект за широколентова инфраструктура.

            (7)  Решение на Комисията по дело N 330/2010 – Франция, Programme national Très Haut Débit, което обхваща различни интервенционни условия, сред които това условие, според което collectivités territoriales (районите на местно самоуправление) могат да експлоатират собствени широколентови мрежи като операция на régie (публично дружество).

            (8)  Решение от 24 март 2011 г. по дело Freistaat Sachsen и др./Комисия (съединени дела T-443/08 и T-455/08, Сборник, стр. II-1311).

            (9)  Решения на Комисията по дела N 497/2010 — Обединено кралство, SHEFA–2 Interconnect, N 330/2010 – Франция, Programme national Très Haut Débit и N 183/09 – Литва, Проект RAIN.

         Допълнение II
         Речник на техническите термини
         За целите на настоящите насоки се прилагат следните определения. Определенията не засягат бъдещите пазарни, технологични и регулаторни промени.

                  Сегмент на достъпа

             сегмент „последна миля“, свързващ мрежата за пренос (backhaul) с помещенията на крайния потребител.

                  Мрежа за пренос (backhaul)

             частта от широколентовата мрежа, която представлява междинната връзка между опорната мрежа и мрежата за достъп и пренася данни към глобалната мрежа и от нея.

                  Битстрийм достъп

             доставчикът на достъп на едро инсталира връзка за високоскоростен достъп, която стига помещенията на клиента, и предоставя тази връзка на трети страни.

                  Неизползвани оптични нишки

             нишки без свързани системи за пренос.

                  Канал

             подземна тръба или кабелопровод, в които се полагат (оптични, медни или коаксиални) кабели на мрежа за широколентов достъп.

                  Напълно необвързан достъп:

             чрез физическия необвързан достъп се предоставя достъп до линията за достъп на крайния потребител и се позволява на системите на пренос на конкурентите да пренасят данни пряко по нея. При определени обстоятелства виртуалният необвързан достъп може да се смята за еквивалентен на физическия необвързан достъп.

                  FTTH (fibre to the home — оптични линии до домашни абонати):

             мрежа за оптични линии до домашни абонати, която достига до помещенията на крайните потребители с оптични елементи, т.е. мрежа за достъп, състояща се от влакнестооптични линии както в захранващия сегмент, така и в сегмента при абоната от мрежата за достъп (включително вътрешно окабеляване).

                  FTTB (fibre to the building — оптични линии до сгради):

             оптични линии до сгради, които достигат до помещенията на крайните потребители с влакна, т.е. влакната са обточени до сградата, но вътре в нея са използвани мед, коаксиален кабел или LAN.

                  FTTN (fibre to the nodes — oптични линии до възли):

             влакното свършва в улична кутия на разстояние до няколко километра от помещенията на потребителя, като крайната връзка е чрез мед (при мрежи от тип „влакно до уличната кутия/VDSL“) или коаксиален кабел (при мрежа от тип „кабел/DOCSIS 3“). Оптичните линии до възли често се разглеждат като временна, междинна стъпка към пълната мрежа FTTH.

                  Неутрални мрежи:

             мрежи, които могат да поддържат всички видове мрежови топологии. При мрежите FTTH инфраструктурата трябва да може да поддържа както топология „от точка до точка“, така и топология „от точка до много точки“.

                  Мрежа за достъп от следващо поколение:

             мрежи за достъп, които се основават изцяло или частично на оптични елементи и които могат да доставят услуги за широколентов достъп с подобрени характеристики в сравнение със съществуващите основни широколентови мрежи.

                  Пасивна мрежа:

             широколентова мрежа без никакъв активен компонент. Обикновено се състои от строителна инфраструктура, канали и неизползвани оптични нишки и улични кутии.

                  Пасивен достъп на едро:

             достъп до преносна среда без електронен компонент.

                  „От точка до много точки“:

             мрежова топология, при която отделни клиентски линии са свързани с междинен пасивен възел (например улична кутия), където тези линии са агрегирани върху споделена линия. Агрегирането може да бъде или пасивно (със сплитери като при архитектура тип PON), или активно (като мрежа тип FTTC).

                  „От точка до точка“:

             мрежова топология, при която клиентските линии остават специализирани от помещенията на клиента до точката за достъп до градската мрежа.

               Продукти за достъп на едро:
             достъпът дава възможност на даден оператор да използва съоръженията на друг оператор. Продуктите за достъп на едро, които могат да бъдат предоставени по субсидираната мрежа, са следните:
         —
               мрежа FTTH/FTTB:
             достъп до канали, достъп до неизползвани оптични нишки, необвързан достъп до абонатната линия (необвързан достъп чрез WDM-PON или чрез оптично разпределително устройство ODF (optical distribution frame)) и битстрийм достъп;
         —
               кабелни мрежи:
             достъп до канали и битстрийм достъп;
         —
               мрежи тип FTTC (влакно до локален мрежов възел):
             достъп до канали, необвързан достъп до абонатната подлиния и битстрийм достъп;
         —
               пасивна мрежова инфраструктура:
             достъп до канали, достъп до неизползвани оптични нишки и/или необвързан достъп до абонатната линия. В случай на интегриран оператор: задълженията за достъп (различаващи се от достъпа до пасивна инфраструктура) се налагат в съответствие с разпоредбите на препоръката за ДСП;
         —
               широколентови мрежи, основани на ADSL:
             необвързан достъп до абонатната линия, битстрийм достъп;
         —
               мобилни или безжични мрежи:
             битстрийм, споделяне на физически антенни мачти и достъп до мрежите за пренос (backhaul);
         —
               сателитна платформа:
             битстрийм достъп.