title: 2012/93/Евратом: Решение на Съвета от 19 декември 2011 година относно Рамковата програма на Европейската общност за атомна енергия за ядрени изследвания и обучение (2012—2013 г.)

text:
               18.2.2012

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 47/25

         РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
   от 19 декември 2011 година
   относно Рамковата програма на Европейската общност за атомна енергия за ядрени изследвания и обучение (2012—2013 г.)
   (2012/93/Евратом)
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност за атомна енергия, и по-специално член 7 от него,
   като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Научния и технически комитет,
   като взе предвид становището на Европейския парламент (1),
   като взе предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (2),
   като има предвид, че:

               (1)

               Съвместните национални и европейски усилия в областта на научните изследвания и обучението са от съществено значение за насърчаване и гарантиране на икономическия растеж и благополучието на гражданите на Европа.

               (2)

               Рамковата програма на Европейската общност за атомна енергия за ядрени изследвания и обучение (2012—2013 г.) (наричана по-нататък „Рамковата програма“), следва да допълва други дейности на Европейския съюз в областта на научноизследователската политика, които са необходими за изпълнението на стратегия „Европа 2020“, приета от Европейския съвет на 17 юни 2010 г., и по-специално свързаните с образованието, обучението, конкурентоспособността и иновациите, промишлеността, заетостта и околната среда.

               (3)

               Рамковата програма следва да се основава на постиженията на Седмата рамкова програма, приета с Решение 2006/970/Евратом на Съвета от 18 декември 2006 г. относно Седмата рамкова програма на Европейската общност за атомна енергия (Евратом) за ядрени изследвания и обучение (2007—2011 г.) (3), като същевременно се отделя необходимото засилено внимание на ядрената безопасност, за да допринесе за задаване на нова насока на ядрените изследвания. Рамковата програма следва също така да допринася за създаването на европейското научноизследователско пространство и за развитието в Европа на икономика и общество, основани на знанието.

               (4)

               Рамковата програма следва да допринася за създаването на Съюза за иновации — една от водещите инициативи на „Европа 2020“, приета със заключенията на Съвета от заседанието на 25 и 26 ноември 2010 г., посредством повишаване на съревнованието за върхови научни постижения и ускоряване внедряването на ключовите иновации в областта на ядрената енергия, а именно в термоядрения синтез и ядрената безопасност, с цел да се преодолеят предизвикателствата в областта на енергетиката и изменението на климата.

               (5)

               В контекста на енергийната политика за Европа на заседание от 8 и 9 март 2007 г. Европейският съвет потвърди, че всяка държава-членка решава сама дали да разчита на ядрената енергетика и изтъкна, че това решение следва да се вземе в контекста на по-нататъшно подобряване на ядрената безопасност и управлението на радиоактивните отпадъци. Наред с това се отчита фактът, че понастоящем ядрената енергетика играе ролята на „преходна технология“ в някои държави-членки.

               (6)

               Независимо от потенциалното въздействие на ядрената енергетика върху енергийните доставки и икономическото развитие, тежките ядрени аварии могат да застрашат човешкото здраве. Ето защо в Рамковата програма следва да се обърне възможно най-голямо внимание на аспектите на ядрената безопасност и, когато е уместно, ядрената сигурност. Аспектите на сигурността в Рамковата програма следва да се ограничават до преките действия на Съвместния изследователски център (JRC).

               (7)

               Европейският стратегически план за енергийните технологии (план SET), установен в заключенията на Съвета от 28 февруари 2008 г., ускорява разработването на пакет от нисковъглеродни технологии. На заседание от 4 февруари 2011 г. Европейският съвет постигна съгласие, че Съюзът и неговите държави-членки ще насърчават инвестициите във възобновяеми, безопасни и устойчиви нисковъглеродни технологии, както и че ще насочат вниманието си към изпълнение на техническите приоритети, набелязани в план SET.

               (8)

               Общността е създала единна и напълно интегрирана изследователска програма в областта на термоядрения синтез, която има водеща роля в международен план в разработването на термоядрения синтез като източник на енергия.

               (9)

               Въз основа на Решението на Съвета от 20 декември 2005 г. на 11 май 2006 г. Общността се присъедини към Рамковото споразумение за международно сътрудничество в областта на научните изследвания и развитието на Международния форум за поколение IV (GIF). GIF координира многостранното сътрудничество в научните изследвания по предварителното проектиране на редица усъвършенствани ядрени системи, като също така цели подготвянето на реакция на опасения по повод ядрената безопасност, отпадъците, разпространението и общественото мнение, които са от значение за Рамковата програма.

               (10)

               В заключенията на Съвета относно нуждата от професионални умения в ядрената област, приети на неговото заседание от 1 и 2 декември 2008 г., се признава, че поддържането на високо ниво на обучение в ядрената област в Общността е от решаващо значение.

               (11)

               През 2010 г. Комисията получи окончателните доклади за външна оценка на изпълнението на дейностите на Общността в областта на ядрените изследвания и резултатите от тях за периода 2007—2009 г., които обхващат както преки, така и непреки действия.

               (12)

               Създаването на международен термоядрен експериментален реактор (ITER) в Европа в съответствие със Споразумението от 21 ноември 2006 г. за създаване на Международна организация по термоядрена енергия ITER за съвместно изпълнение на проекта ITER (4) следва да бъде основната характеристика на научните изследвания в областта на термоядрения синтез по Рамковата програма.

               (13)

               Дейностите на Общността за подпомагане на създаването на ITER, по-специално за изграждането на ITER в Кадараш, и провеждането на научноизследователски и развойни дейности, свързани с технологията на ITER, през срока на Рамковата програма следва да бъдат управлявани от Европейското съвместно предприятие за ITER и развитието на термоядрената енергия (термоядрен синтез за енергия) в съответствие с Решение 2007/198/Евратом на Съвета от 27 март 2007 г. за създаване на Европейско съвместно предприятие за ITER и развитието на термоядрената енергия и за предоставяне на предимства на същото (5).

               (14)

               При научните изследвания в рамките на Рамковата програма следва да се спазват основните етични принципи, включително залегналите в Хартата на основните права на Европейския съюз.

               (15)

               С настоящото решение следва да се установи финансовият пакет за целия период на Рамковата програма, която да служи като основна референтна сума за бюджетния орган при годишната бюджетна процедура по смисъла на точка 37 от Междуинституционалното споразумение от 17 май 2006 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията за бюджетната дисциплина и доброто финансово управление (6).

               (16)

               JRC следва да допринася за оказване на съобразена с потребителите научно-техническа подкрепа за определянето, изготвянето, изпълнението и мониторинга на политиките на Съюза, при което се отделя голямо внимание на научните изследвания в областта на безопасността и сигурността. В това отношение JRC следва да продължи да работи като независим референтен център за наука и технологии в Съюза, в областите на специалната му компетентност. По-специално JRC следва да разполага с необходимия капацитет за предоставяне на независим научно-технически експертен опит в областта на ядрените инциденти и аварии.

               (17)

               С оглед извличането на взаимна полза е важно европейските научни изследвания да имат международно и световно измерение. Рамковата програма следва да е отворена за участие както на държави, които са сключили необходимите споразумения за тази цел, така и на образувания от трети държави и на международни организации за научно сътрудничество — на равнище проекти и при съблюдаване на изискването за взаимна полза.

               (18)

               Рамковата програма следва да допринася за разширяването на Съюза, като предоставя научно-техническа помощ на държавите кандидатки за прилагането от тяхна страна на достиженията на правото на Съюза и за тяхното интегриране в Европейското научноизследователско пространство.

               (19)

               В Съобщението на Комисията от 26 март 2009 г. относно неразпространението на ядрени оръжия се признава ролята на JRC в научните изследвания и обучението в сферата на ядрената сигурност.

               (20)

               В съответствие с Регламент (ЕО, Евратом) № 2988/95 на Съвета от 18 декември 1995 г. относно защитата на финансовите интереси на Европейските общности (7), Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета от 11 ноември 1996 г. относно контрола и проверките на място, извършвани от Комисията за защита на финансовите интереси на Европейските общности срещу измами и други нередности (8) и Регламент (Евратом) № 1074/1999 на Съвета от 25 май 1999 г. относно разследванията, провеждани от Европейската служба за борба с измамите (OLAF) (9), следва да се вземат подходящи мерки за предотвратяване на нередности и измами и за възстановяване на изгубени, неправомерно изплатени или нецелесъобразно използвани средства,

         ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
   Член 1
   Приемане на Рамковата програма
   Приема се многогодишна рамкова програма за ядрени изследвания и обучение (наричана по-нататък „Рамкова програма“) за периода от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2013 г.
   Член 2
   Цели
   1.   Рамковата програма има общите цели, посочени в член 1 и член 2, буква а) от Договора, като в нея се отделя специално внимание на ядрената безопасност, ядрената сигурност и радиационната защита и същевременно с това допринася за създаването на Съюза за иновации и доразвива европейското научноизследователско пространство.
   2.   Рамковата програма обхваща изследванията, техническото развитие, международното сътрудничество, разпространението на техническа информация, експлоатационната дейност и обучението в Общността, които предстои да бъдат обособени в две специални програми.
   3.   Първата специална програма обхваща следните непреки действия:

               а)

               изследвания на енергията от термоядрен синтез с цел разработване на технология за енергиен източник, който е безопасен, устойчив, щади околната среда и е икономически жизнеспособен;

               б)

               ядрено делене, безопасност и радиационна защита с цел повишаване на безопасността на ядреното делене и на други употреби на лъчението в промишлеността, медицината и управлението на радиоактивните отпадъци.

         4.   Втората специална програма обхваща пряката научноизследователска дейност на Съвместния изследователски център (JRC) в областта на управлението на радиоактивни отпадъци, въздействието върху околната среда, сигурността и безопасността.
   5.   Целите и общите насоки на двете специални програми са изложени в приложение I.
   Член 3
   Максимална сума и дялове, определени за всяка специална програма
   Максималната сума за изпълнението на Рамковата програма е 2 560 270 000 EUR. Тази сума е разпределена, както следва:

               а)

               за специалната програма, посочена в член 2, параграф 3, която се осъществява посредством непреки действия:

                           —

                           изследвания на енергията от термоядрен синтез

                           2 208 809 000 EUR (10);

                           —

                           ядрено делене, безопасност и радиационна защита

                           118 245 000 EUR;

               б)

               за специалната програма, посочена в член 2, параграф 4, която се осъществява посредством преки действия:

                           —

                           ядрени дейности на JRC

                           233 216 000 EUR.

         Подробните правила за финансовото участие на Общността в Рамковата програма са изложени в приложение II.
   Член 4
   Защита на финансовите интереси на Съюза
   Във връзка с действията на Общността, финансирани по настоящото решение, регламенти (ЕО, Евратом) № 2988/95 и (Евратом, ЕО) № 2185/96 се прилагат за всяко нарушение на разпоредбите на правото на Съюза, включително за нарушения на договорните задължения по Рамковата програма, които са резултат от действие или бездействие на стопански субект и които ощетяват или могат да ощетят общия бюджет на Европейския съюз или управляваните от Европейския съюз бюджети чрез неоправдани разходи.
   Член 5
   Основни етични принципи
   Всички научноизследователски дейности по Рамковата програма се провеждат в съответствие с основните етични принципи.
   Член 6
   Мониторинг, оценка и преглед
   1.   Комисията осъществява непрекъснат и системен мониторинг на изпълнението на Рамковата програма и на специалните програми към нея и редовно изготвя доклади и разпространява резултатите от него. В началото на 2013 г. на Съвета се представя специален мониторингов доклад относно изпълнението на дейностите в областта на ядрената безопасност и сигурност по Рамковата програма.
   2.   След приключване на Рамковата програма, до 31 декември 2015 г. Комисията организира външна оценка от независими експерти на нейната обосновка, изпълнение и резултати. Комисията съобщава на Европейския парламент, на Съвета, на Европейския икономически и социален комитет и на Комитета на регионите заключенията от тази оценка, придружени с нейните забележки.
   Член 7
   Влизане в сила
   Настоящото решение влиза в сила на третия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.

      Съставено в Брюксел на 19 декември 2011 година.

            За Съвета

            Председател

         M. KOROLEC

      (1)  Становище от 17 ноември 2011 г. (все още непубликувано в Официален вестник). Становище, прието след незадължителна консултация.

      (2)  ОВ C 318, 29.10.2011 г., стр. 127. Становище, прието след незадължителна консултация.

      (3)  ОВ L 400, 30.12.2006 г., стр. 60.

      (4)  ОВ L 358, 16.12.2006 г., стр. 62.

      (5)  ОВ L 90, 30.3.2007 г., стр. 58.

      (6)  ОВ C 139, 14.6.2006 г., стр. 1.

      (7)  ОВ L 312, 23.12.1995 г., стр. 1.

      (8)  ОВ L 292, 15.11.1996 г., стр. 2.

      (9)  ОВ L 136, 31.5.1999 г., стр. 8.

      (10)  В рамките на тази обща сума се отделя достатъчно финансиране за дейностите, различни от изграждането на ITER, изброени в приложение I.

      ПРИЛОЖЕНИЕ I

         НАУЧНИ И ТЕХНОЛОГИЧНИ ЦЕЛИ, ТЕМИ И ДЕЙНОСТИ

      ВЪВЕДЕНИЕ
      Рамковата програма е организирана в две части, които съответстват, от една страна, на „непреките“ действия за изследване на енергията от термоядрен синтез, както и на ядреното делене и радиационната защита, а от друга — на „пряката“ научноизследователска дейност на СИЦ.
      I.A.   НАУЧНИ ИЗСЛЕДВАНИЯ НА ЕНЕРГИЯТА ОТ ТЕРМОЯДРЕН СИНТЕЗ

         Цел

      Развиване на база от знания за ITER и създаването му като основна стъпка към създаване на прототипни реактори за електроцентрали, които са безопасни, устойчиви, щадят околната среда и са икономически жизнеспособни.

         Обосновка

      Термоядреният синтез може да допринесе значително за осигуряването на устойчиви и сигурни енергийни доставки за Съюза до няколко десетилетия напред. Неговото успешно разработване би осигурило енергия, която е безопасна, устойчива и екологосъобразна. Дългосрочната цел на европейските изследвания в областта на термоядрения синтез, на която са подчинени всички дейности във връзка с термоядрения синтез в държавите-членки и асоциираните трети държави, е съвместното създаване на прототипни реактори за електроцентрали, които отговарят на тези изисквания и са икономически жизнеспособни.
      Стратегията за постигане на дългосрочната цел включва като първи приоритет изграждането на ITER (основно експериментално съоръжение, което ще демонстрира научната и техническата приложимост на енергията от термоядрен синтез), последвана от изграждането на демонстрационна електроцентрала, основана на термоядрения синтез (DEMO). Изграждането на ITER ще бъде придружено от специална програма за подкрепа на НИРД за ITER и ограничени дейности, свързани с необходимите за DEMO технологии и физични познания.
      Глобалното измерение на НИРД е заложено в Споразумението от 21 ноември 2006 г. за създаване на Международната организация по термоядрена енергия (ITER) за съвместно изпълнение на проекта ITER и Договора между правителството на Япония и Общността за съвместно изпълнение на дейностите на базата на по-широк подход в областта на изследванията на енергията от термоядрен синтез (1).
      Международното сътрудничество се осъществява и посредством осем двустранни споразумения за сътрудничество в областта на термоядрения синтез, които са в сила между Общността и трети държави.

         Дейности

      1.   Създаване на ITER
      Това включва дейности за съвместното създаване на ITER, по-специално ръководство на Международната организация за ITER и Европейското съвместно предприятие за ITER, осигуряване на управление и персонал, обща техническа поддръжка и административно обслужване, изграждане на оборудване и инсталации и подкрепа за проекта по време на изграждането.
      2.   НИРД в подготовка на експлоатацията на ITER
      Програма със специална насоченост в областта на физиката и технологиите ще използва Съвместния европейски тороид (JET) и други съответни магнитни задържащи устройства за ITER. Тя ще оценява специфични ключови технологии за ITER, ще обединява проектни възможности за ITER и ще подготвя експлоатацията на ITER.
      3.   Ограничени технологични дейности в подготовка на DEMO
      Допълнително ще бъдат разработвани материали за термоядрен синтез и ключови технологии за термоядрен синтез, като ще продължи също така работата на екипа, който подготвя изграждането на Международното съоръжение за облъчване на материали за термоядрен синтез.
      4.   НИРД в дългосрочен план
      Ще бъдат проведени ограничени дейности във връзка с усъвършенстване проектирането на схеми за магнитно задържане (съсредоточени върху подготовката за експлоатацията на стеларатор W7-X), както и теория и моделиране, насочени към задълбочено познаване на поведението на плазмата при термоядрен синтез.
      5.   Човешки ресурси, образование и обучение
      С оглед на непосредствените и средносрочните нужди на ITER, както и по-нататъшното развитие на термоядрения синтез, ще бъдат предприети инициативи за обучаване на „поколението на ITER“ с цел осигуряване на достатъчно специалисти с подходящи умения и висококвалифицирано обучение и опит.
      6.   Инфраструктури
      ITER ще представлява нова научноизследователска инфраструктура с подчертано европейско измерение.
      7.   Промишленост и процеси на технологичен трансфер
      Необходими са нови организационни структури за бързо предаване на европейската промишленост на иновациите, получени от ITER. Това ще бъде задача на Форума за иновации в областта на термоядрения синтез, който ще разработи пътна карта на технологиите в областта на термоядрения синтез и инициативи за развитие на човешките ресурси с акцент върху иновациите и потенциал за създаване на нови продукти и услуги.
      I.Б.   ЯДРЕНО ДЕЛЕНЕ, БЕЗОПАСНОСТ И РАДИАЦИОННА ЗАЩИТА

         Цел

      Създаване на стабилна научно-техническа база с цел ускоряване на практическото развитие за по-безопасното управление на дълго живеещи радиоактивни отпадъци, като се повишава по-специално безопасността (2), като същевременно се допринася за ефективно използване на ресурсите и ефективност на разходите на ядрена енергия и се осигурява стабилна и социално приемлива система за защита на човека и околната среда от въздействието на йонизиращото лъчение.

         Обосновка

      Ядрената енергия е една от темите в дебата относно борбата с изменението на климата и намаляването на зависимостта на Европа от вноса на енергия. В по-широкия контекст на намиране на устойчив енергиен микс за бъдещето, чрез своите научноизследователски дейности Рамковата програма ще допринесе и за дебата относно ползите и ограниченията на енергията, получена от ядрено делене, за нисковъглеродната икономика. Посредством гарантирането на още по-високи равнища на безопасност по-усъвършенстваните ядрени технологии биха могли да предложат възможност за съществени подобрения в ефикасността и използването на ресурсите и да генерират по-малко отпадъци в сравнение с настоящите системи. На аспектите на ядрената безопасност и сигурност ще бъде отделено възможно най-голямо внимание.
      Необходими са допълнителни усилия, за да се гарантира, че изключителните постижения на Общността в областта на безопасността ще продължат и че подобряването на радиационната защита и занапред ще бъде приоритет. Оперативната безопасност на реакторите и управлението на дълго живеещите радиоактивни отпадъци са ключови въпроси, по които се провежда непрекъсната работа на техническо равнище, но са необходими и съвместни политически и обществени усилия. Във всички случаи на използване на радиация както в индустрията, така и медицината, първостепенният принцип е защита на човека и околната среда. Всички засегнати тематични области се отличават с първостепенна загриженост за гарантиране на високи равнища на безопасност.
      След началото на Седмата рамкова програма на Евратом бяха предприети три значими европейски съвместни инициативи в ядрената наука и ядрените технологии. Това са Технологичната платформа за устойчиво развита ядрена енергетика (SNETP), Технологичната платформа за прилагане на геоложко погребване на радиоактивни отпадъци (IGDTP) и Мултидисциплинарната европейска инициатива за ниски дози (MELODI). Дейностите на SNETP и на IGDTP в много голяма степен съответстват на приоритетите на стратегическия план за енергийни технологии, а основната група от организации на SNETP отговарят за изпълнението на ESNII — Европейската индустриална инициатива за устойчив ядрен разпад. Те обхващат дейности, които са част от Рамковата програма, особено доколкото става дума за ядрена безопасност.
      Налице е нарастващо взаимодействие между SNETP, IGDTP и MELODI и други форуми на заинтересовани участници на равнище на Съюза като Европейския форум за ядрена енергия (ENEF) и Европейската група на високо равнище за ядрена безопасност и управление на отпадъците (ENSREG), като ще бъдат търсени и други подходящи взаимодействия чрез дейностите по Рамковата програма, като същевременно се напомня, че разработването на стоки и продукти от ядрения сектор, следва да бъде финансирано от същия сектор.
      Рамковата програма се характеризира с първостепенна грижа за насърчаване на високи равнища на безопасност, като се взема предвид и международният контекст. С нея също така ще продължи да се оказва подкрепа за инициативи, за да се гарантира, че съоръженията, обучението и възможностите за обучение в Европа продължават да бъдат подходящи с оглед на текущата насоченост на националните програми и в най-голям интерес на целия Съюз, особено по отношение на ядрената безопасност и радиационната защита. Повече от всичко друго това ще гарантира поддържането на съответната култура на безопасност.

         Дейности

      1.   Управление на крайни радиоактивни отпадъци
      Ориентирани към изпълнението научноизследователски дейности по оставащите ключови аспекти на дълбокото геоложко погребване на отработено гориво и на дълго живеещи радиоактивни отпадъци, наред с демонстриране, в подходящи случаи, на технологиите и безопасността, за подпомагане на изграждането на общо европейско виждане по основните проблеми, свързани с управлението на отпадъците от изхвърлянето до погребването им.
      2.   Реакторни системи
      Научни изследвания в подкрепа на безопасната експлоатация на всички съответни реакторни системи (включително съоръженията, свързани с горивния цикъл), които се използват в Европа, или, доколкото е необходимо за поддържане на достатъчно богат експертен опит в областта на ядрената безопасност в Европа, на тези видове реактори, които биха могли да се използват в бъдеще, като се обърне изключително внимание на аспектите на безопасността, включително към всички аспекти на горивния цикъл, като разделяне и преобразуване. Съпътстващи мерки за подпомагане на дебата за устойчив енергиен микс в Европа.
      3.   Радиационна защита
      Научни изследвания, по-специално на рисковете от ниски дози, на медицинските приложения и на управлението на аварии с цел да се осигури научна база за стабилна, справедлива и социално приемлива система на защита, като бъдат взети предвид и ползите от използването на радиация в медицината и промишлеността.
      4.   Инфраструктури
      Подкрепа за използването и непрекъснатата наличност на ключови научноизследователски инфраструктури в горепосочените приоритетни тематични области и сътрудничество между тях.
      5.   Човешки ресурси и обучение
      Подкрепа за запазването и по-нататъшното развитие на научната компетентност и човешкия капацитет, за да се гарантира наличието на подходящо квалифицирани изследователи, инженери и служители в ядрения сектор в дългосрочен план.
      II.   ЯДРЕНИ ДЕЙНОСТИ НА СЪВМЕСТНИЯ ИЗСЛЕДОВАТЕЛСКИ ЦЕНТЪР (JRC)

         Цел

      Специалната ядрена програма на СИЦ има за цел изпълнение на задълженията за НИРД съгласно Договора, като се обръща особено внимание на ядрената безопасност и радиационната защита, и оказване на подкрепа на Комисията и на държавите-членки в областите на гаранциите и неразпространението, управлението на отпадъците, безопасността на ядрените инсталации и на горивния цикъл, радиоактивността в околната среда и радиационната защита. СИЦ следва допълнително да засили ролята си на европейски еталон за разпространението на информация, обучение и образование за професионалисти и млади учени, особено в областта на ядрената безопасност и сигурност и радиационната защита.

         Обосновка

      Налице е ясна необходимост за развиване на познания, умения и компетентност за осигуряване на необходимите най-висши независими и надеждни експертни познания в подкрепа на политиките на Съюза в областта на безопасността на ядрените реактори и горивния цикъл, както и на ядрените гаранции и сигурност. Съобразената с потребителите подкрепа за политиката на Съюза, подчертана в мисията на СИЦ, ще бъде допълнена с проактивна роля в Европейското научноизследователско пространство при предприемане на висококачествени научноизследователски дейности в тясно сътрудничество с отрасъла и други организации, както и с развитие на мрежи с обществени и частни институции в държавите-членки.

         Дейности

                  1.

                  „Управление на ядрени отпадъци и въздействие върху околната среда“ ще бъде насочена към намаляване на несигурността и решаването на неразрешени въпроси, свързани с погребването на отпадъци, за да се разработят ефективни решения за управлението на високоактивните ядрени отпадъци съгласно двете основни възможности (пряко погребване или разделяне и преобразуване). Ще бъдат развивани и дейности за подобряване на разбирането и моделирането на физиката, химията и основните свойства на актинидните материали, както и на базата данни, съдържаща изключително точни ядрени референтни данни, за приложения както в ядрената енергетика, така и в други области (напр. в медицината). С цел разширяване на усилията за радиационна защита ще се извършва по-нататъшно разработване на модели на околна среда на разпръскване на радиоизотопи, съчетано с експериментална работа по наблюдение на радиоактивността в околната среда в подкрепа на хармонизирането на националните процеси и системи за наблюдение.

                  2.

                  Ядрената безопасност ще допринесе за провеждането на научни изследвания на безопасността на горивните цикли, насочени предимно върху безопасността на настоящите реактори в Съюза. Научните изследвания ще се насочат и към безопасността на реакторите на нови иновативни проекти, безопасността и контрола на иновативните горивни цикли, процеси на по-голяма дълбочина на горене или нови видове горива. Научните изследвания ще се насочат и към разработването на изисквания за безопасност и на усъвършенствани методи за оценяване на реакторни системи от значение за ядрената безопасност в Европа. Освен това СИЦ ще координира европейския принос към инициативата за НИРД на Международния форум за поколение IV, като изпълнява ролята на обединяващ фактор и разпространява научните изследвания в тази област. Нещо повече, той ще осигурява научни становища относно ядрени инциденти и аварии.

                  3.

                  „Ядрена сигурност“ ще осигури допълнителна подкрепа за изпълнението на ангажиментите на Общността, по-специално за разработването на методи за контрол на съоръженията, свързани с горивния цикъл, за прилагането на допълнителния протокол, включително вземане на проби от околната среда и интегрирани гаранции, както и за предотвратяване на отклоняването на ядрени и радиоактивни материали, свързано с незаконния трафик на такива материали, включително ядрени експертизи.

         (1)  ОВ L 246, 21.9.2007 г., стр. 34.

         (2)  Всяка научноизследователска дейност в областта на ядрената сигурност е обхваната от раздел II „Ядрени дейности на Съвместния изследователски център (СИЦ)“.

      ПРИЛОЖЕНИЕ II

         СХЕМИ ЗА ФИНАНСИРАНЕ

      Въз основа на правилата за участие, определени за изпълнението на Рамковата програма, Общността ще подкрепя научноизследователски дейности и дейности за техническо развитие, включително демонстрационни дейности в рамките на специалните програми, чрез редица схеми за финансиране. Тези схеми ще се използват, самостоятелно или съвместно, за финансиране на различни категории действия, провеждани през целия период на Рамковата програма.
      1.   СХЕМИ ЗА ФИНАНСИРАНЕ В ОБЛАСТТА НА ТЕРМОЯДРЕНАТА ЕНЕРГИЯ
      В областта на научните изследвания на термоядрената енергия особеното естество на тези дейности изисква специални правила. Финансова подкрепа ще се осигурява за дейности, провеждани въз основа на процедури, определени в:

                  1.1.

                  договорите за асоцииране между Комисията и държави-членки или напълно асоциирани трети държави или между Комисията и образувания в държави-членки или в напълно асоциирани трети държави за изпълнение на част от програмата на Общността за научни изследвания на термоядрената енергия в съответствие с член 10 от Договора;

                  1.2.

                  Европейското споразумение за разработване на термоядрен синтез — многостранно споразумение, сключено между Комисията и организации от държавите-членки или действащи от тяхно име, и асоциирани трети държави, за осигуряване, наред с останалото, на рамка за по-нататъшни научни изследвания на технологията на термоядрения синтез в асоциираните организации и в промишлеността, използването на съоръженията на JET и европейския принос за международното сътрудничество;

                  1.3.

                  Европейското съвместно предприятие за ITER, въз основа на членове 45—51 от Договора;

                  1.4.

                  международните споразумения между Общността и трети държави, обхващащи дейности в областта на научните изследвания и развитието на термоядрената енергия, по-специално споразуменията, свързани с ITER и широкообхватния подход;

                  1.5.

                  всяко друго многостранно споразумение, сключено между Общността и асоциирани организации, по-специално Споразумението за мобилност на персонала;

                  1.6.

                  действия със споделяне на разходите за насърчаване и принос към научните изследвания на термоядрената енергия с органи в държавите-членки или в асоциираните към Рамковата програма трети държави, с които няма договор за асоцииране.

            Освен посочените по-горе дейности могат да се предприемат действия за насърчаване и развитие на човешките ресурси, стипендии, интегрирани инфраструктурни инициативи и специфични дейности за подкрепа, по-специално за координиране на научните изследвания на термоядрената енергия, за предприемане на проучвания в подкрепа на тези дейности и за подкрепа на публикации, обмен на информация и обучение с цел насърчаване на трансфера на технологии.
      2.   СХЕМИ ЗА ФИНАНСИРАНЕ В ДРУГИ ОБЛАСТИ
      Дейностите в области, различни от термоядрената енергия, по Рамковата програма ще бъдат финансирани чрез редица схеми за финансиране. Тези схеми ще се използват, самостоятелно или съвместно, за финансиране на различни категории действия, провеждани през целия период на Рамковата програма.
      В решенията за специалните програми, работните програми и поканите за представяне на предложения ще се посочва, доколкото е подходящо:

                  —

                  видът(видовете) схема/и, използвана/и за финансиране на различни категории действия;

                  —

                  категориите участници (например научноизследователски организации, университети, предприятия, публични органи), които могат да се възползват от тях,

                  —

                  видовете дейности (научни изследвания, развойни дейности, демонстрации, обучение, разпространение, трансфер на знания и други свързани дейности), които могат да бъдат финансирани.

            Ако е възможно да се използват различни схеми на финансиране, работните програми могат да посочват съответната схема за финансиране, по която се отправя покана за представяне на предложения.
      Схемите за финансиране са, както следва:

                  а)

                  За подпомагане на действия, които се провеждат предимно въз основа на покани за представяне на предложения:

                              1.

                              Колективни проекти
                              Подкрепа за научноизследователски проекти, осъществявани от консорциум с участници от различни държави, целящи разработване на нови знания, нова технология, продукти или общи ресурси за научни изследвания. Размерът, обхватът и вътрешната организация на проектите могат да са различни за различните области и за различните теми. Проектите могат да са от научноизследователски дейности в малък или среден мащаб до по-големи интегриращи проекти, които мобилизират значителен обем от ресурси за постигане на определена цел. В работните планове за проектите ще бъде включена подкрепа за обучението и професионалното развитие на научните работници.

                              2.

                              Мрежи на върхови постижения
                              Подкрепа за съвместни научноизследователски програми, изпълнявани от редица научноизследователски организации, които обединяват дейностите си в определена област, и осъществявани от научноизследователски екипи в рамките на дългосрочно сътрудничество. Изпълнението на тези съвместни научноизследователски програми ще изисква поемането на официален ангажимент от страна на тези организации. В работните планове за проектите ще бъде включена подкрепа за обучението и професионалното развитие на научните работници.

                              3.

                              Действия за координация и подкрепа
                              Подкрепа за дейности за координация или подкрепа на научните изследвания (създаване на мрежи, обмени, трансграничен достъп до научноизследователски инфраструктури, проучвания, конференции, принос по време на изграждането на нови инфраструктури и т.н.) или за насърчаване на развитието на човешки ресурси (напр. създаване на мрежи и системи за обучение). Тези действия могат да бъдат проведени и със средства, различни от покани за представяне на предложения.

                  б)

                  За подкрепа на действията, провеждани въз основа на решения на Съвета въз основа на предложение на Комисията, Общността ще осигурява финансова подкрепа за финансираните от няколко източника широкомащабни инициативи, както следва:

                              —

                              финансов принос за създаването на съвместни предприятия въз основа на процедурите и разпоредбите в членове 45—51 от Договора;

                              —

                              финансов принос за разработването на нови инфраструктури от европейско значение.

            Общността ще прилага схемите за финансиране в съответствие с разпоредбите на Регламент (Евратом) № 139/2012 на Съвета от 19 декември 2011 г. за определяне на правилата за участие на предприятия, научноизследователски центрове и университети в непреките действия по Рамковата програма на Европейската общност за атомна енергия и за разпространение на резултатите от научните изследвания (2012—2013 г.) (1) относно правилата за участие на предприятията, научноизследователските центрове и университетите, съответните инструменти за държавна помощ, по-специално рамката за държавна помощ за научните изследвания и развойната дейност, както и международните правила в тази област. В съответствие с тази международна рамка ще е необходимо мащабът и формата на финансовото участие да бъдат преценявани според всеки отделен случай, особено ако е налице финансиране от други източници от публичния сектор, включително други източници на финансиране от Съюза като например Европейската инвестиционна банка.
      За участниците в непряко действие, провеждано в регион, който изостава в развитието си (региони за сближаване по смисъла на член 5 от Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета от 11 юли 2006 г. за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд и Кохезионния фонд (2), включително регионите, които отговарят на изискванията за финансиране от Структурните фондове по целта „Сближаване“, и регионите, които отговарят на изискванията за финансиране от Кохезионния фонд, както и най-отдалечените райони) ще се използва допълнително финансиране от структурните фондове, когато това е възможно и подходящо.
      3.   ПРЕКИ ДЕЙСТВИЯ — СЪВМЕСТЕН ИЗСЛЕДОВАТЕЛСКИ ЦЕНТЪР
      Общността ще предприема дейности, изпълнявани от JRC, наричани „преки действия“, в съответствие с Решение 2012/95/Евратом на Съвета от 19 декември 2011 г. относно специалната програма, осъществявана посредством преки действия от Съвместния изследователски център, в изпълнение на Рамковата програма на Европейската общност за атомна енергия за ядрени изследвания и обучение (2012—2013 г.) (3).

         (1)  Вж. страница 1 от настоящия брой на Официален вестник.

         (2)  ОВ L 210, 31.7.2006 г., стр. 25.

         (3)  Вж. страница 40 от настоящия брой на Официален вестник.


title: Решение 2007/423/ОВППС на Съвета от 18 юни 2007 година за изпълнение на Обща позиция 2004/293/ОВППС за възобновяване на мерките в подкрепа на ефективното въвеждане на мандата на Международния трибунал за престъпления в бивша Югославия (МТПБЮ)

text:
               19.6.2007

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 157/23

      РЕШЕНИЕ 2007/423/ОВППС НА СЪВЕТА

   от 18 юни 2007 година
   за изпълнение на Обща позиция 2004/293/ОВППС за възобновяване на мерките в подкрепа на ефективното въвеждане на мандата на Международния трибунал за престъпления в бивша Югославия (МТПБЮ)
   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Обща позиция 2004/293/ОВППС на Съвета (1), и по-специално член 2 от нея, във връзка с член 23, параграф 2 от Договора за Европейския съюз,
   като има предвид, че:

               (1)

               Чрез Обща позиция 2004/293/ОВППС Съветът прие мерки за предотвратяване на влизането или транзитното преминаване през териториите на държавите-членки на лицата, които са обвързани с дейности, които помагат на лицата на свобода да продължават да избягват правосъдие за престъпления, за които МТПБЮ ги е обвинил, или действат по начин, който нарушава ефективното изпълнение на мандата на МТПБЮ.

               (2)

               След предаването на Ante Gotovina на МТПБЮ определени лица, посочени в член 2 на Общата позиция и свързани с г-н Gotovina, следва да бъдат извадени от списъка. Необходимо е и актуализиране на данните за оставащите в списъка лица.

               (3)

               Освен това в списъка трябва да се включат и други лица, които са обвързани с дейности, които помагат на лицата на свобода да продължават да избягват правосъдие за престъпления, за които МТПБЮ ги е обвинил, или действат по начин, който нарушава ефективното изпълнение на мандата на МТПБЮ.

               (4)

               Списъкът, който се съдържа в приложението към Обща позиция 2004/293/ОВППС следва съответно да бъде изменен,

         РЕШИ:
   Член 1
   Списъкът на лицата в приложението към Обща позиция 2004/293/ОВППС се заменя със списъка в приложението към настоящото решение.
   Член 2
   Настоящото решение влиза в действие от датата на неговото приемане.
   Член 3
   Настоящото решение се публикува в Официален вестник на Европейския съюз.

      Съставено в Люксембург на 18 юни 2007 година.

            За Съвета

            Председател

         F.-W. STEINMEIER

      (1)  ОВ L 94, 31.3.2004 г., стp. 65. Обща позиция, последно изменена с Обща позиция 2007/150/ОВППС (OВ L 66, 6.3.2007 г., стp. 21).

      ПРИЛОЖЕНИЕ

                  1.

                  BILBIJA, Milorad
                  Син на Svetko BILBIJA
                  Дата на раждане/Място на раждане: 13.8.1956 г., Sanski Most, Босна и Херцеговина
                  Паспорт № 3715730
                  Лична карта № 03GCD9986
                  Личен идентификационен № 1308956163305
                  Други имена (прякори):
                  Адрес: Brace Pantica 7, Баня Лука, Босна и Херцеговина

                  2.

                  BJELICA, Milovan
                  Дата на раждане/Място на раждане: 19.10.1958 г., Rogatica, Босна и Херцеговина
                  Паспорт № 0000148, издаден на 26.7.1998 г. в Сръбско Сараево (недействителен)
                  Лична карта № 03ETA0150
                  Личен идентификационен № 1910958130007
                  Други имена (прякори): Cicko
                  Адрес: CENTREK Company в Пале, Босна и Херцеговина

                  3.

                  DJORDJEVIC, Jelena (по мъж: GLUSICA Jelena)
                  Дъщеря на: Vlastimir и Sojka DJORDJEVIC
                  Дата на раждане/Място на раждане: 7.2.1977 г., Зайчар, Сърбия
                  Паспорт №
                  Лична карта №
                  Други имена(прякори):
                  Адрес: ул. Beogradskog Bataljona № 39, Белград, Сърбия
                  Връзка с лица, обвинени във военни престъпления: дъщеря на Vlastimir DJORDJEVIC

                  4.

                  DJORDJEVIC, Sojka
                  Дата на раждане/Място на раждане: 29.9.1949 г., община Княжевац, Сърбия
                  Паспорт №
                  Лична карта №
                  Други имена (прякори):
                  Адрес: ул. Beogradskog Bataljona № 39, Белград, Сърбия
                  Връзка с лица, обвинени във военни престъпления: съпруга на Vlastimir DJORDJEVIC

                  5.

                  ECIM, Ljuban
                  Дата на раждане/Място на раждане: 6.1.1964 г., Sviljanac, Босна и Херцеговина
                  Паспорт № 0144290, издаден на 21.11.1998 г. в Баня Лука (недействителен)
                  Лична карта № 03GCE3530
                  Личен идентификационен № 0601964100083
                  Други имена (прякори):
                  Адрес: Ulica Stevana Mokranjca 26, Баня Лука, Босна и Херцеговина

                  6.

                  HADZIC, Goranka
                  Дъщеря на: Branko и Milena HADZIC
                  Дата на раждане/Място на раждане: 18.6.1962 г., община Винковци, Хърватска
                  Паспорт №
                  Лична карта № 1806962308218 (JMBG), лична карта № 569934/03
                  Други имена (прякори):
                  Адрес: ул. Aranj Janosa № 9, Нови Сад, Сърбия
                  Връзка с лица, обвинени във военни престъпления: сестра на Goran HADZIC

                  7.

                  HADZIC, Ivana
                  Дъщеря на: Goran и Zivka HADZIC
                  Дата на раждане/Място на раждане: родена на 25.2.1983 г., Вуковар, Хърватска
                  Паспорт №
                  Лична карта №
                  Други имена (прякори):
                  Адрес: ул. Aranj Janosa № 9, Нови Сад, Сърбия
                  Връзка с лица, обвинени във военни престъпления: дъщеря на Goran HADZIC

                  8.

                  HADZIC, Srecko
                  Син на: Goran и Zivka HADZIC
                  Дата на раждане/Място на раждане: 8.10.1987 г., Вуковар, Хърватска.
                  Паспорт №
                  Лична карта №
                  Други имена (прякори):
                  Адрес: ул. Aranj Janosa № 9, Нови Сад, Сърбия.
                  Връзка с лица, обвинени във военни престъпления: син на Goran HADZIC.

                  9.

                  HADZIC, Zivka
                  Дъщеря на: Branislav NUDIC
                  Дата на раждане/Място на раждане: 9.6.1957 г., Винковци, Хърватска.
                  Паспорт №
                  Лична карта №
                  Други имена(прякори):
                  Адрес: ул. Aranj Janosa № 9, Нови Сад, Сърбия
                  Връзка с лица, обвинени във военни престъпления: съпруга на Goran HADZIC

                  10.

                  JOVICIC, Predrag
                  Син на Desmir JOVICIC
                  Дата на раждане/Място на раждане: 1.3.1963 г., Пале, Босна и Херцеговина
                  Паспорт № 4363551
                  Лична карта № 03DYA0852
                  Личен идентификационен № 0103963173133
                  Други имена (прякори):
                  Адрес: Milana Simovica 23, Пале, Босна и Херцеговина

                  11.

                  KARADZIC, Aleksandar
                  Дата на раждане/Място на раждане: 14.5.1973 г., Сараево-център, Босна и Херцеговина
                  Паспорт № 0036395 (изтекъл на 12.10.1998 г.)
                  Лична карта №
                  Личен идентификационен №
                  Други имена (прякори): Sasa
                  Адрес:

                  12.

                  KARADZIC, Ljiljana (моминско име: ZELEN)
                  Дъщеря на Vojo и Anka
                  Дата на раждане/Място на раждане: 27.11.1945 г., Сараево-център, Босна и Херцеговина
                  Паспорт №
                  Лична карта №
                  Личен идентификационен №
                  Други имена (прякори):
                  Адрес:

                  13.

                  KARADZIC, Luka
                  Син на: Vuko и Jovanka KARADZIC
                  Дата на раждане/Място на раждане: 31.7.1951 г., община Savnik, Черна гора
                  Паспорт №
                  Лична карта №
                  Други имена(прякори):
                  Адрес: ул. Dubrovacka № 14, Белград, Сърбия, и ул. Janka Vukotica № 24, Rastoci, община Niksic, Черна гора
                  Връзка с лица, обвинени във военни престъпления: брат на Radovan KARADZIC

                  14.

                  KARADZIC-JOVICEVIC, Sonja
                  Дъщеря на: Radovan KARADZIC и Ljiljana ZELEN-KARADZIC
                  Дата на раждане/Място на раждане: 22.5.1967 г., Сараево, Босна и Херцеговина
                  Паспорт №
                  Лична карта №: 2205967175003 (JMBG); лична карта № 04DYB0041
                  Други имена (прякори): Seki
                  Адрес: Dobroslava Jevdjevica No. 9, Пале, Босна и Херцеговина
                  Връзка с лица, обвинени във военни престъпления: дъщеря на Radovan KARADZIC

                  15.

                  KESEROVIC, Dragomir
                  Син на Slavko
                  Дата на раждане/Място на раждане: 8.6.1957 г., Piskavica/Баня Лука, Босна и Херцеговина
                  Паспорт № 4191306
                  Лична карта № 04GCH5156
                  Личен идентификационен № 0806957100028
                  Други имена (прякори):
                  Адрес:

                  16.

                  KIJAC, Dragan
                  Дата на раждане/Място на раждане: 6.10.1955 г., Сараево, Босна и Херцеговина
                  Паспорт №
                  Лична карта №
                  Личен идентификационен №
                  Други имена (прякори):
                  Адрес:

                  17.

                  KOJIC, Radomir
                  Син на Milanko и Zlatana
                  Дата на раждане/Място на раждане: 23.11.1950 г., Bijela Voda, Sokolac, Босна и Херцеговина
                  Паспорт № 4742002, издаден през 2002 г. в Сараево (валиден до 2007 г.)
                  Лична карта № 03DYA1935. Издадена на 7.7.2003 г. в Сараево
                  Личен идентификационен № 2311950173133
                  Други имена (прякори): Mineur или Ratko
                  Адрес: 115 Trifka Grabeza, Пале или хотел KRISTAL, Jahorina, Босна и Херцеговина

                  18.

                  KOVAC, Tomislav
                  Син на Vaso
                  Дата на раждане/Място на раждане: 4.12.1959 г., Сараево, Босна и Херцеговина
                  Паспорт №
                  Лична карта №
                  Личен идентификационен № 0412959171315
                  Други имена (прякори): Tomo
                  Адрес: Bijela, Черна гора; и Пале, Босна и Херцеговина

                  19.

                  KUJUNDZIC, Predrag
                  Син на Vasilija
                  Дата на раждане/Място на раждане: 30.1.1961 г., Suho Pole, Doboj, Босна и Херцеговина
                  Паспорт №
                  Лична карта № 03GFB1318
                  Личен идентификационен № 3001961120044
                  Други имена (прякори): Predo
                  Адрес: Doboj, Босна и Херцеговина

                  20.

                  LUKOVIC, Milorad Ulemek
                  Дата на раждане/Място на раждане: 15.5.1968 г., Белград, Сърбия
                  Паспорт №
                  Лична карта №
                  Личен идентификационен №
                  Други имена (прякори): Legija (подправен документ за самоличност на името на IVANIC, Zeljko)
                  Адрес: арестуван (Белградски районен затвор, Bacvanska 14, Белград)

                  21.

                  MALIS, Milomir
                  Син на Dejan Malis
                  Дата на раждане/Място на раждане: 3.8.1966 г., Bjelice
                  Паспорт №
                  Лична карта №
                  Личен идентификационен № 0308966131572
                  Други имена (прякори):
                  Адрес: Vojvode Putnika, Foca, Босна и Херцеговина

                  22.

                  MANDIC, Momcilo
                  Дата на раждане/Място на раждане: 1.5.1954 г., Kalinovik, Босна и Херцеговина
                  Паспорт №: 0121391, издаден на 12.5.1999 г. в Сръбско Сараево, Босна и Херцеговина (недействителен).
                  Лична карта №
                  Идентификационен № 0105954171511
                  Други имена (прякори): Мomо
                  Адрес: арестуван

                  23.

                  MARIC, Milorad
                  Син на Vinko Maric
                  Дата на раждане/Място на раждане: 9.9.1957 г., Visoko, Босна и Херцеговина
                  Паспорт № 4587936
                  Лична карта № 04GKB5268
                  Личен идентификационен № 0909957171778
                  Други имена (прякори):
                  Адрес: Vuka Karadjica 148, Zvornik, Босна и Херцеговина

                  24.

                  MICEVIC, Jelenko
                  Син на Luka и Desanka, моминско име: Simic
                  Дата на раждане/Място на раждане: 8.8.1947 г., Borci, до Konjic, Босна и Херцеговина
                  Паспорт № 4166874
                  Лична карта № 03BIA3452
                  Личен идентификационен № 0808947710266
                  Други имена (прякори): Filaret
                  Адрес: манастир Milesevo, Сърбия

                  25.

                  MLADIC, Biljana (моминско име STOJCEVSKA)
                  Дъщеря на: Strahilo STOJCEVSKI и Svetlinka STOJCEVSKA
                  Дата на раждане/Място на раждане: 30.5.1972 г., Скопие, БИВША ЮГОСЛАВСКА РЕПУБЛИКА МАКЕДОНИЯ
                  Паспорт №
                  Лична карта № 3005972455086 (JMBG)
                  Други имена (прякори):
                  Адрес: регистрирана на адрес Blagoja Parovica 117a, Белград, но живее на Vidikovacki venac 83, Белград, Сърбия
                  Връзка с лица, обвинени във военни престъпления: снаха на Ratko MLADIC

                  26.

                  MLADIC, Darko
                  Син на: Ratko и Bosiljka MLADIC
                  Дата на раждане/Място на раждане: 19.8.1969 г., Скопие, БИВША ЮГОСЛАВСКА РЕПУБЛИКА МАКЕДОНИЯ
                  Паспорт №: паспорт от Сърбия и Черна гора № 003220335, издаден на 26 февруари 2002 г.
                  Лична карта № 1908969450106 (JMBG); лична карта B112059, издадена на 8 април 1994 г. от SUP Belgrade
                  Други имена (прякори):
                  Адрес: Vidikovacki venac 83, Белград, Сърбия
                  Връзка с лица, обвинени във военни престъпления: син на Ratko MLADIC

                  27.

                  NINKOVIC, Milan
                  Син на Simo
                  Дата на раждане/Място на раждане: 15.6.1943 г., Doboj, Босна и Херцеговина
                  Паспорт № 3944452
                  Лична карта № 04GFE3783
                  Личен идентификационен № 1506943120018
                  Други имена (прякори):
                  Адрес:

                  28.

                  OSTOJIC, Velibor
                  Син на Jozo
                  Дата на раждане/Място на раждане: 8.8.1945 г., Celebici, Foca, Босна и Херцеговина
                  Паспорт №
                  Лична карта №
                  Личен идентификационен №
                  Други имена (прякори):
                  Адрес:

                  29.

                  OSTOJIC, Zoran
                  Син на Mico OSTOJIC
                  Дата на раждане/Място на раждане: 29.3.1961 г., Сараево, Босна и Херцеговина
                  Паспорт №
                  Лична карта № 04BSF6085
                  Личен идентификационен № 2903961172656
                  Други имена (прякори):
                  Адрес: Malta 25, Сараево, Босна и Херцеговина

                  30.

                  PAVLOVIC, Petko
                  Син на Milovan PAVLOVIC
                  Дата на раждане/Място на раждане: 6.6.1957 г., Ratkovici, Босна и Херцеговина
                  Паспорт № 4588517
                  Лична карта № 03GKA9274
                  Личен идентификационен № 0606957183137
                  Други имена (прякори):
                  Адрес: Vuka Karadjica 148, Zvornik, Босна и Херцеговина

                  31.

                  PETROVIC, Tamara (моминско име DJORDJEVIC)
                  Дъщеря на: Vlastimir и Sojka DJORDJEVIC
                  Дата на раждане/Място на раждане: 3.10.1971 г., Зайчар, Сърбия
                  Паспорт №
                  Лична карта №
                  Други имена (прякори):
                  Адрес: ул. Beogradskog Bataljona № 39, Белград, Сърбия
                  Връзка с лица, обвинени във военни престъпления: дъщеря на Vlastimir DJORDJEVIC

                  32.

                  POPOVIC, Cedomir
                  Син на Radomir POPOVIC
                  Дата на раждане/Място на раждане: 24.3.1950 г., Petrovici
                  Паспорт №
                  Лична карта № 04FAA3580
                  Личен идентификационен № 2403950151018
                  Други имена (прякори):
                  Адрес: Crnogorska 36, Bileca, Босна и Херцеговина

                  33.

                  PUHALO, Branislav
                  Син на Djuro
                  Дата на раждане/Място на раждане: 30.8.1963 г., Foca, Босна и Херцеговина
                  Паспорт №
                  Лична карта №
                  Личен идентификационен № 3008963171929
                  Други имена (прякори):
                  Адрес:

                  34.

                  RADOVIC, Nade
                  Син на Milorad RADOVIC
                  Дата на раждане/Място на раждане: 26.1.1951 г., Foca, Босна и Херцеговина
                  Паспорт №: стар 0123256 (недействителен)
                  Лична карта № 03GJA2918
                  Личен идентификационен № 2601951131548
                  Други имена (прякори):
                  Адрес: Stepe Stepanovica 12, Foca/Srbinje, Босна и Херцеговина

                  35.

                  RATIC, Branko
                  Дата на раждане/Място на раждане: 26.11.1957 г., MIHALJEVCI SL SLAVONSKA POZEGA, Босна и Херцеговина
                  Паспорт № 0442022, издаден на 17.9.1999 г. в Баня Лука
                  Лична карта № 03GCA8959
                  Личен идентификационен № 2611957173132
                  Други имена (прякори):
                  Адрес: Ulica Krfska 42, Баня Лука, Босна и Херцеговина

                  36.

                  ROGULJIC, Slavko
                  Дата на раждане/Място на раждане: 15.5.1952 г., SRPSKA CRNJA HETIN, Сърбия
                  Паспорт №: валиден паспорт 3747158, издаден на 12.4.2002 г. в Баня Лука. Валиден до 12.4.2007 г. Невалиден паспорт 0020222, издаден на 25.8.1988 г. в Баня Лука. Валиден до 25.8.2003 г.
                  Лична карта № 04EFA1053
                  Личен идентификационен № 1505952103022.
                  Други имена (прякори):
                  Адрес: 21 Vojvode Misica, Laktasi, Босна и Херцеговина

                  37.

                  SAROVIC, Mirko
                  Дата на раждане/Място на раждане: 16.9.1956 г., Rusanovici-Rogatica, Босна и Херцеговина
                  Паспорт № 4363471, издаден в Източно Сараево, валиден до 8 октомври 2008 г.
                  Лична карта № 04PEA4585
                  Личен идентификационен № 1609956172657
                  Други имена (прякори):
                  Адрес: Bjelopoljska 42, 71216 Сръбско Сараево, Босна и Херцеговина

                  38.

                  SKOCAJIC, Mrksa
                  Син на Dejan SKOCAJIC
                  Дата на раждане/Място на раждане: 5.8.1953 г., Blagaj, Босна и Херцеговина
                  Паспорт № 3681597
                  Лична карта № 04GDB9950
                  Личен идентификационен №: 0508953150038
                  Други имена (прякори):
                  Адрес: Trebinjskih Brigade, Trebinje, Босна и Херцеговина

                  39.

                  VRACAR, Milenko
                  Дата на раждане/Място на раждане: 15.5.1956 г., Nisavici, Prijedor, Босна и Херцеговина
                  Паспорт №: валиден паспорт 3865548, издаден на 29.8.2002 г. в Баня Лука. Валиден до 29.8.2007 г. Невалидни паспорти: 0280280, издаден на 4.12.1999 г. в Баня Лука (валиден до 4.12.2004 г.) и 0062130, издаден на 16.9.1998 г. в Баня Лука, Босна и Херцеговина
                  Лична карта № 03GCE6934
                  Личен идентификационен № 1505956160012
                  Други имена (прякори):
                  Адрес: 14 Save Ljuboje, Баня Лука, Босна и Херцеговина

                  40.

                  ZOGOVIC, Milan
                  Син на Jovan
                  Дата на раждане/Място на раждане: 7.10.1939 г., Dobrusa
                  Паспорт №
                  Лична карта №
                  Личен идентификационен №
                  Други имена (прякори):
                  Адрес:

                  41.

                  ZUPLJANIN, Divna (моминско име STOISAVLJEVIC)
                  Дъщеря на: Dobrisav и Zorka STOISAVLJEVIC
                  Дата на раждане/Място на раждане: 15.11.1956 г., Maslovare, община Kotor Varos, Босна и Херцеговина
                  Паспорт №: паспорт от Босна и Херцеговина 0256552, издаден на 26 април 1999 г.
                  Лична карта №: идентификационен номер 04GCM2618, издаден на 5 ноември 2004 г. и свидетелство за правоуправление на МПС номер 05GCF8710, издадено на 3 януари 2005 г.
                  Други имена (прякори):
                  Адрес: Stevana Markovica 3, Баня Лука, Босна и Херцеговина
                  Връзка с лица, обвинени във военни престъпления: съпруга на Stojan ZUPLJANIN.

                  42.

                  ZUPLJANIN, Mladen
                  Син на: Stojan и Divna ZUPLJANIN
                  Дата на раждане/Място на раждане: 21.7.1980 г., Баня Лука, Босна и Херцеговина
                  Паспорт №: Паспорт от Босна и Херцеговина 4009608 от 7 февруари 2003 г.
                  Лична карта №: лична карта 04GCG6605, свидетелство за управление на МПС 04GCC6937 от 8 март 2004 г.
                  Други имена (прякори):
                  Адрес: Stevana Markovica 3, Баня Лука, Босна и Херцеговина
                  Връзка с лица, обвинени във военни престъпления: син на Stojan ZUPLJANIN

                  43.

                  ZUPLJANIN, Pavle
                  Син на: Stojan и Divna ZUPLJANIN
                  Дата на раждане/Място на раждане: 18.7.1984 г., Баня Лука, Босна и Херцеговина
                  Паспорт №: паспорт от Босна и Херцеговина 5049445 от 26 април 2006 г.
                  Лична карта №: лична карта 03GCB5148 от 10 юни 2003 г., свидетелство за управление на МПС 04GCF5074 от 30 ноември 2004 г.
                  Други имена (прякори):
                  Адрес: Stevana Markovica 3, Баня Лука, Босна и Херцеговина
                  Връзка с лица, обвинени във военни престъпления: син на Stojan ZUPLJANIN

                  44.

                  ZUPLJANIN, Slobodan
                  Син на: Stanko и Cvijeta ZUPLJANIN
                  Дата на раждане/Място на раждане: 17.11.1957 г., Баня Лука, Босна и Херцеговина
                  Паспорт №: паспорт от Босна и Херцеговина 0023955, издаден на 24 август 1998 г.
                  Лична карта №: лична карта 04GCL4072, свидетелство за управление на МПС 04GCE8351 от 18 септември 2004 г.
                  Други имена (прякори): Bebac.
                  Адрес: Vojvode Momica 9a, Баня Лука, Босна и Херцеговина
                  Връзка с лица, обвинени във военни престъпления: братовчед на Stojan ZUPLJANIN


title: 2014/640/ЕС: Решение на Съвета от 23 септември 2013 година относно позицията, която да бъде заета от името на Европейският съюз в рамките на Комитета за сътрудничество в областта на културата, създаден с Протокола относно сътрудничеството в областта на културата към Споразумението за свободна търговия между Европейския съюз и неговите държави членки, от една страна, и Република Корея, от друга страна, по отношение на приемането на процедурния правилник на Комитета за сътрудничество в областта на културата

text:
               3.9.2014

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 263/23

         РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
   от 23 септември 2013 година
   относно позицията, която да бъде заета от името на Европейският съюз в рамките на Комитета за сътрудничество в областта на културата, създаден с Протокола относно сътрудничеството в областта на културата към Споразумението за свободна търговия между Европейския съюз и неговите държави членки, от една страна, и Република Корея, от друга страна, по отношение на приемането на процедурния правилник на Комитета за сътрудничество в областта на културата

      (2014/640/ЕС)

   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 167, параграф 3 във връзка с член 218, параграф 9 от него,
   като взе предвид предложението на Европейската комисия,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 23 април 2007 г. Съветът упълномощи Комисията да договори Споразумение за свободна търговия с Република Корея от името на Европейския съюз и неговите държави членки.

               (2)

               Преговорите приключиха и Споразумението за свободна търговия между Европейския съюз и неговите държави членки, от една страна, и Република Корея, от друга страна (1) („споразумението“) беше подписано на 6 октомври 2010 г. Споразумението съдържа протокол относно сътрудничеството в областта на културата („протоколът“), който съгласно член 1 от същия протокол определя рамката, в която страните си сътрудничат с цел улесняване на обмена по отношение на културните дейности, продукти и услуги, включително и в аудиовизуалния сектор.

               (3)

               В съответствие с член 15.10, параграф 5 от споразумението то започна да се прилага временно съгласно Решение 2011/265/ЕС на Съвета (2) („решението“), считано от 1 юли 2011 г., при условие за сключването му на по-късна дата.

               (4)

               Съгласно член 3 от решението член 4.3, член 5.2, член 6.1, член 6.2, член 6.4, член 6.5 и членове 8, 9 и 10 от протокола не се прилагат временно.

               (5)

               В съответствие с член 4, параграф 1 от решението Комисията следва да извести Корея в писмена форма за намерението на Съюза да не продължава срока на правото за съвместно продуцирани аудиовизуални творби по член 5 от протокола, в съответствие с процедурата по член 5.8 от протокола, освен ако въз основа на предложение на Комисията Съветът не се съгласи срокът на правото да бъде продължен четири месеца преди изтичането му. Ако Съветът се съгласи да продължи срока на правото, задължението за известие става отново приложимо в края на подновения срок на правото. Конкретно по отношение на продължаването на срока на правото Съветът следва да вземе решение с единодушие.

               (6)

               Член 3 от протокола предвижда създаването на Комитет за сътрудничество в областта на културата, който, наред с другото, следва да наблюдава прилагането на протокола.

               (7)

               В съответствие с член 6 от решението представителите на Съюза в Комитета за сътрудничество в областта на културата следва да бъдат старши служители както от Комисията, така и от държавите членки, които имат познания и опит в областта на културните въпроси и практики и които следва да представят позицията на Съюза в съответствие с Договора.

               (8)

               Решенията на комитета не следва да предоставят права или налагат задължения, на които може да бъде направено пряко позоваване в съдилищата на Съюза или държавите членки.

               (9)

               Подготвителните органи на Съвета, компетентни в областта на културата и аудиовизуалните въпроси, следва да бъдат включени на ранен етап в изготвянето на позицията, която да бъде заета от името на Съюза в рамките на Комитета за сътрудничество в областта на културата.

               (10)

               Настоящото решение следва да не засяга съответните области на компетентност на Съюза и на държавите членки.

               (11)

               Съюзът следва да определи позицията, която да заеме в рамките на Комитета за сътрудничество в областта на културата по отношение на приемането на процедурния правилник на Комитета за сътрудничество в областта на културата,

         ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
   Член 1
   Позицията, която трябва да бъде заета от името на Европейския съюз в рамките на Комитета за сътрудничество в областта на културата, създаден съгласно Протокола относно сътрудничеството в областта на културата към Споразумението за свободна търговия между Европейския съюз и неговите държави членки, от една страна, и Република Корея, от друга страна, по отношение на приемането на процедурния правилник на Комитета за сътрудничество в областта на културата, се основава на проекта за решение на Комитета за сътрудничество в областта на културата, приложен към настоящото решение.
   Член 2
   Настоящото решение влиза в сила в деня на приемането му.

      Съставено в Брюксел на 23 септември 2013 година.

            За Съвета

            Председател

         V. JUKNA

      (1)  ОВ L 127, 14.5.2011 г., стр. 6.

      (2)  Решение 2011/265/ЕС на Съвета от 16 септември 2010 г. за подписването от името на Европейския съюз и временното прилагане на Споразумението за свободна търговия между Европейския съюз и неговите държави членки, от една страна, и Република Корея, от друга страна (ОВ L 127, 14.5.2011 г., стр. 1).

      ПРОЕКТ НА
      РЕШЕНИЕ № … НА КОМИТЕТА ЗА СЪТРУДНИЧЕСТВО В ОБЛАСТТА НА КУЛТУРАТА ЕС — КОРЕЯ
      от
      за приемане на процедурния правилник на Комитета за сътрудничество в областта на културата
      КОМИТЕТЪТ ЗА СЪТРУДНИЧЕСТВО В ОБЛАСТТА НА КУЛТУРАТА,
      като взе предвид Протокола относно сътрудничеството в областта на културата към Споразумението за свободна търговия между Европейския съюз и неговите държави членки, от една страна, и Република Корея, от друга страна, подписано в Брюксел на 6 октомври 2010 г., и по-специално член 3 от него,
      като има предвид, че:

                  (1)

                  В член 3 от Протокола относно сътрудничеството в областта на културата (наричан по-долу „Протоколът“) се предвижда създаването на Комитет за сътрудничество в областта на културата (наричан по-долу„Комитетът“).

                  (2)

                  Комитетът следва да изпълнява всички функции на Комитета по търговия във връзка с протокола в съответствие с член 3.3 от протокола.

                  (3)

                  Комитетът следва да приеме свой процедурен правилник,

            ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
      Член 1
      Процедурният правилник на комитета се приема в съответствие с изложения в приложението текст.
      Член 2
      Настоящото решение влиза в сила на

         Съставено в … на …

               За Комитета за сътрудничество в областта на културата

               Първи заместник-министър

               Министерство на културата, спорта и туризма на Република Корея

            …

               [попълва се от представителите на Корея]

               Генерален директор на Генерална дирекция „Образование и култура“

               Европейска комисия

            …

      ПРИЛОЖЕНИЕ
      ПРОЦЕДУРЕН ПРАВИЛНИК НА КОМИТЕТА ЗА СЪТРУДНИЧЕСТВО В ОБЛАСТТА НА КУЛТУРАТА
      Член 1
      Състав и председателство
      1.   Комитетът за сътрудничество в областта на културата (наричан по-долу „Комитетът“), предвиден в член 3. 1 от Протокола относно сътрудничеството в областта на културата (наричан по-долу „Протоколът“) към Споразумението за свободна търговия между Европейския съюз и неговите държави членки, от една страна, и Република Корея, от друга страна (наричано по-долу „Споразумението“), изпълнява всички функции на Комитета по търговия във връзка с протокола, в съответствие с член 3.3 от протокола, и наблюдава прилагането на протокола.
      2.   Комитетът се състои от представители на Комисията и на държавите членки, които по темите в областите от тяхна компетентност могат да бъдат представлявани от председателството на Съвета на Европейския съюз, от една страна, и от представители на Корея, от друга страна. В съответствие с предвиденото в член 3.1 от протокола тези представители са старши служители от администрацията на всяка от страните, които имат познания и опит в областта на културните въпроси и практики.
      3.   Комитетът се председателства съвместно от генералния директор на Службата за формулиране на политиката в областта на културата към Министерството на културата, спорта и туризма на Корея и от директора по въпросите на културата и медиите в Генерална дирекция „Образование и култура“ на Европейската комисия. Всеки председател може да бъде представляван от съответно определени лица.
      Член 2
      Представителство
      1.   Всяка от страните съобщава на другата страна списъка със своите членове на комитета. За воденето на списъка отговаря секретариатът на комитета.
      2.   Член на комитета, който желае да бъде представляван от заместник, съобщава на председателите на комитета името на своя заместник преди заседанието, на което трябва да бъде представляван. Заместникът на член на комитета упражнява всички права на този член.
      Член 3
      Заседания
      1.   Комитетът заседава най-малко веднъж годишно, както и по искане на някоя от страните, когато е необходимо. Заседанията се провеждат последователно в Брюксел и в Сеул, освен ако страните постигнат съгласие за друго. По съгласие на двете страни заседанията на комитета може да бъдат провеждани чрез видео- или телеконферентна връзка.
      2.   Всяко заседание на комитета се свиква от секретариата на комитета на дата и място, за които са постигнали съгласие двете страни. Уведомлението за свикване на заседанието се изпраща от секретариата на комитета на членовете на комитета не по-късно от три месеца преди началото на заседанието, освен ако страните не са постигнали съгласие за друго.
      Член 4
      Делегации
      Членовете на комитета могат да бъдат придружавани от длъжностни лица. Преди всяко заседание председателите на комитета се уведомяват за предвидения състав на делегациите, които ще присъстват на заседанието.
      Член 5
      Наблюдатели и експерти
      Председателите на комитета могат да отправят покана към наблюдатели и експерти да присъстват на заседанията на ad hoc основа.
      Член 6
      Секретариат
      Националните звена за контакт, посочени в член 3.4 от протокола, извършват съвместно дейността на секретариат на комитета.
      Член 7
      Документи
      Когато обсъжданията на комитета се основават на разяснителни писмени документи, тези документи се номерират и разпространяват от секретариата като документи на комитета.
      Член 8
      Кореспонденция
      1.   Кореспонденцията, адресирана до председателите на комитета, се изпраща на секретариата на комитета, за да бъде разпространена до членовете на комитета.
      2.   Кореспонденцията от председателите на комитета се изпраща на получателите от секретариата на комитета и се номерира и разпространява, когато е целесъобразно, до другите членове на комитета.
      Член 9
      Дневен ред на заседанията
      1.   Секретариатът на комитета изготвя предварителен дневен ред за всяко заседание. Този дневен ред, заедно със съответните документи, се изпраща на членовете и на председателите на комитета не по-късно от два месеца преди началото на заседанието.
      2.   Дневният ред се приема от комитета в началото на всяко заседание. Точки, които не са включени в предварителния дневен ред, могат да бъдат добавени към дневния ред със съгласието на страните.
      3.   При наличието на съгласие председателите на комитета могат да съкратят посочения в параграф 1 срок, за да се отчетат изисквания, свързани с конкретен случай.
      Член 10
      Протокол
      1.   Секретариатът на комитета изготвя проект на протокол от всяко заседание, обикновено в срок от 21 дни от края на заседанието.
      2.   По правило в протокола от всяко заседание се обобщава всяка точка от дневния ред, като, когато е приложимо, се посочва следното:

                  а)

                  документите, представени на комитета;

                  б)

                  всяко изявление, чието вписване е било поискано от член на комитета; както и

                  в)

                  приетите решения, направените препоръки, изявленията, по които е постигнато съгласие, и заключенията, приети по конкретни точки.

            3.   Протоколът от всяко заседание включва също списък на всички участници в заседанието.
      4.   Протоколът от всяко заседание се одобрява писмено от страните в срок от 28 дни от датата на получаване на проекта за протокол или до друга договорена от страните дата. След като протоколът от съответното заседание бъде одобрен, два екземпляра се подписват от секретариата на комитета и всяка от страните получава по един оригинал от тези автентични документи. Копия от подписания протокол се изпращат на членовете на комитета.
      Член 11
      Решения и препоръки
      1.   С оглед постигането на целите по протокола комитетът може да разполага с правомощието да приема решения или препоръки по всички въпроси в предвидените от протокола случаи.
      2.   Комитетът приема решения и препоръки по съгласие на страните. Посочените актове се озаглавяват съответно „решение“ или „препоръка“.
      3.   В периода между заседанията комитетът може да приема решения или препоръки по писмена процедура, ако двете страни постигнат съгласие за това. Писмената процедура се състои в размяна на ноти между председателите на комитета. Решенията или препоръките, за които се прилага писмената процедура, се изпращат от секретариата на комитета до неговите членове най-малко два месеца преди датата за приемането им. Секретариатът на комитета потвърждава, че писмената процедура е приключила, и уведомява членовете на комитета за това.
      4.   За всяко решение или препоръка секретариатът на комитета определя пореден номер, като посочва датата на приемане и описанието на техния предмет, и ги изпраща на членовете на комитета. Във всяко решение се посочва датата на влизането му в сила.
      5.   Автентичността на приетите от комитета решения и препоръки се удостоверява посредством два автентични екземпляра, подписани от председателите на комитета.
      Член 12
      Публичност и поверителност
      1.   Освен ако е взето решение за друго, заседанията на комитета не са публични.
      2.   Когато една от страните предостави на комитета информация, която се счита за поверителна в съответствие с нейните законови и подзаконови нормативни актове, другата страна третира посочената информация като поверителна.
      3.   Всяка от страните може да реши дали да публикува решенията и препоръките на комитета в своето съответно официално издание.
      Член 13
      Разноски
      1.   Всяка страна поема всички разноски, които е направила в резултат на участието си в заседанията на комитета — както разноските за персонал, пътните и дневните разходи, така и пощенските и телекомуникационните разноски.
      2.   Разноските по организирането на заседанията и размножаването на документи се поемат от страната, която е домакин на заседанието.


title: Решение (ЕС) 2016/1366 на Комисията от 10 август 2016 година за потвърждаване на участието на Естония в засиленото сътрудничество в областта на приложимото право при развод и законна раздяла

text:
               11.8.2016

               BG

               Официален вестник на Европейския съюз

               L 216/23

         РЕШЕНИЕ (ЕС) 2016/1366 НА КОМИСИЯТА
   от 10 август 2016 година
   за потвърждаване на участието на Естония в засиленото сътрудничество в областта на приложимото право при развод и законна раздяла
   ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
   като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 328, параграф 1 и член 331, параграф 1 от него,
   като взе предвид Решение 2010/405/ЕС на Съвета от 12 юли 2010 г. за разрешаване на засилено сътрудничество в областта на приложимото право при развод и законна раздяла (1),
   като взе предвид Регламент (ЕС) № 1259/2010 на Съвета от 20 декември 2010 г. относно осъществяването на засилено сътрудничество в областта на приложимото право при развод и законна раздяла (2),
   като взе предвид нотификацията от страна на Естония относно намерението ѝ да участва в засиленото сътрудничество в областта на приложимото право при развод и законна раздяла,
   като има предвид, че:

               (1)

               На 12 юли 2010 г. Съветът реши да разреши засиленото сътрудничество между Белгия, България, Германия, Испания, Франция, Италия, Латвия, Люксембург, Унгария, Малта, Австрия, Португалия, Румъния и Словения в областта на приложимото право при развод и законна раздяла.

               (2)

               На 20 декември 2010 г. Съветът прие Регламент (ЕС) № 1259/2010 относно осъществяването на засилено сътрудничество в областта на приложимото право при развод и законна раздяла.

               (3)

               На 21 ноември 2012 г. Комисията прие Решение 2012/714/ЕС за потвърждаване на участието на Литва в засиленото сътрудничество в областта на приложимото право при развод и законна раздяла (3).

               (4)

               На 27 януари 2014 г. Комисията прие Решение 2014/39/ЕС за потвърждаване на участието на Гърция в засиленото сътрудничество в областта на приложимото право при развод и законна раздяла (4).

               (5)

               Естония нотифицира за намерението си да участва в засиленото сътрудничество в областта на приложимото право при развод и законна раздяла с писмо от 13 април 2016 г., чието получаване е регистрирано от Комисията на 18 април 2016 г.

               (6)

               Комисията отбелязва, че нито в Решение 2010/405/ЕС, нито в Регламент (ЕС) № 1259/2010 са указани някакви специални условия за участие в засиленото сътрудничество в областта на приложимото право при развод и законна раздяла и че участието на Естония би засилило ползите от това сътрудничество.

               (7)

               С оглед на това участието на Естония в засиленото сътрудничество в областта на приложимото право при развод и законна раздяла следва да бъде потвърдено.

               (8)

               Комисията следва да приеме преходни мерки по отношение на Естония, които са необходими с оглед на прилагането на Регламент (ЕС) № 1259/2010.

               (9)

               Регламент (ЕС) № 1259/2010 следва да влезе в сила в Естония в деня след деня на публикуването на настоящото решение в Официален вестник на Европейския съюз,

         ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
   Член 1
   Участие на Естония в засиленото сътрудничество
   1.   Потвърждава се участието на Естония в засиленото сътрудничество в областта на приложимото право при развод и законна раздяла, разрешено с Решение 2010/405/ЕС.
   2.   Регламент (ЕС) № 1259/2010 се прилага по отношение на Естония в съответствие с настоящото решение.
   Член 2
   Информация, която трябва да бъде предоставена от Естония
   До 11 май 2017 г. Естония съобщава на Комисията своите национални разпоредби, ако съществуват такива, относно:

               а)

               изискванията за форма, приложими за споразуменията за избор на приложимото право съгласно член 7, параграфи 2—4 от Регламент (ЕС) № 1259/2010; и

               б)

               възможността за определяне на приложимото право в съответствие с член 5, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1259/2010.

         Член 3
   Преходни разпоредби за Естония
   1.   По отношение на Естония Регламент (ЕС) № 1259/2010 се прилага само за съдебните производства и за посочените в член 5 от него споразумения, които са образувани или съответно сключени, считано от 11 февруари 2018 г.
   Въпреки това в Естония споразуменията за избор на приложимото право, сключени преди 11 февруари 2018 г., също пораждат действие, при условие че отговарят на изискванията на членове 6 и 7 от Регламент (ЕС) № 1259/2010.
   2.   По отношение на Естония Регламент (ЕС) № 1259/2010 се прилага, без да засяга споразуменията за избор на приложимото право, сключени в съответствие с правото на участваща държава членка, чийто съд е сезиран преди 11 февруари 2018 г.
   Член 4
   Влизане в сила и начална дата на прилагане на Регламент (ЕС) № 1259/2010 в Естония
   Регламент (ЕС) № 1259/2010 влиза в сила в Естония в деня след деня на публикуването на настоящото решение в Официален вестник на Европейския съюз.
   Регламент (ЕС) № 1259/2010 се прилага по отношение на Естония от 11 февруари 2018 г.
   Член 5
   Влизане в сила
   Настоящото решение влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.

      Съставено в Брюксел на 10 август 2016 година.

            За Комисията

            Председател

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ОВ L 189, 22.7.2010 г., стр. 12.

      (2)  ОВ L 343, 29.12.2010 г., стр. 10.

      (3)  ОВ L 323, 22.11.2012 г., стр. 18.

      (4)  ОВ L 23, 28.1.2014 г., стр. 41.