title: Rozsudok Súdneho dvora (štvrtá komora) z 13. decembra 2007.#Asda Stores Ltd proti Commissioners of Her Majesty’s Revenue and Customs.#Návrh na začatie prejudiciálneho konania: VAT and Duties Tribunal, London - Spojené kráľovstvo.#Colný kódex Spoločenstva - Opatrenia na vykonanie - Nariadenie (EHS) č. 2454/93 - Príloha 11 - Nepreferenčný pôvod tovarov - Televízne prijímače - Pojem ‚podstatné spracovanie alebo prepracovanie‘ - Kritérium pridanej hodnoty - Platnosť a výklad - Dohoda o pridružení medzi EHS a Tureckom - Rozhodnutie asociačnej rady č. 1/95 - Priamy účinok - Výklad.#Vec C-372/06.

text:
      Vec C‑372/06
      Asda Stores Ltd
      proti
      Commissioners of Her Majesty’s Revenue and Customs
      (návrh na začatie prejudiciálneho konania podaný
      VAT and Duties Tribunal, London)
      „Colný kódex Spoločenstva – Vykonávacie opatrenia – Nariadenie (EHS) č. 2454/93 – Príloha 11 – Nepreferenčný pôvod tovarov – Televízne prijímače – Pojem ‚podstatné spracovanie alebo prepracovanie‘ – Kritérium pridanej hodnoty – Platnosť a výklad – Dohoda o pridružení medzi EHS a Tureckom – Rozhodnutie asociačnej rady č. 1/95 – Priamy účinok – Výklad“
      Abstrakt rozsudku
      1.        Pôvod tovaru – Určenie – Podstatné prepracovanie alebo spracovanie
      (Nariadenie Rady č. 2913/92, články 24 a 249; nariadenie Komisie č. 2454/93, príloha 11)
      2.        Pôvod tovaru – Určenie – Podstatné prepracovanie alebo spracovanie
      (Nariadenie Rady č. 2913/92, článok 24; nariadenie Komisie č. 2454/93, príloha 11)
      3.        Medzinárodné dohody – Dohoda o pridružení medzi EHS a Tureckom – Colná únia
      (Dodatkový protokol k Dohode o pridružení medzi EHS a Tureckom, článok 47 ods. 1 až 3; rozhodnutie asociačnej rady EHS – Turecko
            č. 1/95, články 44 až 47)
      4.        Medzinárodné dohody – Dohoda o pridružení medzi EHS a Tureckom – Colná únia
      (Rozhodnutie asociačnej rady EHS – Turecko č. 1/95, článok 47)
      5.        Medzinárodné dohody – Dohoda o pridružení medzi EHS a Tureckom – Colná únia
      (Dodatkový protokol k Dohode o pridružení medzi EHS a Tureckom, článok 47 ods. 2; rozhodnutie asociačnej rady EHS – Turecko
            č. 1/95, články 46 a 47)
      1.        Zostavenie rôznych súčiastok predstavuje podstatné spracovanie alebo prepracovanie, ktoré možno považovať za činnosť zakladajúcu
         pôvod, ak predstavuje z technického uhla pohľadu a vzhľadom na definíciu dotknutého tovaru rozhodujúce štádium výroby, počas
         ktorého je konkretizované určenie používaných súčiastok a počas ktorého sú dotknutému tovaru dané jeho osobitné kvalitatívne
         vlastnosti.

      Vzhľadom na rôznorodosť činností vyplývajúcich z pojmu zostavenie však existujú situácie, pri ktorých preskúmanie na základe
         kritérií technickej povahy nemusí viesť k záveru o určení pôvodu tovaru. V týchto prípadoch treba prihliadať na hodnotu pridanú
         zostavením ako na subsidiárne kritérium.

      V tomto ohľade je úlohou Komisie, aby v rámci priestoru pre voľnú úvahu, ktorým disponuje na prijatie opatrení nevyhnutných
         na uplatnenie ustanovení nariadenia č. 2913/92, ktorým sa ustanovuje Colný kódex spoločenstva, a najmä tých, ktoré sa týkajú
         pôvodu tovaru, prijať ustanovenia všeobecnej povahy, ktoré v záujme právnej istoty trvalo prihliadajú na situáciu priemyselného
         sektora ako celku a ktoré v dôsledku toho nemôžu byť dotknuté osobitnou situáciou niektorého z podnikov v tomto sektore v určitom
         momente.

      Za týchto podmienok teda prihliadnutie Komisie na veľkú rôznorodosť činností vyplývajúcich z pojmu zostavenia v súhrne dotknutého
         priemyselného sektora môže odôvodniť odvolanie sa na kritérium pridanej hodnoty.

      (pozri body 36, 37, 45, 46, 51, bod 1 výroku)
      2.        Ustanovenia nachádzajúce sa v stĺpci 3 v položke 8528 kombinovanej nomenklatúry uvedenej v prílohe 11 nariadenia č. 2454/93,
         ktorým sa vykonáva nariadenie č. 2913/92, musia byť vykladané v tom zmysle, že na výpočet hodnoty, ktorú farebné televízne
         prijímače nadobudli pri ich výrobe, nie je opodstatnené určiť osobitne nepreferenčný pôvod osobitného dielca, ako je základová
         doska, zmontovaného dodávateľom konečného výrobku. V dotknutých ustanoveniach sa totiž používajú všeobecné termíny a pri určení
         pôvodu dotknutého výrobku nepriznávajú žiadny rozhodujúci význam jeho špecifickej súčiastke. Dôležité je preto prihliadnuť
         na celý súbor súčiastok skutočne a objektívne vstupujúcich do montovania vykonávaného podnikom, ktorý vyrába konečný výrobok.
         V tomto zmysle ani ustanovenia článku 24 nariadenia č. 2913/92, ktorým sa ustanovuje Colný kódex spoločenstva, ani ustanovenia
         prílohy 11 nariadenia č. 2454/93 nestanovujú, že k takémuto posúdeniu sa môže pristúpiť bez prihliadnutia na montážne činnosti
         v ich súhrne. Tieto ustanovenia v procese výroby výrobku nepredpokladajú prihliadnutie na niektoré činnosti montáže na škodu
         niektorých iných ani umelé izolovanie jednej alebo druhej súčiastky, ktorá sama pochádza z montovania uskutočneného rovnakým
         dodávateľom. V tomto ohľade pripustenie, že jednu zo súčiastok montovaných dodávateľom televízorov, v predmetnej veci základovú
         dosku, treba posudzovať osobitne v montážnom procese, pretože by samotná mohla nadobudnúť postavenie pôvodného výrobku, by
         znamenalo nechať na posúdení dovozcu alebo jeho dodávateľa určenie, v akom štádiu tohto montážneho procesu jedna zo súčiastok
         dovážaného výrobku nadobúda postavenie konečného výrobku vyrobeného ako predmet v procese výroby v rovnakom podniku z iného
         výrobku. Takýto prístup, podľa ktorého pôvod výrobku závisí od subjektívneho posúdenia, nezlučiteľný s objektívnou a predvídateľnou
         povahou dotknutých právnych ustanovení, by sporné ustanovenia prílohy 11 nariadenia č. 2454/93 zbavil akéhokoľvek potrebného
         účinku.

      (pozri body 57 – 59, 73, bod 2 výroku)
      3.        Ustanovenia článku 44 rozhodnutia asociačnej rady EHS – Turecko č. 1/95 o vykonaní konečnej fázy colnej únie [neoficiálny preklad] v spojení s ustanoveniami článku 47 ods. 1 až 3 dodatkového protokolu k dohode o pridružení medzi EHS a Tureckom a článkov
         45 a 46 uvedeného rozhodnutia nemajú priamy účinok pred vnútroštátnymi súdmi a neumožňujú tak jednotlivým subjektom platne
         sa odvolávať na ich porušenie na účely odoprenia platby antidumpingových ciel, ktoré sú za normálnych okolností vymáhateľné.

      V prvom rade totiž vzhľadom na to, že zverujú asociačnej rade EHS – Turecko možnosť odložiť uplatnenie nástrojov ochrany obchodu,
         majú ustanovenia článku 44 ods. 1 rozhodnutia č. 1/95 podmienečný charakter, pretože podriaďujú výkon tejto právomoci podmienke,
         že Turecká republika uplatnila pravidlá týkajúce sa hospodárskej súťaže a kontroly štátnej pomoci, ako aj iné ustanovenia
         acquis communautaire týkajúce sa vnútorného trhu a zabezpečila ich účinné uplatnenie. Takéto ustanovenia teda vyžadujú vstup ďalších opatrení
         na to, aby práva subjektov boli dotknuté, a nie sú spôsobilé priamo riadiť právnu situáciu jednotlivcov.

      V druhom rade ustanovenia článku 47 ods. 1 až 3 dodatkového protokolu k dohode o pridružení medzi EHS a Tureckom a ustanovenia
         článku 46 rozhodnutia č. 1/95 ako také nechávajú zmluvným stranám možnosť prijať vhodné ochranné opatrenia a neobsahujú žiadnu
         povinnosť. Ak okrem iného tieto ustanovenia stanovujú, že dotknutá zmluvná strana oznámi opatrenie asociačnej rade podľa článku
         47 dodatkového protokolu alebo spoločnému výboru colnej únie podľa článku 46 rozhodnutia č. 1/95, zakladajú tak povinnosť
         iba vo vzťahu k stranám Dohody o pridružení medzi EHS a Tureckom. Táto jednoduchá medziinštitucionálna informačná formalita,
         ktorá sa nijako nedotýka práv alebo povinností jednotlivcov a ktorej porušenie nemá vplyv na ich situáciu, nie je preto spôsobilá
         zveriť týmto ustanoveniam priamy účinok.

      Pokiaľ ide v treťom rade o článok 45 rozhodnutia č. 1/95, toto ustanovenie stačí sa obmedzuje na podnietenie zmluvných strán
         ku koordinácii ich činnosti na základe výmeny informácií a konzultácií, a preto tiež neobsahuje povinnosť. Judikatúra Súdneho
         dvora týkajúca sa priameho účinku nie je preto ďalej uplatniteľná na toto ustanovenie.

      (pozri body 85 – 89, 91, bod 3 výroku)
      4.        Ustanovenia článku 47 rozhodnutia asociačnej rady EHS – Turecko č. 1/95 o vykonaní konečnej fázy colnej únie, majú priamy
         účinok a dotknuté osoby, na ktoré sa uplatňujú, majú právo odvolávať sa na ne pred súdmi členských štátov. Upravujú totiž
         jasne, presne a nepodmienečne bez toho, aby boli ich výkon alebo účinky podriadené zásahu iného aktu, povinnosť pre orgány
         štátu dovozu žiadať od dovozcu, aby uviedol v colnom vyhlásení pôvod dotknutých výrobkov. Vzhľadom na predmet a povahu dotknutých
         ustanovení takáto povinnosť preukazujúca vôľu zmluvných strán vyžadovať od dovozcov, aby poskytli určité informácie, je spôsobilá
         priamo riadiť právnu situáciu subjektov.

      (pozri body 90, 91, bod 3 výroku)
      5.        Ustanovenia článku 47 rozhodnutia asociačnej rady EHS – Turecko č. 1/95 o vykonaní konečnej fázy colnej únie musia byť vykladané
         v tom zmysle, že nevyžadujú, aby sa informácie, ktoré zmluvné strany, ktoré prijali antidumpingové opatrenia, musia poskytnúť
         spoločnému výboru colnej únie podľa článku 46 rozhodnutia č. 1/95 alebo asociačnej rade podľa článku 47 ods. 2 dodatkového
         protokolu, oznámili hospodárskym subjektom.

      Hoci totiž dotknuté subjekty správne tvrdia, že majú byť predbežne informované, a to jasným a presným spôsobom, o antidumpingových
         opatreniach, ktorým budú môcť byť podriadené, a ak v dôsledku toho tieto opatrenia musia byť vhodne uverejnené, najmä v Úradnom vestníku Európskej únie, tieto požiadavky nijako nezahŕňajú, že tieto subjekty budú okrem iného informované o formalitách, ktoré sa zaviedli iba
         v záujme zmluvných strán.

      (pozri body 95, 97, bod 4 výroku)
ROZSUDOK SÚDNEHO DVORA (štvrtá komora)
      z 13. decembra 2007 (*)

      „Colný kódex Spoločenstva – Vykonávacie opatrenia – Nariadenie (EHS) č. 2454/93 – Príloha 11 – Nepreferenčný pôvod tovarov – Televízne prijímače – Pojem ‚podstatné spracovanie alebo prepracovanie‘ – Kritérium pridanej hodnoty – Platnosť a výklad – Dohoda o pridružení medzi EHS a Tureckom – Rozhodnutie asociačnej rady č. 1/95 – Priamy účinok – Výklad“
      Vo veci C‑372/06,
      ktorej predmetom je návrh na začatie prejudiciálneho konania podľa článku 234 ES, podaný rozhodnutím VAT and Duties Tribunal,
         London (Spojené kráľovstvo) zo 6. septembra 2006 a doručený Súdnemu dvoru 11. septembra 2006, ktorý súvisí s konaním:

      Asda Stores Ltd
      proti
      Commissioners of Her Majesty’s Revenue and Customs,
      SÚDNY DVOR (štvrtá komora),
      v zložení: predseda štvrtej komory K. Lenaerts, sudcovia G. Arestis, E. Juhász, J. Malenovský (spravodajca) a T. von Danwitz,
      generálny advokát: J. Mazák,
      tajomník: L. Hewlett, hlavná referentka,
      so zreteľom na písomnú časť konania a po pojednávaní z 13. júna 2007,
      so zreteľom na pripomienky, ktoré predložili:
      –        Asda Stores Ltd, v zastúpení: P. De Baere a M. Kuschewsky, advocaten,
      –        vláda Spojeného kráľovstva, v zastúpení: E. O’Neill, splnomocnená zástupkyňa, za právnej pomoci K. Beal, barrister,
      –        talianska vláda, v zastúpení: I. M. Braguglia, splnomocnený zástupca, za právnej pomoci G. Albenzio, avvocato dello Stato,
      –        Komisia Európskych spoločenstiev, v zastúpení: X. Lewis a J. Hottiaux, splnomocnení zástupcovia,
      so zreteľom na rozhodnutie prijaté po vypočutí generálneho advokáta, že vec bude prejednaná bez jeho návrhov,
      vyhlásil tento
      Rozsudok
      1        Návrh na začatie prejudiciálneho konania sa týka platnosti ustanovení nachádzajúcich sa v stĺpci 3 v položke 8528 kombinovanej
         nomenklatúry uvedenej v prílohe 11 nariadenia Komisie (EHS) č. 2454/93 z 2. júla 1993, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady
         (EHS) č. 2913/92, ktorým sa ustanovuje Colný kódex spoločenstva (Ú. v. ES L 253, s. 1; Mim. vyd. 02/006, s. 3, ďalej len „sporné
         ustanovenia prílohy 11 nariadenia č. 2454/93“).

      2        Tento návrh sa týka tiež výkladu týchto ustanovení.

      3        Ďalej sa týka výkladu článku 47 dodatkového protokolu podpísaného 23. novembra 1970 v Bruseli a uzavretého, schváleného a potvrdeného
         v mene Spoločenstva nariadením Rady (EHS) č. 2760/72 z 19. decembra 1972 (Ú. v. ES L 293, s. 1; Mim. vyd. 11/011, s. 41, ďalej
         len „dodatkový protokol“) pripojeného k Dohode o pridružení medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Tureckom, ktorá bola
         podpísaná 12. septembra 1963 v Ankare Tureckou republikou, ako aj členskými štátmi Európskeho hospodárskeho spoločenstva a Spoločenstvom,
         uzavretej, schválenej a potvrdenej v mene Spoločenstva rozhodnutím Rady 64/732/EHS z 23. decembra 1963 (Ú. v. ES 1964, 217,
         s. 3685; Mim. vyd. 11/011, s. 10, ďalej len „Dohoda o pridružení medzi EHS a Tureckom“).

      4        Tento návrh sa nakoniec týka výkladu článkov 44 až 47 rozhodnutia asociačnej rady ES – Turecko č. 1/95 z 22. decembra 1995
         o vykonaní konečnej fázy colnej únie [neoficiálny preklad] (Ú. v. ES L 35, 1996, s. 1, ďalej len „rozhodnutie č. 1/95“).

      5        Tento návrh bol predložený v rámci sporu medzi Asda Stores Ltd (ďalej len „Asda“) a Commissioners of Her Majesty’s Revenue
         and Customs (colné orgány Spojeného kráľovstva, ďalej len „colné orgány“) vo veci antidumpingových ciel a daní z pridanej
         hodnoty (ďalej len „DPH“) pri dovoze vzťahujúcich sa na farebné televízne prijímače (ďalej len „FTP“) montované v Turecku
         a dovezené do Spojeného kráľovstva.

       Právny rámec
       Dohoda o pridružení medzi EHS a Tureckom
      6        V súlade so svojím článkom 2 ods. 1 Dohoda o pridružení medzi EHS a Tureckom má za cieľ podporovať stále a vyrovnané posilňovanie
         obchodných a hospodárskych vzťahov medzi zmluvnými stranami s prihliadnutím na nevyhnutnosť zabezpečiť urýchlený rozvoj hospodárstva
         Tureckej republiky a zvýšenie úrovne zamestnávania a životných podmienok tureckého ľudu. Odsek 3 toho istého článku stanovuje,
         že toto združenie zahŕňa prípravnú etapu, prechodnú etapu a záverečnú etapu.

      7        Článok 3 ods. 1 Dohody o pridružení medzi EHS a Tureckom stanovuje:

      „V priebehu prípravnej etapy Tureck[á republika] posilní svoje hospodárstvo s pomocou Spoločenstva, aby si mohla splniť povinnosti,
         ktoré jej vyplynú z prechodnej a záverečnej etapy.

      Postup uplatňovania prípravnej etapy a najmä pomoci Spoločenstva je upravený v prechodnom protokole a finančnom protokole,
         ktoré tvoria prílohu tejto dohody.“ [neoficiálny preklad]

      8        Článok 6 Dohody o pridružení medzi EHS a Tureckom znie takto:

      „Na zabezpečenie uplatnenia a postupného rozvoja pridruženia zmluvné strany zasadajú v asociačnej rade, ktorá koná v rozsahu
         právomoci zverenej dohodou.“ [neoficiálny preklad]

      9        Článok 30 Dohody o pridružení medzi EHS a Tureckom stanovuje:

      „Protokoly tvoriace na základe dohody zmluvných strán prílohy dohody sú jej neoddeliteľnou súčasťou.“ [neoficiálny preklad]

      10      Podľa článku 47 dodatkového protokolu:

      „1.      Ak počas obdobia dvadsiatich dvoch rokov asociačná rada na žiadosť zmluvnej strany zistí, že sa praktizuje dumping v obchode
         medzi Spoločenstvom a Turecko[u republikou], s cieľom ukončenia takýchto praktík adresuje odporúčania osobe alebo osobám,
         od ktorých tieto praktiky pochádzajú.

      2.      Poškodená strana môže po oznámení asociačnej rady prijať vhodné ochranné opatrenia tam, kde:
      a)      asociačná rada neprijala žiadne rozhodnutie podľa odseku 1 do troch mesiacov od podania žiadosti;
      b)      dumpingové praktiky pokračujú napriek vydaniu odporúčaní podľa odseku 1.
      Navyše tam, kde si záujmy poškodenej strany vyžadujú okamžitú akciu, takáto strana môže po informovaní asociačnej rady zaviesť
         dočasné ochranné opatrenia, ktorých súčasťou môžu byť antidumpingové clá. Takéto opatrenia nemôžu zostať v platnosti dlhšie
         ako tri mesiace od dátumu žiadosti alebo od dátumu, kedy poškodená strana prijme ochranné opatrenia podľa písmena b) predchádzajúceho
         pododseku.

      3.      Tam, kde boli prijaté ochranné opatrenia podľa písmena a) prvého pododseku odseku 2 alebo podľa druhého pododseku daného odseku,
         asociačná rada môže kedykoľvek rozhodnúť o suspendovaní [odložení – neoficiálny preklad] takýchto ochranných opatrení až do vydania odporúčaní podľa odseku 1.

      Asociačná rada môže odporučiť zrušenie alebo zmenu ochranných opatrení prijatých podľa písmena b) prvého pododseku odseku
         2.

      4.      Výrobky pochádzajúce z jednej zo zmluvných strán alebo ktoré boli v takejto zmluvnej strane vo voľnom obehu a ktoré boli vyvezené
         do druhej zmluvnej strany, sú po opakovanom dovoze prepustené na územie bývalej zmluvnej strany bez akýchkoľvek ciel, množstvových
         obmedzení alebo opatrení s rovnocenným účinkom.

      Asociačná rada môže vydať akékoľvek vhodné odporúčania na uplatňovanie tohto odseku, pričom sa riadi skúsenosťami Spoločenstva
         v tejto oblasti.“

      11      Rozhodnutie č. 1/95 zavádza colnú úniu medzi Spoločenstvom a Tureckou republikou v zásade pre všetky tovary okrem poľnohospodárskych
         výrobkov. Upravuje zrušenie ciel a poplatkov s rovnocenným účinkom, ako aj odstránenie množstvových obmedzení a opatrení s rovnocenným
         účinkom.

      12      Oddiel III nazvaný „Nástroje ochrany obchodu“ nachádzajúci sa v kapitole IV tohto rozhodnutia obsahuje tieto články:

      „Článok 44
      1.      Na žiadosť jednej alebo druhej strany asociačná rada opätovne preskúma zásady uplatňovania iných nástrojov ochrany obchodu
         ako ochranných opatrení jednej zo zmluvných strán v jej vzťahoch s druhou zmluvnou stranou. V rámci tohto preskúmania môže
         asociačná rada rozhodnúť o odložení uplatnenia týchto nástrojov za podmienky, že Turecká republika uplatnila pravidlá týkajúce
         sa hospodárskej súťaže, kontroly štátnej pomoci, ako aj iné ustanovenia acquis communautaire o vnútornom trhu, zabezpečila ich účinné uplatnenie a tým poskytla záruku proti nekalej súťaži porovnateľnú s tou, ktorá
         existuje vo vnútornom trhu.

      2.      Pravidlá uplatnenia antidumpingových opatrení definované v článku 47 dodatkového protokolu zostávajú v platnosti.
      Článok 45
      Odchylne od ustanovení oddielu II kapitoly V sa postupy prerokovania a prijímania rozhodnutí uvedené v tomto oddiele neuplatňujú
         na opatrenia ochrany obchodu prijaté zmluvnými stranami.

      V rámci uplatnenia opatrení obchodnej politiky voči tretím krajinám sa zmluvné strany snažia, ak im to okolnosti a ich povinnosti
         umožňujú, koordinovať svoju činnosť výmenami informácií a konzultácií.

      Článok 46
      Odchylne od zásady voľného pohybu tovarov uvedenej v kapitole I zmluvná strana, ktorá prijala alebo prijíma antidumpingové
         opatrenia alebo akékoľvek iné opatrenie z titulu nástrojov ochrany obchodu uvedených v článku 44 vo svojich vzťahoch s druhou
         stranou alebo s tretími krajinami, môže podriadiť dovozy dotknutých výrobkov s pôvodom na území druhej strany týmto opatreniam.
         V takomto prípade to oznámi spoločnému výboru colnej únie.

      Článok 47
      V rámci plnenia formalít dovozu výrobkov, ktoré sú predmetom opatrení obchodnej politiky uvedených v predchádzajúcich článkoch,
         orgány štátu dovozu požiadajú dovozcu, aby uviedol v colnom vyhlásení pôvod dotknutých výrobkov.

      Dodatočný dôkaz sa môže vyžadovať na preskúmanie presného pôvodu dotknutých tovarov, ak to nevyhnutne vyžadujú vážne a odôvodnené
         pochybnosti.“ [neoficiálny preklad]

       Colný kódex Spoločenstva
      13      Článok 22 oddielu 1 nazvaného „Nepreferenčný pôvod“ kapitoly 2 hlavy II nariadenia Rady (EHS) č. 2913/92 z 12. októbra 1992,
         ktorým sa ustanovuje Colný kódex spoločenstva (Ú. v. ES L 302, s. 1; Mim. vyd. 02/004, s. 307, ďalej len „Colný kódex Spoločenstva“)
         stanovuje:

      „Články 23 až 26 definujú nepreferenčný pôvod tovaru na účely:
      a)      uplatňovania Colného sadzobníka Európskych spoločenstiev s výnimkou opatrení uvedených v článku 20 odsek 3 písmeno d) a e);
      b)      uplatňovania opatrení iných ako sadzobných opatrení ustanovenými zvláštnymi predpismi spoločenstva pre pohyb tovaru;
      c)      prípravy a vydávania osvedčení o pôvode.“
      14      Podľa článku 23 Colného kódexu Spoločenstva:

      „1.      Za tovar, ktorý má pôvod v určitej krajine sa považuje tovar, ktorý bol v tejto krajine úplne získaný alebo vyrobený.
      2.      Výraz ‚tovar úplne získaný alebo vyrobený v určitej krajine‘ znamená:
      a)      minerály vyťažené v danej krajine;
      b)      rastlinné produkty vypestované v danej krajine;
      c)      živé zvieratá narodené a odchované v danej krajine;
      d)      produkty získané zo živých zvierat chovaných v danej krajine;
      e)      produkty poľovníctva a rybárstva vykonávaného v danej krajine;
      f)      produkty morského rybárstva a iné produkty získané z mimo teritoriálneho mora registrovanými plavidlami danej krajiny, ktoré
         sú v danej krajine zaregistrované alebo prihlásené a ktoré sa plavia pod vlajkou tejto krajiny;

      g)      tovar získaný alebo vyrobený na palube spracovateľských lodí z produktov uvedených v písmene f), ktoré majú pôvod v danej
         krajine a ktoré sú v tejto krajine zaregistrované alebo prihlásené a ktoré sa plavia pod vlajkou tejto krajiny;

      h)      produkty získané z morského dna alebo z pôdy pod morským dnom mimo teritoriálneho mora za podmienky, že daná krajina má výhradné
         práva na využitie morského dna alebo pôdy pod morským dnom;

      i)      odpad a vyradené produkty z výrobných operácií a použitý tovar zozbieraný v tejto krajine, ktoré môžu byť použité iba na výrobu
         surovín;

      j)      tovar, ktorý je vyrobený v danej krajine výlučne z produktov uvedených v písmenách a) až i) alebo z ich derivátov, a to v akomkoľvek
         štádiu výroby.

      3.      Na účely odseku 2 výraz ‚krajina‘ zahrňuje taktiež teritoriálne more danej krajiny.“
      15      Článok 24 Colného kódexu Spoločenstva uvádza:

      „Za krajinu pôvodu tovaru, na ktorého výrobe sa podieľali viaceré krajiny, sa považuje krajina, v ktorej sa ako v poslednej
         uskutočnilo jeho podstatné a hospodársky odôvodnené spracovanie, a to v podnikoch na to určených, a ktorého výsledkom je nový
         výrobok alebo ktoré predstavuje dôležitý stupeň výroby.“

      16      Článok 25 tohto kódexu stanovuje:

      „Spracovanie alebo prepracovanie, pri ktorom sa zistí alebo pri ktorom zistené skutočnosti nasvedčujú, že jeho jediným účelom
         je snaha obísť predpisy uplatňované v Spoločenstve na tovar z určitých krajín, sa za žiadnych okolností nebude považovať za
         také, na základe ktorého mu bude pridelený pôvod v danej krajine podľa článku 24.“

      17      Podľa ustanovení článku 26 tohto kódexu:

      „1.      Colné predpisy alebo iné zvláštne predpisy Spoločenstva môžu ustanoviť, že dôkaz o pôvode tovaru je možné preukázať predložením
         určitého dokumentu.

      2.      Napriek tomu, že takýto doklad je predložený, môžu colné orgány v prípade vážnych pochybností požadovať predloženie akéhokoľvek
         ďalšieho dôkazu, aby sa ubezpečili, že označenie pôvodu zodpovedá pravidlám ustanoveným príslušnými právnymi predpismi Spoločenstva.“

      18      Článok 249 Colného kódexu Spoločenstva stanovuje, že Komisia Európskych spoločenstiev prijíma opatrenia potrebné na výkon
         tohto kódexu.

       Nariadenie č. 2454/93
      19      Podľa článku 39 nariadenia č. 2454/93:

      „V prípade získaných výrobkov, ktoré sú uvedené v prílohe 11, spracovanie alebo prepracovanie uvedené v stĺpci 3 prílohy sa
         považuje za proces alebo operáciu, na základe ktorej sa určuje pôvod podľa článku 24 [Colného] kódexu [Spoločenstva].

      Spôsob uplatňovania pravidiel uvedených v prílohe 11 je popísaný v úvodných poznámkach v prílohe 9.“
      20      Príloha 9 nariadenia č. 2454/93 nazvaná „Úvodné poznámky k zoznamom postupov opracovania a spracovania na účely udelenia alebo
         neudelenia štatútu výrobku s pôvodom hotovým výrobkom vyrobeným z nepôvodných materiálov“ obsahuje tieto poznámky 2 a 3:

      „Poznámka 2
      2.1.      Pojem ‚výroba‘ sa vzťahuje na všetky druhy opracovania a spracovania vrátane ‚kompletovania‘ alebo špeciálnych postupov.
      2.2.      Pojem ‚materiál‘ zahŕňa všetky ‚zložky‘, ‚surový materiál‘, ‚súčasti‘ alebo ‚časti‘ atď. použité pri výrobe výrobku.
      2.3.      Pojem ‚výrobok‘ sa vzťahuje na vyrobený výrobok, a to aj v prípade, ak je ten určený na použitie v ďalšom výrobnom procese.
      Poznámka 3
      3.1.      Opracovanie alebo spracovanie, ktoré sa požaduje v stĺpci 3, je potrebné vykonať iba na použitých materiáloch bez preukázaného
         pôvodu. Všetky obmedzenia v stĺpci 3 sa vzťahujú iba na materiály bez preukázaného pôvodu.

      3.2.      Ak sa výrobok, vyrobený z materiálov bez preukázaného pôvodu, ktorý počas výroby získal štatút výrobku s pôvodom, využíva
         ako materiál pri výrobe ďalšieho výrobku, potom sa príslušný predpis v zozname na tento výrobok nevzťahuje.

      Napríklad:
      Nevyšívané textílie môžu získať pôvod, keďže sú vyhotovené z priadze. Ak sa toto využije pri výrobe vyšívanej posteľnej bielizne,
         potom sa na tento prípad nevzťahuje limit percentuálnej hodnoty, ktorý sa uplatňuje na použitie nevyšívaných textílií.“

      21      Príloha 11 nariadenia č. 2454/93 stanovuje:

               „Položka

               Opis tovaru

               Spracovanie a prepracovanie materiálov bez pôvodu konferujúcim štatútu výrobku s pôvodom

               (1)

               (2)

               (3)

               …
               ex 8528

               …
               Televízne prijímače (okrem videofónnych zariadení, televíznych premietacích zariadení a videomonitorov), tiež so vstavanými
                  rozhlasovými prijímačmi alebo prístrojmi na reprodukciu zvuku, bez videonahrávacieho zariadenia

               …
               Výroba, v ktorej nárast ceny je dôsledkom montáže komponentov a ak prípadné zabudovanie komponentov s pôvodom v krajine montáže
                  komponentov predstavuje aspoň 45 % ceny výrobku zo závodu

               Ak nie je možné dosiahnuť úroveň 45 %, prístroj sa bude považovať za majúci pôvod v krajine, v ktorej majú pôvod jeho komponenty,
                  ktorých hodnota predstavuje viac ako 35 % ceny výrobku zo závodu

               Ak sa v dvoch krajinách dosiahne úroveň 35 %, prístroj sa bude považovať za majúci pôvod v tej krajine, v ktorej majú pôvod
                  komponenty s väčšou percentuálnou hodnotou“

       Nariadenie č. 2584/98
      22      Podľa svojho článku 1 nariadenie Rady (ES) č. 2584/98 z 27. novembra 1998, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 710/95,
         ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovozy farebných televíznych prijímačov s pôvodom v Malajzii, Čínskej ľudovej
         republike, Kórejskej republike, Singapure a Thajsku a s konečnou platnosťou sa vyberá dočasné clo [neoficiálny preklad] (Ú. v. ES L 324, s. 1), stanovilo sadzby antidumpingového cla uplatniteľného na tieto prijímače patriace do položky 8528.

       Spor vo veci samej a prejudiciálne otázky
      23      Asda, spoločnosť založená v Spojenom kráľovstve, doviezla do tohto členského štátu v mesiacoch jún 2000 až apríl 2001 FTP
         zmontované v Turecku spoločnosťou založenou podľa tureckého práva Vestel, Electronic Sanayi re Ticavet A.S (ďalej len „Vestel“).
         Vyhlásenia o dovoze vydané spoločnosťou Asda spresňovali, že tieto tovary majú pôvod v Turecku.

      24      K zásielkam boli pripojené osvedčenia A. TR1 vydané tureckými colnými orgánmi potvrdzujúce, že tovary boli vo voľnom obehu
         v súlade s rozhodnutím č. 1/95. Tieto dokumenty spresňovali, že vyrovnávacia dávka sa vybrala v Turecku.

      25      Colné orgány Spojeného kráľovstva sa napriek tomu domnievali, že podmienky montovania FTP spoločnosťou Vestel v Turecku viedli
         k záveru, že tieto prijímače mali v skutočnosti a pri uplatnení kritéria obsiahnutého v sporných ustanoveniach prílohy 11
         nariadenia č. 2454/93 pôvod v Číne a Kórei, v krajinách dotknutých antidumpingovými opatreniami stanovenými v nariadení č. 2584/98.

      26      Dovozy spoločnosti Asda preto v júni 2003 a neskôr v októbri toho istého roka viedli k dodatočnému vybraniu sumy 410 786,52
         GBP na antidumpingovom cle a DPH na dovoze.

      27      Tieto clá boli spochybnené spoločnosťou Asda pred colnými orgánmi Spojeného kráľovstva a neskôr po zamietnutí jej administratívnych
         sťažností pred VAT and Duties Tribunal, London.

      28      Keďže Asda spochybnila platnosť sporných ustanovení prílohy 11 nariadenia č. 2454/93 a poprela výklad týchto ustanovení a ustanovení
         dodatkového protokolu, ako aj rozhodnutia č. 1/95 zo strany colných orgánov, VAT and Duties Tribunal, London, rozhodol prerušiť
         konanie a položiť Súdnemu dvoru tieto prejudiciálne otázky:

      „1.      Sú pravidlá na určenie nepreferenčného pôvodu obsiahnuté v [sporných ustanoveniach prílohy 11 nariadenia č. 2454/93] neplatné
         pre [FTP] vyrábané v Turecku patriace pod [položku] 8528 kombinovanej nomenklatúry, [tak] ako je [uvedená] v stĺpci 3 tabuľky
         pre uvedenú položku, kvôli nesúladu s ustanoveniami článku 24 [Colného kódexu Spoločenstva]?

      2.      V prípade, že osobitné pravidlo pôvodu uplatňované na FTP, ako je uvedené [v sporných ustanoveniach v prílohe 11 nariadenia
         č. 2454/93], je platné, má byť nepreferenčný pôvod takého osobitného dielca, ako je základová doska, ktorá je vmontovaná do
         hotového FTP, určený osobitne, a ak áno, má byť uvedený nepreferenčný pôvod určený na základe:

      a)      fyzického spracovania alebo prepracovania výrobku na účely analyzovania toho, kde predmetný výrobok podstúpil svoje posledné,
         podstatné, hospodársky odôvodnené spracovanie alebo prepracovanie (za predpokladu, že ostatné požiadavky článku 24 Colného
         kódexu Spoločenstva sú splnené); alebo

      b)      osobitných a zvyškových pravidiel dohodnutých Komisiou a členskými štátmi na účely rokovacej pozície Spoločenstva… u Svetovej
         obchodnej organizácie týkajúcej sa harmonizácie pravidiel nepreferenčného pôvodu, s tým, že osobitným pravidlom je za týchto
         okolností test 45 % pridanej hodnoty a zvyškovým pravidlom je to, že štátom pôvodu tovaru musí byť štát, v ktorom má pôvod
         najväčšia časť materiálov nemajúcich pôvod v uvedenom štáte, ako je určené na základe každej kapitoly, podliehajúc však výhrade,
         že keď materiály majúce pôvod v danom štáte predstavujú aspoň 50 % všetkých použitých materiálov, štátom pôvodu tovaru bude
         štát pôvodu uvedených materiálov; alebo

      c)      na nejakom inom základe?
      3.      Ak taký dielec FTP ako základová doska získal miestny pôvod podľa článku 24 Colného kódexu Spoločenstva na základe testu fyzického
         spracovania alebo prepracovania, je potom stále nevyhnutné určiť hodnotu pre taký dielec na to, aby sa na FTP uplatnilo osobitné
         pravidlo pôvodu pre FTP obsiahnuté v prílohe 11 nariadenia [č. 2454/93]?

      4.      V prípade, že pravidlá dohodnuté pre rokovaciu pozíciu [Spoločenstva] pred [Svetovou obchodnou organizáciou] možno použiť
         pri uplatňovaní prílohy 11 [nariadenia č. 2454/93], je nevyhnutné, aby mal taký dielec FTP, ako je základová doska, svoju
         vlastnú skutočnú cenu zo závodu alebo jej možno pripísať hodnotu ekvivalentnú cene zo závodu?

      5.      Ak odpoveď na tretiu alebo štvrtú otázku vyžaduje, aby bola vzatá do úvahy hodnota ekvivalentná skutočnej cene zo závodu,
         ako treba takú hodnotu určiť? Najmä:

      a)      Je primerané použiť: i) články 29 alebo 30 Colného kódexu Spoločenstva; ii) ktorýkoľvek z článkov 141 až 153 nariadenia [č. 2454/93];
         a iii) ktorúkoľvek z vysvetľujúcich poznámok k colnej hodnote uvedených v prílohe 23 nariadenia [č. 2454/93]?

      b)      Aká podoba dôkazu o hodnote alebo o nákladoch je potrebná?
      c)      Za akých okolností sa možno uchýliť k vypočítaným alebo odhadnutým nákladom dielca FTP pri posudzovaní jeho nepreferenčného
         pôvodu?

      d)      Aký typ nákladov možno vziať do úvahy pri výpočte vypočítaných alebo odhadnutých nákladov dielca?
      e)      Je vhodné uplatňovať priemerné hodnoty počas určitého časového obdobia pri určovaní povinnosti platiť clo za konkrétny výrobok
         v konkrétny časový okamih?

      f)      Je vhodné používať odlišné metódy na výpočet nákladov alebo hodnôt pri porovnávaní nákladov alebo hodnoty dielca s nákladmi
         alebo hodnotou hotového, vyvážaného výrobku?

      6.      Vyžadujú ustanovenia článku 44 ods. 2 rozhodnutia č. 1/95… v spojení s článkom 47 dodatkového protokolu…, aby Spoločenstvo
         požiadalo o odporúčanie asociačnú radu [EHS] – Turecko a aby oboznámilo asociačnú radu EHS – Turecko pred tým, ako rozšíri
         uplatnenie antidumpingového cla uloženého nariadením… č. 2584/98 tiež na výrobky dovážané z Turecka, ktoré boli v režime voľného
         obehu?

      7.      Vyžaduje článok 46 rozhodnutia č. 1/95, aby Spoločenstvo po tom, čo zmenilo a doplnilo nariadením… č. 2584/98… rozsah výrobkov
         a colné sadzby uložené troma predchádzajúcimi nariadeniami Rady [Európskej únie] na dovozy určitých FTP s pôvodom v Číne a Kórei,
         informovalo Spoločný výbor colnej únie o tom, že má v úmysle uplatniť tieto opatrenia tiež na dovozy z Turecka pred tým, ako
         môže podrobiť dovozy z Turecka FTP s pôvodom v Číne alebo v Kórei, ktoré sú v režime voľného obehu, uplatneniu nového antidumpingového
         cla uloženého nariadením… č. 2584/98…?

      8.      Články 44 až 47 rozhodnutia č. 1/95 vyžadujú, aby boli hospodárske subjekty informované alebo inak upovedomené o informáciách
         poskytnutých podľa článku 46 rozhodnutia č. 1/95 alebo o oznámení uskutočnenom podľa článku 47 ods. 2 dodatkového protokolu…?

      9.      V prípade, že sa žiadosť, oznámenie alebo informácia vyžaduje:
      a)      Akú formu musí mať akákoľvek takáto žiadosť a oznámenie podľa článku 44 rozhodnutia č. 1/95 v spojení s článkom 47 dodatkového
         protokolu…?

      b)      Akú formu musí mať informácia poskytnutá podľa článku 46 rozhodnutia č. 1/95?
      c)      Spĺňajú dostatočne kroky podniknuté Európskou komisiou v tejto veci požadovanú formu žiadosti, oznámenia alebo informácie?
      d)      Aký je dôsledok nedodržania?
      10.      Sú články 44, 46 a 47 rozhodnutia č. 1/95 a článok 47 dodatkového protokolu… priamo uplatniteľné alebo majú priamy účinok
         na vnútroštátnych súdoch tak, že konkrétnym hospodárskym subjektom priznávajú právo opierať sa o akékoľvek ich porušenie na
         účely odporovania platbe antidumpingového cla, ktoré by inak boli povinné platiť?“

       O prejudiciálnych otázkach
       O prvej otázke
      29      Svojou prvou otázkou sa vnútroštátny súd v podstate pýta, či sú sporné ustanovenia prílohy 11 nariadenia č. 2454/93 neplatné
         ako nezlučiteľné s ustanoveniami článku 24 Colného kódexu Spoločenstva.

      30      Asda tvrdí, že sporné ustanovenia prílohy 11 nariadenia č. 2454/93 v rozsahu, v akom vyžadujú, aby hodnota nadobudnutá z montáže
         a prípadne zabudovania pôvodných komponentov predstavovala aspoň 45 % ceny FTP zo závodu na to, aby im bol na základe ich
         výroby priznaný pôvod v krajine, kde sa táto montáž uskutočnila, používajú kritérium založené na pridanej hodnote, ktoré považujú
         za „kvantitatívne“ a ktoré je nezlučiteľné s kritériami uvedenými v článku 24 Colného kódexu Spoločenstva, ktoré sú podľa
         nej „kvalitatívne“. Asda uvádza, že Komisia prijatím týchto ustanovení prekročila právomoci, ktoré jej zverila Rada na vykonanie
         pravidiel a ktoré stanovila v tomto kódexe.

      31      Treba v prvom rade pripomenúť, že podľa článku 24 Colného kódexu Spoločenstva za krajinu pôvodu tovaru, na ktorého výrobe
         sa podieľali viaceré krajiny, sa považuje krajina, v ktorej sa ako v poslednej uskutočnilo jeho podstatné a hospodársky odôvodnené
         spracovanie, a to v podnikoch na to určených, a ktorého výsledkom je nový výrobok, alebo ktoré predstavuje dôležitý stupeň
         výroby.

      32      Tento článok 24 preberá termíny článku 5 nariadenia Rady (EHS) č. 802/68 z 27. júna 1968 o spoločnej definícii pojmu pôvod
         tovarov [neoficiálny preklad] (Ú. v. ES L 148, s. 1), uplatniteľného pred nadobudnutím účinnosti Colného kódexu Spoločenstva. Pre výklad tohto nariadenia
         Súdny dvor rozhodol, že z tohto článku 5 vyplýva, že určujúcim kritériom je kritérium posledného podstatného spracovania (rozsudok
         z 13. decembra 1989, Brother International, C‑26/88, Zb. s. 4253, bod 15).

      33      V druhom rade treba pripomenúť, že článok 249 Colného kódexu Spoločenstva predstavuje dostatočný základ umožňujúci Komisii
         prijať vykonávacie ustanovenia tohto kódexu (rozsudok z 11. novembra 1999, Söhl & Söhlke, C‑48/98, Zb. s. I‑7877, bod 35).

      34      Z judikatúry Súdneho dvora vyplýva, že Komisia je splnomocnená prijať všetky vykonávacie opatrenia, ktoré sú potrebné alebo
         vhodné na výkon základnej právnej úpravy za predpokladu, že nie sú v rozpore s takouto právnou úpravou alebo s vykonávacími
         predpismi prijatými Radou (pozri najmä rozsudok Söhl & Söhlke, už citovaný, bod 36).

      35      Okrem toho Komisia disponuje na vykonávanie právomoci, ktorú jej zverila Rada na účely uplatnenia článku 24 Colného kódexu
         Spoločenstva, priestorom pre voľnú úvahu, ktorý jej umožňuje spresniť abstraktné pojmy tohto ustanovenia na účely osobitného
         spracovania alebo prepracovania (pozri rozsudok z 23. marca 1983, Cousin a i., 162/82, Zb. s. 1101, bod 17).

      36      Pokiaľ ide o otázku, či zostavenie rôznych súčiastok predstavuje podstatné spracovanie alebo prepracovanie, Súdny dvor už
         rozhodol, že takúto činnosť možno považovať za zakladajúcu pôvod, ak predstavuje z technického uhla pohľadu a vzhľadom na
         definíciu dotknutého tovaru rozhodujúce štádium výroby, počas ktorého je konkretizované určenie používaných súčiastok a počas
         ktorého sú dotknutému tovaru dané jeho osobitné kvalitatívne vlastnosti (rozsudky z 31. januára 1979, Yoshida, 114/78, Zb.
         s. 151, a Brother International, už citovaný, bod 19).

      37      Súdny dvor napriek tomu rozhodol, že vzhľadom na rôznorodosť činností vyplývajúcich z pojmu zostavenie existujú situácie,
         pri ktorých preskúmanie na základe kritérií technickej povahy nemusí viesť k záveru o určení pôvodu tovaru. V týchto prípadoch
         treba prihliadať na hodnotu pridanú zostavením ako na subsidiárne kritérium (rozsudok Brother International, už citovaný,
         bod 20).

      38      Súdny dvor upresnil, že relevantnosť tohto kritéria bola okrem iného potvrdená Medzinárodným dohovorom o zjednodušení a zosúladení
         colných režimov (Kjótsky dohovor), ktorého viaceré prílohy boli prijaté v mene Spoločenstva rozhodnutím Rady 77/415/EHS z 3. júna
         1977 (Ú. v. ES L 166, s. 1) a ktorého poznámky vzťahujúce sa k norme 3 prílohy D.1 spresňujú, že kritérium podstatného spracovania
         možno v praxi vyjadriť pravidlom percentuálneho podielu ad valorem, ak percentuálny podiel hodnoty používaných výrobkov alebo percentuálny podiel nadobudnutej nadhodnoty je v súlade s určenou
         úrovňou (rozsudok Brother International, už citovaný, bod 21).

      39      Okrem iného je nutné tiež uviesť, že Rada svojím rozhodnutím 94/800/ES z 22. decembra 1994 týkajúcim sa uzavretia dohôd v mene
         Európskeho spoločenstva, pokiaľ ide o záležitosti v rámci jeho kompetencie, ku ktorým sa dospelo na Uruguajskom kole multilaterálnych
         rokovaní (1986 – 1994) (Ú. v. ES L 336, s. 1; Mim. vyd. 11/021, s. 80), najmä schválila dohodu o pravidlách pôvodu pripojenú
         ku konečnému aktu podpísanému v Marakéši 15. apríla 1994 (Ú. v. ES L 336, s. 144; Mim. vyd. 11/021, s. 231), podľa ktorej
         pri vypracúvaní týchto pravidiel možno použiť kritérium percentuálneho podielu ad valorem.

      40      V tejto súvislosti treba pripomenúť, že medzinárodné dohovory sú od nadobudnutia ich účinnosti nedielnou súčasťou právneho
         poriadku Spoločenstva (pozri najmä rozsudok z 10. januára 2006, IATA a ELFAA, C‑344/04, Zb. s. I‑403, bod 36). Podľa ustálenej
         judikatúry treba sekundárnu právnu úpravu Spoločenstva vykladať, a to v rámci možností, v súlade s týmito dohovormi (pozri
         najmä rozsudok z 9. januára 2003, Petrotub a Republica/Rada, C‑76/00 P, Zb. s. I‑79, bod 57).

      41      Z vyššie uvedených úvah vyplýva, že výber kritéria pridanej hodnoty nie je sám osebe nezlučiteľný s článkom 24 Colného kódexu
         Spoločenstva a že použitie tohto kritéria nemôže samo osebe znamenať, že Komisia prekročila vykonávacie právomoci, ktoré jej
         priznáva článok 249 tohto kódexu (rozsudok z 8. marca 2007, Thomson a Vestel France, C‑447/05 a C‑448/05, Zb. s. I‑2049, bod
         31).

      42      V tejto súvislosti je nutné pripomenúť, že na uplatnenie nariadenia č. 802/68 Komisia prijala nariadenie (EHS) č. 2632/70
         z 23. decembra 1970 o určení pôvodu rozhlasových a televíznych prijímačov [neoficiálny preklad] (Ú. v. ES L 279, s. 35), ktorého ustanovenia odvolávajúce sa na kritérium pridanej hodnoty sa v zásade prevzali do sporných
         ustanovení prílohy 11 nariadenia č. 2454/93.

      43      Podľa druhého odôvodnenia nariadenia č. 2632/70 montáž rozhlasových a televíznych prijímačov môže zahŕňať viac alebo menej
         vypracované postupy podľa typov montovaných prijímačov a podľa využívaných prostriedkov a podmienok, v ktorých sa uskutočňuje.
         Tretie odôvodnenie uvedeného nariadenia tiež uvádza, že montáže „v súčasnom stave techniky v tejto priemyselnej oblasti“ [neoficiálny preklad] všeobecne nepredstavujú samé osebe dôležité štádium výroby v zmysle článku 5 nariadenia č. 802/68, avšak inak tomu môže
         byť v niektorých prípadoch, napríklad keď sa tieto činnosti týkajú vysokovýkonných prijímačov alebo prijímačov vyžadujúcich
         dôkladnú kontrolu používaných súčiastok alebo keď zahŕňajú aj montáž základných prvkov prijímačov. Štvrté odôvodnenie nariadenia
         č. 2632/70 dopĺňa, že rôznorodosť činností vyplývajúcich z pojmu montáž neumožňuje určiť na základe kritéria technickej povahy
         prípady, keď tieto činnosti predstavujú dôležité štádium výroby a za týchto podmienok treba vychádzať z ich pridanej hodnoty.

      44      Tieto dôvody sú preto spôsobilé odôvodniť ponechanie kritéria pridanej hodnoty v sporných ustanoveniach prílohy 11 nariadenia
         č. 2454/93 (rozsudok Thomson a Vestel France, už citovaný, bod 35).

      45      Úlohou Komisie je totiž v rámci priestoru pre voľnú úvahu, ktorým disponuje na prijatie opatrení nevyhnutných na uplatnenie
         ustanovení Colného kódexu Spoločenstva a najmä tých, ktoré sa týkajú pôvodu tovaru, prijať ustanovenia všeobecnej povahy,
         ktoré v záujme právnej istoty trvalo prihliadajú na situáciu priemyselného sektora ako celku a ktoré v dôsledku toho nemôžu
         byť dotknuté osobitnou situáciou niektorého z podnikov v tomto sektore v určitom momente (rozsudok Thomson a Vestel France,
         už citovaný, bod 36).

      46      Za týchto podmienok prihliadnutie Komisie na veľkú rôznorodosť činností vyplývajúcich z pojmu zostavenia v súhrne dotknutého
         priemyselného sektora odôvodňovalo odvolanie sa na kritérium pridanej hodnoty (rozsudok Thomson a Vestel France, už citovaný,
         bod 37).

      47      Okrem toho z písomných pripomienok, ktoré predložila Asda, vyplýva, že zostavenie rôznych súčiastok dotknutých FTP v konaní
         vo veci samej je zložitým priemyselným postupom. Navyše časti spisu predloženého Súdnemu dvoru neumožňujú domnievať sa, že
         tento postup je zhodný pre všetkých výrobcov FTP. V každom prípade neumožňujú dospieť k záveru, že tu nejde o veľkú rôznorodosť
         činností vyplývajúcich z pojmu zhotovenia v celku dotknutého priemyselného sektora.

      48      V tomto kontexte požiadavka jednotného uplatňovania colných pravidiel na celom colnom území Spoločenstva znamenala, aby sa
         abstraktné pojmy posledného podstatného spracovania alebo prepracovania, na ktoré sa pre všetok tovar odvoláva článok 24 Colného
         kódexu Spoločenstva, spresnili pre špecifické výrobky ako FTP osobitnými ustanoveniami, ktoré môžu prihliadať na rôznorodosť
         výrobných postupov týchto prístrojov. V dôsledku toho použitie jasného a objektívneho kritéria, akým je pridaná hodnota, umožňujúceho
         pre tento typ tovarov so zložitým zložením vyjadriť, v čom spočíva podstatné spracovanie určujúce pôvod tovaru, nemôže viesť
         k nesprávnemu právnemu posúdeniu (rozsudok Thomson a Vestel France, už citovaný, bod 39).

      49      Okrem iného treba poznamenať, že ak situácia, na ktorú poukazuje žalobca v konaní vo veci samej, vyplýva z vývoja techník
         výroby FTP, nezdá sa, že táto situácia mala za týchto podmienok iný charakter ako príležitostný. Okrem toho vývoj súčasných
         techník výroby takýchto plazmových obrazoviek je prípadne spôsobilý podstatne spochybniť uvádzanú situáciu. Z toho vyplýva,
         že tá nemôže byť účinne použitá na spochybnenie opodstatnenosti použitia kritéria pridanej hodnoty (pozri v tomto zmysle rozsudok
         Thomson a Vestel France, už citovaný, bod 44).

      50      Rovnako to platí pre tvrdenie založené na fluktuácii výmenných sadzieb, keďže táto fluktuácia, ktorá je čisto konjunktúrna
         a môže sa rovnako zvyšovať ako znižovať, nemôže znamenať, že uplatnenie kritéria pridanej hodnoty je nevyhnutne nepriaznivé
         pre dotknuté podniky.

      51      Vzhľadom na súhrn vyššie uvedených zistení treba na prvú otázku odpovedať tak, že ich preskúmanie neodhalilo žiadnu skutočnosť,
         ktorá by mohla mať vplyv na platnosť sporných ustanovení prílohy 11 nariadenia č. 2454/93.

       O druhej až piatej otázke
       Úvodné pripomienky
      52      Druhá až piata otázka, ktoré sa týkajú výkladu sporných ustanovení prílohy 11 nariadenia č. 2454/93, smerujú k určeniu spôsobu
         výpočtu pridanej hodnoty, ktorú FTP nadobudli z dôvodu montážnych činností a zabudovania pôvodných komponentov.

      53      Na pristúpenie k tomuto výpočtu Asda uvádza, že medzi súčiastkami zapracovanými jej dodávateľom Vestel na výrobu konečného
         výrobku, ktorý predstavujú dovezené FTP, treba najskôr osobitne určiť pôvod jednej z týchto súčiastok, a to základovej dosky,
         ktorá je tiež vyrobená tým istým dodávateľom zo súčiastok s pôvodom vo viacerých krajinách. Týmto spôsobom túto základovú
         dosku, to znamená celok, ktorý riadi všetky elektronické funkcie prijímača, treba podľa Asda považovať podľa uplatniteľných
         pravidiel pôvodu za základovú dosku pochádzajúcu z Turecka. Z toho vyplýva, že hodnota nadobudnutá z dôvodu jej zapracovania
         a montážnych činností predstavuje najmenej 45 % ceny dotknutých FTP zo závodu, ktoré preto treba považovať tiež za televízory
         s tureckým pôvodom, ako boli deklarované pri ich dovoze.

      54      V tomto kontexte sa teda vnútroštátny súd v prvej časti svojej druhej otázky v podstate pýta, či sporné ustanovenia prílohy
         11 nariadenia č. 2454/93 treba vykladať v tom zmysle, že na výpočet hodnoty FTP nadobudnutej pri ich výrobe za podmienok ako
         v konaní vo veci samej má byť nepreferenčný pôvod osobitného dielca, ako je základová doska, ktorá je vmontovaná do hotového
         výrobku, určený osobitne.

      55      V prípade, že pôvod tohto dielca musí byť určený osobitne, potom sa druhá časť druhej otázky a tretia až piata otázka v podstate
         týkajú hľadania odpovede na otázku, na základe akých pravidiel musí byť určený tento pôvod a hodnota tohto dielca. Vysloviť
         sa k týmto pravidlám by bolo preto opodstatnené iba vtedy, ak by sa predtým odpovedalo kladne na prvú časť druhej otázky,
         ktorú preto treba preskúmať ako prvú.

       O prvej časti druhej otázky
      56      Treba pripomenúť, že sporné ustanovenia prílohy 11 nariadenia č. 2454/93 vyžadujú, aby hodnota nadobudnutá z dôvodu montážnych
         činností a prípadne zabudovania pôvodných komponentov predstavovala najmenej 45 % ceny televíznych prijímačov zo závodu na
         to, aby im ich výroba udelila pôvod krajiny, kde došlo k tejto montáži z prvkov alebo dielcov pochádzajúcich z dvoch alebo
         viacerých krajín.

      57      Treba okrem toho uviesť, že v dotknutých ustanoveniach sa používajú všeobecné termíny a pri určení pôvodu dotknutého výrobku
         nepriznávajú žiadny rozhodujúci význam jeho špecifickej súčiastke, akou je obrazovka (rozsudok Thomson a Vestel France, už
         citovaný, bod 43) alebo základová doska. Dôležité je preto prihliadnuť na celý súbor súčiastok skutočne a objektívne vstupujúcich
         do montovania vykonávaného podnikom, ktorý vyrába konečný výrobok.

      58      Na jednej strane totiž ani ustanovenia článku 24 Colného kódexu Spoločenstva, ani sporné ustanovenia prílohy 11 nariadenia
         č. 2454/93 nestanovujú, že k takémuto posúdeniu sa môže pristúpiť bez prihliadnutia na montážne činnosti v ich súhrne. Tieto
         ustanovenia v procese výroby výrobku nepredpokladajú prihliadnutie na niektoré činnosti montáže na škodu niektorých iných
         ani umelé izolovanie jednej alebo druhej súčiastky, ktorá sama pochádza z montovania uskutočneného rovnakým dodávateľom.

      59      Na druhej strane požiadavka jednotného uplatňovania colných pravidiel na celom colnom území Spoločenstva bráni inému výkladu
         týchto ustanovení. Totiž pripustenie, ako to tvrdí Asda, že jednu zo súčiastok montovaných dodávateľom televízorov, v predmetnej
         veci základovú dosku, treba posudzovať osobitne v montážnom procese, pretože by samotná mohla nadobudnúť postavenie pôvodného
         výrobku, by znamenalo nechať na posúdení dovozcu alebo jeho dodávateľa určenie, v akom štádiu tohto montážneho procesu jedna
         zo súčiastok dovážaného výrobku nadobúda postavenie konečného výrobku vyrobeného ako predmet v procese výroby v rovnakom podniku
         z iného výrobku. Takýto prístup, podľa ktorého pôvod výrobku závisí od subjektívneho posúdenia, nezlučiteľný s objektívnou
         a predvídateľnou povahou dotknutých právnych ustanovení, by sporné ustanovenia prílohy 11 nariadenia č. 2454/93 zbavil akéhokoľvek
         potrebného účinku.

      60      Keďže právna úprava Spoločenstva týkajúca sa colnej hodnoty, ktorej cieľom je vytvorenie spravodlivého, jednotného a nestranného
         systému, vylučuje uplatňovanie svojvoľných alebo fiktívnych colných hodnôt (rozsudok zo 16. novembra 2006, Compaq Computer
         International Corporation, C‑306/04, Zb. s. I‑10991, bod 30 a citovaná judikatúra), nemôže byť ani právna úprava Spoločenstva
         týkajúca sa pôvodu výrobkov, ktorá má rovnaký cieľ, vykladaná ako právna úprava pripúšťajúca, že tento pôvod môže závisieť
         od takéhoto subjektívneho posúdenia.

      61      Je pravdou, že ak súčiastka ako základová doska nebola zmontovaná dodávateľom, ale bola ním nadobudnutá od tretieho subjektu,
         je to práve táto súčiastka a nie tie, ktoré ju tvoria, na ktorú sa prihliada pri uplatnení sporných ustanovení prílohy 11
         nariadenia č. 2454/93. S dvoma súčiastkami technicky podobnými sa takto zaobchádza rozdielne pri uplatnení toho istého ustanovenia
         práva Spoločenstva na dodávateľov televízorov podľa toho, či pochádzajú zo štruktúr výroby dotknutého dodávateľa alebo či
         ich nadobudol od tretích osôb.

      62      Rovnako je pravdou, že podľa ustálenej judikatúry dodržiavanie zásad rovnosti a zákazu diskriminácie vyžaduje, aby sa porovnateľné
         situácie neposudzovali rozdielne a rozdielne situácie neposudzovali rovnako, ak takéto posudzovanie nie je objektívne odôvodnené
         (pozri najmä rozsudky z 26. októbra 2006, Koninklijke Coöperatie Cosun, C‑248/04, Zb. s. I‑10211, bod 72, a z 3. mája 2007,
         Advocaten voor de Wereld, C‑303/05, Zb. s. I‑3633, bod 56).

      63      Napriek tomu za predpokladu, že situácia výrobkov pochádzajúcich zo štruktúr výroby dotknutého dodávateľa a situácia tých,
         ktoré sa nadobudli od iného dodávateľa, by bola technicky rovnaká, tieto situácie nie sú právne porovnateľné predovšetkým
         z hľadiska uplatnenia pravidiel o pôvode. Pre tieto výrobky uvedené ako posledné totiž obchodný prevod, ktorého boli predmetom
         zo strany tretieho subjektu, umožňuje v zásade objektívne určiť okamih, kedy nadobúdajú svoje postavenie konečného výrobku
         a kedy sa rovnako objektívne môže určiť ich pôvod. Pre ostatné výrobky naopak nie je možné vopred určiť tento okamih, ktorý
         je ponechaný na diskrečnú právomoc dodávateľa v podmienkach, ktoré vykazujú, ako bolo uvedené v bode 59 tohto rozsudku, subjektívny
         charakter nezlučiteľný s uplatnením dotknutých právnych ustanovení.

      64      Nepochybne nemožno vylúčiť, že dodávateľ by bol takto podnietený využiť takýto tretí subjekt, poverený týmto montovaním, na
         to, aby vytvoril zdanie o nadobudnutí tohto majetku od tretej osoby.

      65      Napriek tomu treba pripomenúť, že podľa článku 25 Colného kódexu Spoločenstva spracovanie alebo prepracovanie, pri ktorom
         sa zistí alebo pri ktorom zistené skutočnosti nasvedčujú tomu, že jeho jediným účelom je snaha obísť predpisy uplatňované
         v Spoločenstve na tovar z určitých krajín, sa za žiadnych okolností nebude považovať za také spracovanie alebo prepracovanie,
         na základe ktorého mu bude pridelený pôvod v danej krajine podľa článku 24 tohto kódexu.

      66      Asda sa napriek tomu domnieva, že podľa ustanovení úvodnej poznámky 3.2 prílohy 9 nariadenia č. 2454/93 (ďalej len „úvodná
         poznámka 3.2“) pôvod základovej dosky sa musí určiť pred stanovením pôvodu televízora, do ktorého je táto základová doska
         zapracovaná.

      67      Tieto ustanovenia už uvedené v bode 20 tohto rozsudku majú pôvod v ustanoveniach prílohy I nariadenia Komisie (EHS) č. 1364/91
         z 24. mája 1991, ktorým sa určuje pôvod textilných materiálov a výrobkov z týchto materiálov oddielu XI kombinovanej nomenklatúry
         [neoficiálny preklad] (Ú. v. ES L 130, s. 18), ktoré bolo zrušené článkom 913 nariadenia č. 2454/93. Tieto ustanovenia boli prevzaté do prílohy
         9 nariadenia uvedeného ako posledné a z tohto dôvodu sa v zásade uplatňujú aj na textilné výrobky uvedené v prílohe 10 tohto
         nariadenia a aj na iné výrobky než textilné uvedené v jeho prílohe 11.

      68      Napriek tomu z obsahu ustanovení úvodnej poznámky 3.2 objasnený príkladom, ktorý nasleduje za samotným textom tejto poznámky,
         nevyhnutne vyplýva, že ich uplatnenie je vyhradené pre prípad, keď je pre dotknutý výrobok uvedený v stĺpcoch 1 a 2 príloh
         10 a 11 nariadenia č. 2454/93 stanovené v stĺpci 3 týchto príloh pravidlo, ktoré stanovuje hraničnú hodnotu súčiastky zapracovanej
         do tohto výrobku (napríklad ustanovenia uvedené v stĺpci 3 v položkách 6301 až 6306 kombinovanej nomenklatúry uvedenej v prílohe
         10 nariadenia č. 2454/93).

      69      Uplatnenie týchto ustanovení nemožno naopak rozšíriť na výrobky tejto prílohy 11, pre ktoré, ako v prípade televíznych prijímačov,
         je stanovené v stĺpci 3 tej istej prílohy pravidlo, ktoré nestanovuje hraničnú hodnotu súčiastky zapracovanej do tohto výrobku,
         ale stanovuje prahovú hodnotu nadobudnutú výrobkom z dôvodu montážnych činností a prípadne zapracovania pôvodných súčiastok.

      70      Ak ide o takýto prípad, uplatnenie ustanovení úvodnej poznámky 3.2 na výrobok ako vo veci samej nemá žiadny význam. Vzhľadom
         na to, že sporné ustanovenia prílohy 11 nariadenia č. 2454/93 určujú pravidlá pôvodu televíznych prijímačov, nie sú uplatniteľné
         na určenie pôvodu iných výrobkov, a teda ani pôvodu základovej dosky v predmetnej veci. Ak by ustanovenia tejto poznámky mali
         byť vykladané tak, že vylučujú súčiastku týchto televízorov z uplatnenia pravidla pôvodu, ktoré sa ich týka, javili by sa
         ako nadbytočné.

      71      V každom prípade zo samotných ustanovení úvodnej poznámky 3.2 vyplýva, že táto poznámka predpokladá domnienku, že dotknutý
         výrobok nadobudol v priebehu svojej výroby charakter pôvodu. Z toho vyplýva, že pre tento výrobok otázka pôvodu viac nevyvstáva
         a že v dôsledku toho pravidlo určujúce jeho pôvod tak, ako je uvedené v stĺpci 3 prílohy 11 nariadenia č. 2454/93, sa naň
         neuplatňuje, ale uplatňuje sa iba na zloženie, z ktorého pochádza.

      72      Za predpokladu, že ustanovenia úvodnej poznámky 3.2 znamenajú, že kritérium nadhodnoty nie je uplatniteľné na učenie pôvodu
         základovej dosky a je potrebné na jeho určenie uplatniť iba ustanovenia článku 24 Colného kódexu Spoločenstva, takýto výklad
         môže mať význam iba vtedy, ak by samotná základová doska bola predmetom dovozu, a preto by bolo potrebné určiť jej pôvod,
         o čo vo veci samej nejde.

      73      Za týchto podmienok treba na prvú časť druhej otázky odpovedať tak, že sporné ustanovenia prílohy 11 nariadenia č. 2454/93
         treba vykladať v tom zmysle, že na výpočet hodnoty, ktorú FTP nadobudli pri ich výrobe za podmienok ako vo veci samej, nie
         je opodstatnené určiť osobitne nepreferenčný pôvod osobitného dielca, ako je základová doska.

       O druhej časti druhej otázky a o tretej až piatej otázke
      74      Vzhľadom na vyššie uvedené úvahy nie je opodstatnené odpovedať na tieto otázky.

       O šiestej až desiatej otázke
       Úvodné pripomienky
      75      Svojou šiestou až desiatou otázkou sa vnútroštátny súd v podstate pýta, aký je rozsah povinností, ktoré vyplývajú zmluvným
         stranám Dohody o pridružení medzi EHS a Tureckom podľa ustanovení článku 47 dodatkového protokolu a ustanovení článku 44 až
         47 rozhodnutia č. 1/95. Asda totiž tvrdí, že antidumpingové clá, ktoré jej boli uložené, sa stanovili na základe ustanovení
         prijatých Spoločenstvom za porušenia týchto povinností.

      76      Na jednej strane treba uviesť, že ako uvádza vláda Spojeného kráľovstva a ako vyplýva z článku 47 ods. 1 dodatkového protokolu
         podpísaného v roku 1970, pravidlá uplatnenia antidumpingových opatrení definovaných v uvedenom článku 47 sa predpokladali
         iba na obdobie dvadsaťdva rokov. Z toho vyplýva, že ak sa ustanovenia tohto článku môžu naďalej uplatniť prípadne ako vo veci
         samej, je to na základe ustanovení článku 44 ods. 2 rozhodnutia č. 1/95, ktoré výslovne ponechávajú v platnosti tieto pravidlá
         uplatnenia.

      77      Na druhej strane treba poznamenať, že ak ustanovenia prvých troch odsekov článku 47 dodatkového protokolu sa týkajú dumpingových
         postupov a mohli by byť z tohto dôvodu prípadne relevantné na riešenie sporu vo veci samej, odsek 4 tohto článku sa naopak
         týka situácie výrobkov, ktoré sú predmetom opätovného dovozu, teda situácie úplne rozdielnej od tohto sporu.

      78      Za týchto podmienok šiesta až deviata otázka musia byť chápané ako otázky vzťahujúce sa na výklad ustanovení článku 44 rozhodnutia
         č. 1/95 v spojení s článkom 47 ods. 1 až 3 dodatkového protokolu a článkami 45 až 47 rozhodnutia č. 1/95.

      79      Svojou desiatou otázkou sa však vnútroštátny súd v podstate pýta, či majú tieto ustanovenia pred vnútroštátnymi súdmi priamy
         účinok a umožňujú tak individuálnym subjektom platne sa odvolávať na ich porušenie na účely odoprenia platby antidumpingových
         ciel, ktoré sú za normálnych okolností vymáhateľné.

      80      Ak by sa teda malo odpovedať na túto otázku, že tieto ustanovenia nemajú priamy účinok, ich výklad by bol bezvýznamný pre
         dotknuté subjekty a nebolo by viac namieste odpovedať na šiestu až deviatu otázku.

      81      V tomto kontexte treba obrátiť poradie otázok a preskúmať najprv desiatu otázku tak, ako bola preformulovaná a neskôr prípadne
         šiestu až deviatu otázku.

       O desiatej otázke
      82      Podľa ustálenej judikatúry musí byť ustanovenie dohody uzatvorenej Spoločenstvom s tretími štátmi považované za priamo uplatniteľné,
         ak vzhľadom na svoje znenie, ako aj na predmet a povahu tejto dohody, obsahuje jasnú a presnú povinnosť, ktorej splnenie alebo
         účinky nezávisia od vydania žiadneho ďalšieho aktu. Z toho vyplýva, že keď nejaká dohoda zavádza spoluprácu medzi zmluvnými
         stranami, môžu určité jej ustanovenia, za podmienok uvedených vyššie, priamo upraviť právne postavenie jednotlivcov (pozri
         v tomto zmysle rozsudok z 12. apríla 2005, Simutenkov, C‑265/03, Zb. s. I‑2579, body 21 a 28).

      83      Ustanovenia rozhodnutia asociačnej rady EHS – Turecko môžu mať priamy účinok (pozri v tomto zmysle rozsudok z 20. septembra
         1990, Sevince, C‑192/89, Zb. s. I‑3461, body 14 a 15, ako aj rozsudok zo 4. mája 1999, Sürül, C‑262/96, Zb. s. I‑2685, bod
         60).

      84      V bodoch 23 a 25 rozsudku z 30. septembra 1987 Demirel (12/86, Zb. s. 3719) Súdny dvor okrem iného uviedol, že ustanovenia
         dodatkového protokolu, ktoré majú najmä programový rozsah a ktoré nepredstavujú ustanovenia dostatočne presné a nepodmienečné,
         nemôžu byť považované za pravidlá práva Spoločenstva priamo uplatniteľné vo vnútroštátnom poriadku členských štátov.

      85      V prvom rade je nutné konštatovať, že ak ustanovenia článku 44 ods. 1 rozhodnutia č. 1/95 zverujú asociačnej rade možnosť
         odložiť uplatnenie nástrojov ochrany obchodu, majú v každom prípade podmienečný charakter, pretože podriaďujú výkon tejto
         právomoci podmienke, že Turecká republika uplatnila pravidlá týkajúce sa hospodárskej súťaže a kontroly štátnej pomoci, ako
         aj iné ustanovenia acquis communautaire týkajúce sa vnútorného trhu a zabezpečila ich účinné uplatnenie.

      86      Takéto ustanovenia teda vyžadujú vstup ďalších opatrení na to, aby práva subjektov boli dotknuté. Tieto ustanovenia zbavené
         nepodmienečného charakteru nie sú spôsobilé priamo riadiť právnu situáciu jednotlivcov, a preto nemôžu mať priamy účinok.

      87      V druhom rade ustanovenia článku 47 ods. 1 až 3 dodatkového protokolu a ustanovenia článku 46 rozhodnutia č. 1/95 ako také
         nechávajú zmluvným stranám možnosť prijať vhodné ochranné opatrenia a neobsahujú žiadnu povinnosť (pozri v tomto zmysle v súvislosti
         s uplatnením článku 25 Dohody o pridružení medzi EHS a Tureckom rozsudok zo 14. novembra 2002, Ilumitrónica, C‑251/00, Zb.
         s. I‑10433, bod 73). Judikatúra Súdneho dvora týkajúca sa priameho účinku nie je preto na tieto ustanovenia uplatniteľná.

      88      Ak okrem iného tieto ustanovenia stanovujú, že v prípadoch, keď sa táto možnosť uplatní, dotknutá zmluvná strana oznámi opatrenie
         asociačnej rade podľa článku 47 dodatkového protokolu alebo spoločnému výboru colnej únie podľa článku 46 rozhodnutia č. 1/95,
         zakladajú tak povinnosť iba vo vzťahu k stranám Dohody o pridružení medzi EHS a Tureckom. Táto jednoduchá medziinštitucionálna
         informačná formalita, ktorá sa nijako nedotýka práv alebo povinností jednotlivcov a ktorej porušenie nemá vplyv na ich situáciu,
         nie je preto spôsobilá zveriť týmto ustanoveniam priamy účinok.

      89      Pokiaľ ide v treťom rade o článok 45 rozhodnutia č. 1/95 stačí konštatovať, že sa obmedzuje na podnietenie zmluvných strán
         ku koordinácii ich činnosti na základe výmeny informácií a konzultácií, a preto tiež neobsahuje povinnosť. Judikatúra Súdneho
         dvora týkajúca sa priameho účinku nie je preto ďalej uplatniteľná na toto ustanovenie.

      90      Pokiaľ ide v poslednom rade o ustanovenia článku 47 rozhodnutia č. 1/95 treba naopak uviesť, že zodpovedajú podmienkam už
         citovanej judikatúry o priamom účinku. Upravujú jasne, presne a nepodmienečne bez toho, aby boli ich výkon alebo účinky podriadené
         zásahu iného aktu, povinnosť pre orgány štátu dovozu žiadať od dovozcu, aby uviedol v colnom vyhlásení pôvod dotknutých výrobkov.
         Vzhľadom na predmet a povahu dotknutých ustanovení takáto povinnosť preukazujúca vôľu zmluvných strán vyžadovať od dovozcov,
         aby poskytli určité informácie, je spôsobilá priamo riadiť právnu situáciu subjektov. Treba preto týmto ustanoveniam priznať
         priamy účinok, čo v sebe zahŕňa, že dotknuté osoby, na ktoré sa uplatňujú, majú právo odvolávať sa na ne pred súdmi členských
         štátov.

      91      Za týchto podmienok treba odpovedať na desiatu otázku tak, že na jednej strane ustanovenia článku 44 rozhodnutia č. 1/95 v spojení
         s článkom 47 ods. 1 až 3 dodatkového protokolu a ustanoveniami článkov 45 a 46 rozhodnutia č. 1/95 nemajú priamy účinok pred
         vnútroštátnymi súdmi a neumožňujú tak jednotlivým subjektom platne sa odvolávať na ich porušenie na účely odoprenia platby
         antidumpingových ciel, ktoré sú za normálnych okolností vymáhateľné. Na druhej strane ustanovenia článku 47 rozhodnutia č. 1/95
         majú priamy účinok a dotknuté osoby, na ktoré sa uplatňujú, majú právo odvolávať sa na ne pred súdmi členských štátov.

       O šiestej, siedmej a deviatej otázke
      92      Vzhľadom na odpoveď danú na desiatu otázku nie je opodstatnené odpovedať na šiestu, siedmu a deviatu otázku, ktoré sa týkajú
         výkladu iných ustanovení ako ustanovení článku 47 rozhodnutia č. 1/95.

       O ôsmej otázke
      93      Svojou ôsmou otázkou sa vnútroštátny súd v podstate pýta, či ustanovenia článku 47 rozhodnutia č. 1/95 musia byť vykladané
         v tom zmysle, že vyžadujú, aby sa subjektom oznámili informácie, ktoré zmluvné strany, ktoré prijali antidumpingové opatrenia,
         musia poskytnúť spoločnému výboru colnej únie podľa článku 46 rozhodnutia č. 1/95 alebo asociačnej rade podľa článku 47 ods. 2
         dodatkového protokolu.

      94      V tejto súvislosti treba konštatovať, že vyššie uvedené ustanovenia článku 47 ods. 2 dodatkového protokolu a ustanovenia článku
         46 rozhodnutia č. 1/95 predstavujú, ako bolo uvedené v bode 88 tohto rozsudku jednoduchú medziinštitucionálnu informačnú formalitu.
         Keďže upravujú výlučne vzťahy medzinárodného práva medzi Spoločenstvom a Tureckou republikou, nemožno sa domnievať, že obsahujú
         okrem iného povinnosť pre zmluvné strany informovať jednotlivcov podliehajúcich ich súdom. Vzhľadom na to, že neexistujú výslovné
         opačné ustanovenia, ustanovenia článku 47 rozhodnutia č. 1/95 nemožno vykladať tak, že implicitne vyžadujú od zmluvných strán,
         aby tieto informácie oznámili hospodárskym subjektom.

      95      Hoci dotknuté subjekty správne tvrdia, že majú byť predbežne informované, a to jasným a presným spôsobom o antidumpingových
         opatreniach, ktorým budú môcť byť podriadené, a ak v dôsledku toho tieto opatrenia musia byť vhodne uverejnené, najmä v Úradnom vestníku Európskej únie, tieto požiadavky nijako nezahŕňajú, že tieto subjekty budú okrem iného informované o formalitách, ktoré sa zaviedli iba
         v záujme zmluvných strán.

      96      Okrem iného okolnosť, že antidumpingové opatrenia ako vo veci samej boli predmetom, ako tvrdí Asda, nedostatočného zverejnenia,
         za predpokladu jeho zistenia aj v danom čase, nemá v každom prípade vplyv na informačné povinnosti, ktoré vyplývajú zmluvným
         stranám vo vzťahu k samotným orgánom nimi zriadeným na zabezpečenie riadneho fungovania Dohody o pridružení medzi EHS a Tureckom
         a colnej únie zavedenej medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Tureckou republikou.

      97      Vzhľadom na vyššie uvedené treba odpovedať na ôsmu otázku tak, že ustanovenia článku 47 rozhodnutia č. 1/95 musia byť vykladané
         v tom zmysle, že nevyžadujú, aby sa informácie, ktoré zmluvné strany, ktoré prijali antidumpingové opatrenia, musia poskytnúť
         spoločnému výboru colnej únie podľa článku 46 rozhodnutia č. 1/95 alebo asociačnej rade podľa článku 47 ods. 2 dodatkového
         protokolu, oznámili hospodárskym subjektom.

       O trovách
      98      Vzhľadom na to, že konanie pred Súdnym dvorom má vo vzťahu k účastníkom konania vo veci samej incidenčný charakter a bolo
         začaté v súvislosti s prekážkou postupu v konaní pred vnútroštátnym súdom, o trovách konania rozhodne tento vnútroštátny súd.
         Iné trovy konania, ktoré vznikli v súvislosti s predložením pripomienok Súdnemu dvoru a nie sú trovami uvedených účastníkov
         konania, nemôžu byť nahradené.

      Z týchto dôvodov Súdny dvor (štvrtá komora) rozhodol takto:
      1.      Preskúmanie prvej položenej otázky neodhalilo žiadnu skutočnosť, ktorá by mohla mať vplyv na platnosť ustanovení nachádzajúcich
            sa v stĺpci 3 v položke 8528 kombinovanej nomenklatúry uvedenej v prílohe 11 nariadenia Komisie (EHS) č. 2454/93 z 2. júla
            1993, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (EHS) č. 2913/92, ktorým sa ustanovuje Colný kódex spoločenstva.
      2.      Ustanovenia nachádzajúce sa v stĺpci 3 v položke 8528 kombinovanej nomenklatúry uvedenej v prílohe 11 nariadenia č. 2454/93
            musia byť vykladané v tom zmysle, že na výpočet hodnoty, ktorú farebné televízne prijímače nadobudli pri ich výrobe za podmienok
            ako vo veci samej, nie je opodstatnené určiť osobitne nepreferenčný pôvod osobitného dielca, ako je základová doska.
      3.      Ustanovenia článku 44 rozhodnutia asociačnej rady EHS – Turecko č. 1/95 z 22. decembra 1995 o vykonaní konečnej fázy colnej
            únie [neoficiálny preklad] v spojení s ustanoveniami článku 47 ods. 1 až 3 dodatkového protokolu podpísaného 23. novembra 1970 v Bruseli a uzavretého,
            schváleného a potvrdeného v mene Spoločenstva nariadením Rady (EHS) č. 2760/72 z 19. decembra 1972, pripojeného k Dohode o pridružení
            medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Tureckom, ktorá bola podpísaná 12. septembra 1963 v Ankare Tureckou republikou,
            ako aj členskými štátmi Európskeho hospodárskeho spoločenstva a Spoločenstvom, uzavretej, schválenej a potvrdenej v mene Spoločenstva
            rozhodnutím Rady 64/732/EHS z 23. decembra 1963 a ustanovenia článkov 45 a 46 uvedeného rozhodnutia č. 1/95 nemajú priamy
            účinok pred vnútroštátnymi súdmi a neumožňujú tak jednotlivým subjektom platne sa odvolávať na ich porušenie na účely odoprenia
            platby antidumpingových ciel, ktoré sú za normálnych okolností vymáhateľné. Ustanovenia článku 47 rozhodnutia č. 1/95 majú
            priamy účinok a dotknuté osoby, na ktoré sa uplatňujú, majú právo odvolávať sa na ne pred súdmi členských štátov.
      4.      Ustanovenia článku 47 rozhodnutia č. 1/95 musia byť vykladané v tom zmysle, že nevyžadujú, aby sa informácie, ktoré zmluvné
            strany, ktoré prijali antidumpingové opatrenia, musia poskytnúť spoločnému výboru colnej únie podľa článku 46 rozhodnutia
            č. 1/95 alebo asociačnej rade podľa článku 47 ods. 2 dodatkového protokolu, oznámili hospodárskym subjektom.
      Podpisy
      * Jazyk konania: angličtina.


Rozsudok Súdneho dvora zo 17. júna 1987. # Komisia Európskych spoločenstiev proti Belgickému kráľovstvu. # Nesplnenie povinnosti členským štátom. # Vec 1/86.