title: Vec C-734/19: Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Tribunalul București (Rumunsko) 4. októbra 2019 – ITH Comercial Timișoara SRL/Agenția Națională de Administrare Fiscală - Direcția Generală Regională a Finanțelor Publice București, Agenția Națională de Administrare Fiscală – Direcția Generală Regională a Finanțelor Publice București – Administrația Sector 1 a Finanțelor Publice

text:
               17.2.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 54/14

      Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Tribunalul București (Rumunsko) 4. októbra 2019 – ITH Comercial Timișoara SRL/Agenția Națională de Administrare Fiscală - Direcția Generală Regională a Finanțelor Publice București, Agenția Națională de Administrare Fiscală – Direcția Generală Regională a Finanțelor Publice București – Administrația Sector 1 a Finanțelor Publice
      (Vec C-734/19)
      (2020/C 54/18)
      Jazyk konania: rumunčina

         Vnútroštátny súd, ktorý podal návrh na začatie prejudiciálneho konania

      Tribunalul București

         Účastníci konania pred vnútroštátnym súdom

         Žalobkyňa: ITH Comercial Timișoara SRL

         Žalované: Agenția Națională de Administrare Fiscală - Direcția Generală Regională a Finanțelor Publice București, Agenția Națională de Administrare Fiscală – Direcția Generală Regională a Finanțelor Publice București – Administrația Sector 1 a Finanțelor Publice

         Prejudiciálne otázky

                  1.1.

                  Umožňujú ustanovenia smernice Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty (1), najmä články 167 a 168 tejto smernice, zásada právnej istoty a ochrany legitímnej dôvery, zásada nediskriminácie a zásada daňovej neutrality, aby právo zdaniteľnej osoby na odpočítanie DPH vzťahujúce sa na určité investičné náklady, ktoré táto zdaniteľná osoba vynaložila s úmyslom využiť ich na realizáciu zdaniteľnej transakcie, zaniklo v prípade následného upustenia od plánovanej investície, alebo uvedené ustanovenia a zásady takémuto zániku práva na odpočítanie bránia?

                  1.2.

                  Umožňujú uvedené ustanovenia a zásady, aby sa právo na odpočítanie pri upustení od investície spochybnilo aj za iných okolností než v prípade, keď sa zdaniteľná osoba dopustila zneužitia dane alebo vyhýbaniu sa dani, alebo takémuto postupu bránia?

                  1.3.

                  Umožňujú uvedené ustanovenia a zásady výklad v tom zmysle, že medzi okolnosti, za ktorých možno spochybniť právo na odpočítanie v prípade upustenia od investície, patrí:

                              1.3.1.

                              neskoršie potvrdenie rizika neuskutočnenia investície, ktoré bolo zdaniteľnej osobe v čase vynaloženia investičných nákladov známe, ako napríklad skutočnosť, že orgán verejnej moci neschválil územný plán potrebný na uskutočnenie predmetnej investície;

                              1.3.2.

                              zmena hospodárskych okolností v priebehu času, v dôsledku ktorej plánovaná investícia stratila výnosnosť, ktorú mala v čase začatia jej realizácie?

                  1.4.

                  Majú sa ustanovenia smernice Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty a všeobecné zásady práva Európskej únie vykladať v tom zmysle, že v prípade upustenia od investície:

                              1.4.1.

                              platí domnienka o zneužití dane alebo vyhýbaniu sa dani, ktorá je dôvodom pre spochybnenie práva na odpočítanie, alebo je potrebné, aby takéto zneužitie dane alebo vyhýbanie sa dani daňové orgány preukázali;

                              1.4.2.

                              môže dôkaz o zneužití dane alebo vyhýbaní sa dani spočívať v jednoduchej domnienke, alebo sú potrebné objektívne dôkazy?

                  1.5.

                  Umožňujú ustanovenia smernice Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty a všeobecné zásady práva Európskej únie, aby sa zneužitie dane alebo vyhýbanie sa dani, ktoré sú dôvodom pre spochybňovanie práva na odpočítanie, v prípade upustenia od investície zohľadnili, ak zdaniteľná osoba nemôže nijakým spôsobom využívať tovary a služby, za ktoré odpočítala DPH, čiže ani výlučne na súkromné účely, alebo takýto postup uvedené ustanovenia a zásady vylučujú?

                  1.6.

                  Majú sa ustanovenia smernice Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty a všeobecné zásady práva Európskej únie vykladať v tom zmysle, že skutočnosti, ktoré nastanú po vynaložení nákladov zdaniteľnou osobou, ako napríklad: i) nástup hospodárskej krízy alebo ii) potvrdenie rizika neuskutočnenia investície, ktoré existovalo v deň vynaloženia investičných nákladov (napríklad skutočnosť, že orgán verejnej moci neschválil územný plán potrebný na uskutočnenie predmetnej investície) alebo iii) zmena v odhadoch týkajúcich sa výnosnosti investície, predstavujú v prípade upustenia od investície okolnosti nezávislé od vôle zdaniteľnej osoby, ktoré možno zohľadniť v rámci rozhodovania o dobrej viere dotknutej osoby?

                  1.7.

                  Majú sa ustanovenia smernice Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty, najmä články 184 a 185 smernice, zásada právnej istoty a ochrany legitímnej dôvery, zásada nediskriminácie a zásada daňovej neutrality vykladať v tom zmysle, že upustenie od investície predstavuje prípad opravy DPH?
                  Inými slovami, realizuje sa spochybnenie práva na odpočítanie DPH vzťahujúcej sa na určité investičné náklady, ktoré zdaniteľná osoba vynaložila s úmyslom využiť ich na realizáciu zdaniteľnej transakcie, a to v prípade, že od investície sa následne upustilo, prostredníctvom mechanizmu opravy DPH?

                  1.8.

                  Umožňujú ustanovenia smernice Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty existenciu vnútroštátnej právnej úpravy, ktorá obmedzuje zachovanie práva na odpočítanie DPH vo veci investícií, od ktorých sa upustilo, a to výlučne na dva prípady stanovené prostredníctvom stručného odkazu na dva rozsudky Súdneho dvora: i) prípad, keď zdaniteľná osoba z dôvodu skutočností, ktoré nezávisia od jej vôle, nikdy nevyužila takéto tovary/služby na svoju hospodársku činnosť, v súlade s rozsudkom Súdneho dvora Európskej únie vo veci C-37/95, Belgische Staat proti Ghent Coal Terminal NV, a tiež ii) iné prípady, keď sa nákup tovaru/služieb, vo vzťahu ku ktorým sa uplatnilo právo na odpočítanie, nevyužil na hospodársku činnosť zdaniteľnej osoby z objektívnych dôvodov, ktoré nezávisia od jej vôle, v súlade s rozsudkom Súdneho dvora Európskej únie vo veci C-110/94, Intercommunale voor zeewaterontzilting (INZO) proti Belgische Staat, alebo uvedené ustanovenia takejto vnútroštátnej právnej úprave bránia?

                  1.9.

                  Umožňujú ustanovenia smernice Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty a zásady právnej istoty a ochrany legitímnej dôvery, aby daňové orgány odvolali priznanie práva, ktoré bolo súčasťou predchádzajúcich protokolov o daňovej kontrole alebo predchádzajúcich rozhodnutí vydaných vo veci opravných prostriedkov v správnom konaní:

                              1.9.1.

                              v tom zmysle, že súkromná osoba kúpila tovary a služby s úmyslom využiť ich na uskutočnenie zdaniteľnej transakcie;

                              1.9.2.

                              v tom zmysle, že pozastavenie investičného projektu alebo upustenie od jeho realizácie bolo spôsobené konkrétnou okolnosťou nezávislou od vôle zdaniteľnej osoby, alebo uvedené ustanovenia a zásady takémuto postupu bránia?

                  2.1.

                  Umožňujú ustanovenia smernice Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty, najmä článok 28 smernice, aby sa mechanizmus zahŕňajúci osobu komisionára uplatňoval aj mimo mandátnej zmluvy bez zastúpenia, alebo uvedené ustanovenia uplatňovaniu takéhoto mechanizmu za uvedených okolností bránia?

                  2.2.

                  Majú sa ustanovenia smernice Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty, najmä článok 28 smernice, vykladať v tom zmysle, že mechanizmus zahŕňajúci osobu komisionára sa uplatňuje v prípade, keď zdaniteľná osoba realizuje stavbu v súlade s požiadavkami činnosti inej právnickej osoby, a to s cieľom zachovať si vlastníctvo budovy a poskytnúť túto budovu po jej dokončení dotknutej inej právnickej osobe iba do nájmu?

                  2.3.

                  Majú sa uvedené ustanovenia vykladať v tom zmysle, že staviteľ je vo vyššie uvedenej situácii povinný vyfakturovať investičné náklady spojené s výstavbou budovy právnickej osobe, ktorej bude uvedenú budovu po jej dokončení prenajímať, a vybrať od tejto právnickej osoby zodpovedajúcu DPH?

                  2.4.

                  Majú sa uvedené ustanovenia vykladať v tom zmysle, že staviteľ je vo vyššie uvedenej situácii povinný vyfakturovať investičné náklady a vybrať zodpovedajúcu DPH v prípade, ak stavebné práce definitívne zastaví z dôvodu výrazného utlmenia hospodárskej činnosti osoby, ktorej sa mala nehnuteľnosť prenajať, pričom toto utlmenie je spôsobené bezprostrednou platobnou neschopnosťou takejto osoby?

                  2.5.

                  Majú sa ustanovenia smernice Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty a všeobecné zásady práva Európskej únie vykladať v tom zmysle, že daňové orgány môžu preklasifikovať transakcie vykonávané zdaniteľnou osobou, a to bez zohľadnenia doložiek zmlúv, ktoré uzavrela, vrátane prípadu, ak predmetné zmluvy nie sú simulované?

                  2.6.

                  Umožňujú ustanovenia smernice Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty a najmä zásada právnej istoty a legitímnej dôvery, aby daňové orgány odvolali priznanie práva zdaniteľnej osoby na odpočítanie DPH, ktoré je súčasťou predchádzajúcich protokolov o daňovej kontrole alebo predchádzajúcich rozhodnutí týkajúcich sa opravných prostriedkov v správnom konaní, alebo uvedené ustanovenia a zásady takémuto postupu bránia?

         (1)  Smernica Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty (Ú. v. EÚ L 347, 2006, s. 1).


title: Vec C-748/19: Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Sąd Okręgowy w Warszawie (Poľsko) 15. októbra 2019 – Prokuratura Rejonowa w Mińsku Mazowieckim/WB

text:
               17.2.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 54/17

      Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Sąd Okręgowy w Warszawie (Poľsko) 15. októbra 2019 – Prokuratura Rejonowa w Mińsku Mazowieckim/WB
      (Vec C-748/19)
      (2020/C 54/19)
      Jazyk konania: poľština

         Vnútroštátny súd, ktorý podal návrh na začatie prejudiciálneho konania

      Sąd Okręgowy w Warszawie

         Účastníci konania pred vnútroštátnym súdom

         Žalobkyňa: Prokuratura Rejonowa w Mińsku Mazowieckim

         Žalovaný: WB

         Prejudiciálne otázky

                  1.

                  Má sa článok 19 ods. 1 druhý pododsek v spojení s článkom 2 Zmluvy o Európskej únii a v ňom uvedenou hodnotou právneho štátu a článok 6 ods. 1 a 2 v spojení s odôvodnením 22 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/343 (1) vykladať v tom zmysle, že k porušeniu požiadaviek účinnej súdnej ochrany, vrátane nezávislosti súdnictva, a požiadaviek vyplývajúcich z prezumpcie neviny dochádza v prípade, keď také súdne konanie, akým je trestné konanie voči obvinenému týkajúce sa spáchania deliktu podľa článku 200 § 1 k.k. a iných, prebieha takým spôsobom, že:

                              —

                              v zložení súdu zasadá sudca (HO) delegovaný na základe individuálneho rozhodnutia Minister Sprawiedliwości (minister spravodlivosti) zo súdu nižšieho stupňa v hierarchii súdov, pričom nie sú známe kritériá, akými sa riadil minister spravodlivosti pri delegovaní tohto sudcu, a vnútroštátne právo nestanovuje súdnu kontrolu takéhoto rozhodnutia a umožňuje ministrovi spravodlivosti odvolanie delegovaného sudcu kedykoľvek?

                  2.

                  Či dochádza k porušeniu požiadaviek uvedených v prvej otázke v prípade, keď proti rozhodnutiu vydanému v takom súdnom konaní, aké je opísané v prvej otázke, účastníkom konania prislúcha právo podať mimoriadny opravný prostriedok na Sąd Najwyższy (Najvyšší súd), ktorého rozhodnutia nemožno podľa vnútroštátneho práva napadnúť, a vnútroštátne právo ukladá predsedovi organizačnej jednotky tohto súdu (komory), ktorá je príslušná rozhodnúť o opravnom prostriedku, povinnosť prideľovať veci podľa abecedného zoznamu sudcov tejto komory, výslovne zakazujúc preskočenie akéhokoľvek sudcu, a prideľovania vecí sa zúčastňuje aj osoba menovaná na návrh kolegiálneho orgánu, akým je Krajowa Rada Sądownictwa (Štátna súdna rada), ktorej zloženie sa vytvára tak, že jej členmi sú sudcovia:

                              a)

                              vyberaní komorou parlamentu, ktorá hlasuje za hromadnú listinu kandidátov, ktorú predtým zostavila parlamentná komisia spomedzi kandidátov predložených parlamentným výborom alebo orgánom tejto komory na základe návrhov predložených skupinami sudcov alebo občanov, z čoho vyplýva, že v priebehu výberového konania sú kandidáti trikrát podporovaní politikmi;

                              b)

                              predstavujúci väčšinu členov tohto orgánu, ktorá postačuje na prijatie rozhodnutia na predloženie návrhov na vymenovanie do funkcie sudcu, ako aj iných záväzných rozhodnutí v zmysle vnútroštátneho práva?

                  3.

                  Aký účinok má z hľadiska práva Európskej únie, najmä ustanovení a požiadaviek uvedených v prvej otázke, rozhodnutie vydané v súdnom konaní prebiehajúcom takým spôsobom, aký je opísaný v prvej otázke, a rozhodnutie vydané v konaní na Najvyššom súde, kde sa na jeho vydaní podieľa osoba uvedená v druhej otázke?

                  4.

                  Závisia podľa práva Európskej únie, najmä ustanovení uvedených v prvej otázke, účinky rozhodnutí uvedených v tretej otázke od toho, či daný súd rozhodol v prospech alebo neprospech obvineného?

         (1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/343 z 9. marca 2016 o posilnení určitých aspektov prezumpcie neviny a práva byť prítomný na konaní pred súdom v trestnom konaní (Ú. v. EÚ L 65, 2016, s. 1).


title: Vec C-749/19: Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Sąd Okręgowy w Warszawie (Poľsko) 15. októbra 2019 – Prokuratura Rejonowa Warszawa-Żoliborz w Warszawie/XA, YZ

text:
               17.2.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 54/18

      Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Sąd Okręgowy w Warszawie (Poľsko) 15. októbra 2019 – Prokuratura Rejonowa Warszawa-Żoliborz w Warszawie/XA, YZ
      (Vec C-749/19)
      (2020/C 54/20)
      Jazyk konania: poľština

         Vnútroštátny súd, ktorý podal návrh na začatie prejudiciálneho konania

      Sąd Okręgowy w Warszawie

         Účastníci konania pred vnútroštátnym súdom

         Žalobkyňa: Prokuratura Rejonowa Warszawa-Żoliborz w Warszawie

         Žalovaní: XA, YZ

         Prejudiciálne otázky

                  1.

                  Má sa článok 19 ods. 1 druhý pododsek v spojení s článkom 2 Zmluvy o Európskej únii a v ňom uvedenou hodnotou právneho štátu a článok 6 ods. 1a 2 v spojení s odôvodnením 22 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/343 (1) vykladať v tom zmysle, že k porušeniu požiadaviek účinnej súdnej ochrany, vrátane nezávislosti súdnictva, a požiadaviek vyplývajúcich z prezumpcie neviny dochádza v prípade, keď také súdne konanie, akým je trestné konanie voči obvineným zo spáchania deliktov podľa článku 280 § I k.k. prebieha takým spôsobom, že:

                              —

                              v zložení súdu zasadá sudca delegovaný na základe individuálneho rozhodnutia Minister Sprawiedliwości (minister spravodlivosti) zo súdu nižšieho stupňa v hierarchii súdov, pričom nie sú známe kritériá, akými sa riadil minister spravodlivosti pri delegovaní tohto sudcu, a vnútroštátne právo nestanovuje súdnu kontrolu takéhoto rozhodnutia a umožňuje ministrovi spravodlivosti odvolanie delegovaného sudcu kedykoľvek?

                  2.

                  Či dochádza k porušeniu požiadaviek uvedených v prvej otázke v prípade, keď proti rozhodnutiu vydanému v takom súdnom konaní, aké je opísané v prvej otázke, účastníkom konania prislúcha právo podať mimoriadny opravný prostriedok na Sąd Najwyższy (Najvyšší súd), ktorého rozhodnutia nemožno podľa vnútroštátneho práva napadnúť, a vnútroštátne právo ukladá predsedovi organizačnej jednotky tohto súdu (komory), ktorá je príslušná rozhodnúť o opravnom prostriedku, povinnosť prideľovať veci podľa abecedného zoznamu sudcov tejto komory, výslovne zakazujúc preskočenie akéhokoľvek sudcu, a prideľovania vecí sa zúčastňuje aj osoba menovaná na návrh kolegiálneho orgánu, akým je Krajowa Rada Sądownictwa (Štátne súdna rada), ktorej zloženie sa vytvára tak, že jej členmi sú sudcovia:

                              a)

                              vyberaní komorou parlamentu, ktorá hlasuje za hromadnú listinu kandidátov, ktorú predtým zostavila parlamentná komisia spomedzi kandidátov predložených parlamentným výborom alebo orgánom tejto komory na základe návrhov predložených skupinami sudcov alebo občanov, z čoho vyplýva, že v priebehu výberového konania sú kandidáti trikrát podporovaní politikmi;

                              b)

                              predstavujúci väčšinu členov tohto orgánu, ktorá postačuje na prijatie rozhodnutia na predloženie návrhov na vymenovanie do funkcie sudcu, ako aj iných záväzných rozhodnutí v zmysle vnútroštátneho práva?

                  3.

                  Aký účinok má z hľadiska práva Európskej únie, najmä ustanovení a požiadaviek uvedených v prvej otázke, rozhodnutie vydané v súdnom konaní prebiehajúcom takým spôsobom, aký je opísaný v prvej otázke, a rozhodnutie vydané v konaní na Najvyššom súde, kde sa na jeho vydaní podieľa osoba uvedená v druhej otázke?

                  4.

                  Závisia podľa práva Európskej únie, najmä ustanovení uvedených v prvej otázke, účinky rozhodnutí uvedených v tretej otázke od toho, či daný súd rozhodol v prospech alebo neprospech obvineného?

         (1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/343 z 9. marca 2016 o posilnení určitých aspektov prezumpcie neviny a práva byť prítomný na konaní pred súdom v trestnom konaní (Ú. v. EÚ L 65, 2016, s. 1).


title: Vec C-750/19: Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Sąd Okręgowy w Warszawie (Poľsko) 15. októbra 2019 – Prokuratura Rejonowa Warszawa - Wola w Warszawie/DT

text:
               17.2.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 54/19

      Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Sąd Okręgowy w Warszawie (Poľsko) 15. októbra 2019 – Prokuratura Rejonowa Warszawa - Wola w Warszawie/DT
      (Vec C-750/19)
      (2020/C 54/21)
      Jazyk konania: poľština

         Vnútroštátny súd, ktorý podal návrh na začatie prejudiciálneho konania

      Sąd Okręgowy w Warszawie

         Účastníci konania pred vnútroštátnym súdom

         Žalobkyňa: Prokuratura Rejonowa Warszawa - Wola w Warszawie

         Žalovaný: DT

         Prejudiciálne otázky

                  1.

                  Má sa článok 19 ods. 1 druhý pododsek v spojení s článkom 2 Zmluvy o Európskej únii a v ňom uvedenou hodnotou právneho štátu a článok 6 ods. 1a 2 v spojení s odôvodnením 22 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/343 (1) vykladať v tom zmysle, že k porušeniu požiadaviek účinnej súdnej ochrany, vrátane nezávislosti súdnictva, a požiadaviek vyplývajúcich z prezumpcie neviny dochádza v prípade, keď také súdne konanie, akým je trestné konanie voči obvinenej zo spáchania deliktu podľa článku 62 § 2 k.k.s. a iné, prebieha takým spôsobom, že:

                              —

                              v zložení súdu zasadá sudca (okresného súdu JM) delegovaný na základe individuálneho rozhodnutia Minister Sprawiedliwości (minister spravodlivosti) zo súdu nižšieho stupňa v hierarchii súdov, pričom nie sú známe kritériá, akými sa riadil minister spravodlivosti pri delegovaní tohto sudcu, a vnútroštátne právo nestanovuje súdnu kontrolu takéhoto rozhodnutia a umožňuje ministrovi spravodlivosti odvolanie delegovaného sudcu kedykoľvek?

                  2.

                  Či dochádza k porušeniu požiadaviek uvedených v prvej otázke v prípade, keď proti rozhodnutiu vydanému v takom súdnom konaní, aké je opísané v prvej otázke, účastníkom konania prislúcha právo podať mimoriadny opravný prostriedok na Sąd Najwyższy (Najvyšší súd), ktorého rozhodnutia nemožno podľa vnútroštátneho práva napadnúť, a vnútroštátne právo ukladá predsedovi organizačnej jednotky tohto súdu (komory), ktorá je príslušná rozhodnúť o opravnom prostriedku, povinnosť prideľovať veci podľa abecedného zoznamu sudcov tejto komory, výslovne zakazujúc preskočenie akéhokoľvek sudcu, a prideľovania vecí sa zúčastňuje aj osoba menovaná na návrh kolegiálneho orgánu, akým je Krajowa Rada Sądownictwa (Štátne súdna rada), ktorej zloženie sa vytvára tak, že jej členmi sú sudcovia:

                              a)

                              vyberaní komorou parlamentu, ktorá hlasuje za hromadnú listinu kandidátov, ktorú predtým zostavila parlamentná komisia spomedzi kandidátov predložených parlamentným výborom alebo orgánom tejto komory na základe návrhov predložených skupinami sudcov alebo občanov, z čoho vyplýva, že v priebehu výberového konania sú kandidáti trikrát podporovaní politikmi;

                              b)

                              predstavujúci väčšinu členov tohto orgánu, ktorá postačuje na prijatie rozhodnutia na predloženie návrhov na vymenovanie do funkcie sudcu, ako aj iných záväzných rozhodnutí v zmysle vnútroštátneho práva?

                  3.

                  Aký účinok má z hľadiska práva Európskej únie, najmä ustanovení a požiadaviek uvedených v prvej otázke, rozhodnutie vydané v súdnom konaní prebiehajúcom takým spôsobom, aký je opísaný v prvej otázke, a rozhodnutie vydané v konaní na Najvyššom súde, kde sa na jeho vydaní podieľa osoba uvedená v druhej otázke?

                  4.

                  Závisia podľa práva Európskej únie, najmä ustanovení uvedených v prvej otázke, účinky rozhodnutí uvedených v tretej otázke od toho, či daný súd rozhodol v prospech alebo neprospech obvineného?“

         (1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/343 z 9. marca 2016 o posilnení určitých aspektov prezumpcie neviny a práva byť prítomný na konaní pred súdom v trestnom konaní (Ú. v. EÚ L 65, 2016, s. 1).


title: Vec C-751/19: Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Sąd Okręgowy w Warszawie (Poľsko) 15. októbra 2019 – Prokuratura Rejonowa w Pruszkowie/ZY

text:
               17.2.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 54/20

      Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Sąd Okręgowy w Warszawie (Poľsko) 15. októbra 2019 – Prokuratura Rejonowa w Pruszkowie/ZY
      (Vec C-751/19)
      (2020/C 54/22)
      Jazyk konania: poľština

         Vnútroštátny súd, ktorý podal návrh na začatie prejudiciálneho konania

      Sąd Okręgowy w Warszawie

         Účastníci konania pred vnútroštátnym súdom

         Žalobkyňa: Prokuratura Rejonowa w Pruszkowie

         Žalovaný: ZY

         Prejudiciálne otázky

                  1.

                  Má sa článok 19 ods. 1 druhý pododsek v spojení s článkom 2 Zmluvy o Európskej únii a v ňom uvedenou hodnotou právneho štátu a článok 6 ods. 1a 2 v spojení s odôvodnením 22 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/343 (1) vykladať v tom zmysle, že k porušeniu požiadaviek účinnej súdnej ochrany, vrátane nezávislosti súdnictva, a požiadaviek vyplývajúcich z prezumpcie neviny dochádza v prípade, keď také súdne konanie, akým je trestné konanie voči odsúdenému týkajúce sa návrhu na vydanie súhrnného rozsudku, prebieha takým spôsobom, že:

                              —

                              v zložení súdu zasadá sudca (KL) delegovaný na základe individuálneho rozhodnutia Minister Sprawiedliwości (minister spravodlivosti) zo súdu nižšieho stupňa v hierarchii súdov, pričom nie sú známe kritériá, akými sa riadil minister spravodlivosti pri delegovaní tohto sudcu, a vnútroštátne právo nestanovuje súdnu kontrolu takéhoto rozhodnutia a umožňuje ministrovi spravodlivosti odvolanie delegovaného sudcu kedykoľvek?

                  2.

                  Či dochádza k porušeniu požiadaviek uvedených v prvej otázke v prípade, keď proti rozhodnutiu vydanému v takom súdnom konaní, aké je opísané v prvej otázke, účastníkom konania prislúcha právo podať mimoriadny opravný prostriedok na Sąd Najwyższy (Najvyšší súd), ktorého rozhodnutia nemožno podľa vnútroštátneho práva napadnúť, a vnútroštátne právo ukladá predsedovi organizačnej jednotky tohto súdu (komory), ktorá je príslušná rozhodnúť o opravnom prostriedku, povinnosť prideľovať veci podľa abecedného zoznamu sudcov tejto komory, výslovne zakazujúc preskočenie akéhokoľvek sudcu, a prideľovania vecí sa zúčastňuje aj osoba menovaná na návrh kolegiálneho orgánu, akým je Krajowa Rada Sądownictwa (Štátne súdna rada), ktorej zloženie sa vytvára tak, že jej členmi sú sudcovia:

                              a)

                              vyberaní komorou parlamentu, ktorá hlasuje za hromadnú listinu kandidátov, ktorú predtým zostavila parlamentná komisia spomedzi kandidátov predložených parlamentným výborom alebo orgánom tejto komory na základe návrhov predložených skupinami sudcov alebo občanov, z čoho vyplýva, že v priebehu výberového konania sú kandidáti trikrát podporovaní politikmi;

                              b)

                              predstavujúci väčšinu členov tohto orgánu, ktorá postačuje na prijatie rozhodnutia na predloženie návrhov na vymenovanie do funkcie sudcu, ako aj iných záväzných rozhodnutí v zmysle vnútroštátneho práva?

                  3.

                  Aký účinok má z hľadiska práva Európskej únie, najmä ustanovení a požiadaviek uvedených v prvej otázke, rozhodnutie vydané v súdnom konaní prebiehajúcom takým spôsobom, aký je opísaný v prvej otázke, a rozhodnutie vydané v konaní na Najvyššom súde, kde sa na jeho vydaní podieľa osoba uvedená v druhej otázke?

                  4.

                  Závisia podľa práva Európskej únie, najmä ustanovení uvedených v prvej otázke, účinky rozhodnutí uvedených v tretej otázke od toho, či daný súd rozhodol v prospech alebo neprospech obvineného?“

         (1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/343 z 9. marca 2016 o posilnení určitých aspektov prezumpcie neviny a práva byť prítomný na konaní pred súdom v trestnom konaní (Ú. v. EÚ L 65, 2016, s. 1).


title: Vec C-752/19: Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Sąd Okręgowy w Warszawie (Poľsko) 15. októbra 2019 – Prokuratura Rejonowa Warszawa - Ursynów w Warszawie/AX

text:
               17.2.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 54/22

      Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Sąd Okręgowy w Warszawie (Poľsko) 15. októbra 2019 – Prokuratura Rejonowa Warszawa - Ursynów w Warszawie/AX
      (Vec C-752/19)
      (2020/C 54/23)
      Jazyk konania: poľština

         Vnútroštátny súd, ktorý podal návrh na začatie prejudiciálneho konania

      Sąd Okręgowy w Warszawie

         Účastníci konania pred vnútroštátnym súdom

         Žalobkyňa: Prokuratura Rejonowa Warszawa - Ursynów w Warszawie

         Žalovaný: AX

         Prejudiciálne otázky

                  1.

                  Má sa článok 19 ods. 1 druhý pododsek v spojení s článkom 2 Zmluvy o Európskej únii a v ňom uvedenou hodnotou právneho štátu a článok 6 ods. 1a 2 v spojení s odôvodnením 22 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/343 (1) vykladať v tom zmysle, že k porušeniu požiadaviek účinnej súdnej ochrany, vrátane nezávislosti súdnictva, a požiadaviek vyplývajúcich z prezumpcie neviny dochádza v prípade, keď také súdne konanie, akým je trestné konanie voči obvinenému zo spáchania činu podľa článku 177 § 1 k.k. a iné, prebieha takým spôsobom, že:

                              —

                              v zložení súdu zasadá sudca (LK) delegovaný na základe individuálneho rozhodnutia Minister Sprawiedliwości (minister spravodlivosti) zo súdu nižšieho stupňa v hierarchii súdov, pričom nie sú známe kritériá, akými sa riadil minister spravodlivosti pri delegovaní tohto sudcu, a vnútroštátne právo nestanovuje súdnu kontrolu takéhoto rozhodnutia a umožňuje ministrovi spravodlivosti odvolanie delegovaného sudcu kedykoľvek?

                  2.

                  Či dochádza k porušeniu požiadaviek uvedených v prvej otázke v prípade, keď proti rozhodnutiu vydanému v takom súdnom konaní, aké je opísané v prvej otázke, účastníkom konania prislúcha právo podať mimoriadny opravný prostriedok na Sąd Najwyższy (Najvyšší súd), ktorého rozhodnutia nemožno podľa vnútroštátneho práva napadnúť, a vnútroštátne právo ukladá predsedovi organizačnej jednotky tohto súdu (komory), ktorá je príslušná rozhodnúť o opravnom prostriedku, povinnosť prideľovať veci podľa abecedného zoznamu sudcov tejto komory, výslovne zakazujúc preskočenie akéhokoľvek sudcu, a prideľovania vecí sa zúčastňuje aj osoba menovaná na návrh kolegiálneho orgánu, akým je Krajowa Rada Sądownictwa (Štátna súdna rada), ktorej zloženie sa vytvára tak, že jej členmi sú sudcovia:

                              a)

                              vyberaní komorou parlamentu, ktorá hlasuje za hromadnú listinu kandidátov, ktorú predtým zostavila parlamentná komisia spomedzi kandidátov predložených parlamentným výborom alebo orgánom tejto komory na základe návrhov predložených skupinami sudcov alebo občanov, z čoho vyplýva, že v priebehu výberového konania sú kandidáti trikrát podporovaní politikmi;

                              b)

                              predstavujúci väčšinu členov tohto orgánu, ktorá postačuje na prijatie rozhodnutia na predloženie návrhov na vymenovanie do funkcie sudcu, ako aj iných záväzných rozhodnutí v zmysle vnútroštátneho práva?

                  3.

                  Aký účinok má z hľadiska práva Európskej únie, najmä ustanovení a požiadaviek uvedených v prvej otázke, rozhodnutie vydané v súdnom konaní prebiehajúcom takým spôsobom, aký je opísaný v prvej otázke, a rozhodnutie vydané v konaní na Najvyššom súde, kde sa na jeho vydaní podieľa osoba uvedená v druhej otázke?

                  4.

                  Závisia podľa práva Európskej únie, najmä ustanovení uvedených v prvej otázke, účinky rozhodnutí uvedených v tretej otázke od toho, či daný súd rozhodol v prospech alebo neprospech obvineného?

         (1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/343 z 9. marca 2016 o posilnení určitých aspektov prezumpcie neviny a práva byť prítomný na konaní pred súdom v trestnom konaní (Ú. v. EÚ L 65, 2016, s. 1).


title: Vec C-753/19: Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Sąd Okręgowy w Warszawie (Poľsko) 15. októbra 2019 – Prokuratura Rejonowa Warszawa – Wola w Warszawie/BV

text:
               17.2.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 54/23

      Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Sąd Okręgowy w Warszawie (Poľsko) 15. októbra 2019 – Prokuratura Rejonowa Warszawa – Wola w Warszawie/BV
      (Vec C-753/19)
      (2020/C 54/24)
      Jazyk konania: poľština

         Vnútroštátny súd, ktorý podal návrh na začatie prejudiciálneho konania

      Sąd Okręgowy w Warszawie

         Účastníci konania pred vnútroštátnym súdom

         Žalobkyňa: Prokuratura Rejonowa Warszawa – Wola w Warszawie

         Žalovaný: BV

         Prejudiciálne otázky

                  1.

                  Má sa článok 19 ods. 1 druhý pododsek v spojení s článkom 2 Zmluvy o Európskej únii a v ňom uvedenou hodnotou právneho štátu a článok 6 ods. 1a 2 v spojení s odôvodnením 22 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/343 (1) vykladať v tom zmysle, že k porušeniu požiadaviek účinnej súdnej ochrany, vrátane nezávislosti súdnictva, a požiadaviek vyplývajúcich z prezumpcie neviny dochádza v prípade, keď také súdne konanie, akým je trestné konanie voči obvinenému týkajúce sa návrhu na vydanie rozsudku ukladajúceho súhrnný trest, prebieha takým spôsobom, že:

                              —

                              v zložení súdu zasadá sudca (MJ) delegovaný na základe individuálneho rozhodnutia Minister Sprawiedliwości (minister spravodlivosti) zo súdu nižšieho stupňa v hierarchii súdov, pričom nie sú známe kritériá, akými sa riadil minister spravodlivosti pri delegovaní tohto sudcu, a vnútroštátne právo nestanovuje súdnu kontrolu takéhoto rozhodnutia a umožňuje ministrovi spravodlivosti odvolanie delegovaného sudcu kedykoľvek?

                  2.

                  Či dochádza k porušeniu požiadaviek uvedených v prvej otázke v prípade, keď proti rozhodnutiu vydanému v takom súdnom konaní, aké je opísané v prvej otázke, účastníkom konania prislúcha právo podať mimoriadny opravný prostriedok na Sąd Najwyższy (Najvyšší súd), ktorého rozhodnutia nemožno podľa vnútroštátneho práva napadnúť, a vnútroštátne právo ukladá predsedovi organizačnej jednotky tohto súdu (komory), ktorá je príslušná rozhodnúť o opravnom prostriedku, povinnosť prideľovať veci podľa abecedného zoznamu sudcov tejto komory, výslovne zakazujúc preskočenie akéhokoľvek sudcu, a prideľovania vecí sa zúčastňuje aj osoba menovaná na návrh kolegiálneho orgánu, akým je Krajowa Rada Sądownictwa (Štátna súdna rada), ktorej zloženie sa vytvára tak, že jej členmi sú sudcovia:

                              a)

                              vyberaní komorou parlamentu, ktorá hlasuje za hromadnú listinu kandidátov, ktorú predtým zostavila parlamentná komisia spomedzi kandidátov predložených parlamentným výborom alebo orgánom tejto komory na základe návrhov predložených skupinami sudcov alebo občanov, z čoho vyplýva, že v priebehu výberového konania sú kandidáti trikrát podporovaní politikmi;

                              b)

                              predstavujúci väčšinu členov tohto orgánu, ktorá postačuje na prijatie rozhodnutia na predloženie návrhov na vymenovanie do funkcie sudcu, ako aj iných záväzných rozhodnutí v zmysle vnútroštátneho práva?

                  3.

                  Aký účinok má z hľadiska práva Európskej únie, najmä ustanovení a požiadaviek uvedených v prvej otázke, rozhodnutie vydané v súdnom konaní prebiehajúcom takým spôsobom, aký je opísaný v prvej otázke, a rozhodnutie vydané v konaní na Najvyššom súde, kde sa na jeho vydaní podieľa osoba uvedená v druhej otázke?

                  4.

                  Závisia podľa práva Európskej únie, najmä ustanovení uvedených v prvej otázke, účinky rozhodnutí uvedených v tretej otázke od toho, či daný súd rozhodol v prospech alebo neprospech obvineného?

         (1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/343 z 9. marca 2016 o posilnení určitých aspektov prezumpcie neviny a práva byť prítomný na konaní pred súdom v trestnom konaní (Ú. v. EÚ L 65, 2016, s. 1).


title: Vec C-754/19: Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Sąd Okręgowy w Warszawie (Poľsko) 15. októbra 2019 – Prokuratura Rejonowa Warszawa - Wola w Warszawie/CU

text:
               17.2.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 54/24

      Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Sąd Okręgowy w Warszawie (Poľsko) 15. októbra 2019 – Prokuratura Rejonowa Warszawa - Wola w Warszawie/CU
      (Vec C-754/19)
      (2020/C 54/25)
      Jazyk konania: poľština

         Vnútroštátny súd, ktorý podal návrh na začatie prejudiciálneho konania

      Sąd Okręgowy w Warszawie

         Účastníci konania pred vnútroštátnym súdom

         Žalobkyňa: Prokuratura Rejonowa Warszawa - Wola w Warszawie

         Žalovaný: CU

         Prejudiciálne otázky

                  1.

                  Má sa článok 19 ods. 1 druhý pododsek v spojení s článkom 2 Zmluvy o Európskej únii a v ňom uvedenou hodnotou právneho štátu a článok 6 ods. 1a 2 v spojení s odôvodnením 22 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/343 (1) vykladať v tom zmysle, že k porušeniu požiadaviek účinnej súdnej ochrany, vrátane nezávislosti súdnictva, a požiadaviek vyplývajúcich z prezumpcie neviny dochádza v prípade, keď také súdne konanie, akým je trestné konanie voči obvinenému zo spáchania deliktu podľa článku 296 § 2 k.k. a iné, prebieha takým spôsobom, že:

                              —

                              v zložení súdu zasadá sudca (NI) delegovaný na základe individuálneho rozhodnutia Minister Sprawiedliwości (minister spravodlivosti) zo súdu nižšieho stupňa v hierarchii súdov, pričom nie sú známe kritériá, akými sa riadil minister spravodlivosti pri delegovaní tohto sudcu, a vnútroštátne právo nestanovuje súdnu kontrolu takéhoto rozhodnutia a umožňuje ministrovi spravodlivosti odvolanie delegovaného sudcu kedykoľvek?

                  2.

                  Či dochádza k porušeniu požiadaviek uvedených v prvej otázke v prípade, keď proti rozhodnutiu vydanému v takom súdnom konaní, aké je opísané v prvej otázke, účastníkom konania prislúcha právo podať mimoriadny opravný prostriedok na Sąd Najwyższy (Najvyšší súd), ktorého rozhodnutia nemožno podľa vnútroštátneho práva napadnúť, a vnútroštátne právo ukladá predsedovi organizačnej jednotky tohto súdu (komory), ktorá je príslušná rozhodnúť o opravnom prostriedku, povinnosť prideľovať veci podľa abecedného zoznamu sudcov tejto komory, výslovne zakazujúc preskočenie akéhokoľvek sudcu, a prideľovania vecí sa zúčastňuje aj osoba menovaná na návrh kolegiálneho orgánu, akým je Krajowa Rada Sądownictwa (Štátna súdna rada), ktorej zloženie sa vytvára tak, že jej členmi sú sudcovia:

                              a)

                              vyberaní komorou parlamentu, ktorá hlasuje za hromadnú listinu kandidátov, ktorú predtým zostavila parlamentná komisia spomedzi kandidátov predložených parlamentným výborom alebo orgánom tejto komory na základe návrhov predložených skupinami sudcov alebo občanov, z čoho vyplýva, že v priebehu výberového konania sú kandidáti trikrát podporovaní politikmi;

                              b)

                              predstavujúci väčšinu členov tohto orgánu, ktorá postačuje na prijatie rozhodnutia na predloženie návrhov na vymenovanie do funkcie sudcu, ako aj iných záväzných rozhodnutí v zmysle vnútroštátneho práva?

                  3.

                  Aký účinok má z hľadiska práva Európskej únie, najmä ustanovení a požiadaviek uvedených v prvej otázke, rozhodnutie vydané v súdnom konaní prebiehajúcom takým spôsobom, aký je opísaný v prvej otázke, a rozhodnutie vydané v konaní na Najvyššom súde, kde sa na jeho vydaní podieľa osoba uvedená v druhej otázke?

                  4.

                  Závisia podľa práva Európskej únie, najmä ustanovení uvedených v prvej otázke, účinky rozhodnutí uvedených v tretej otázke od toho, či daný súd rozhodol v prospech alebo neprospech obvineného?“

         (1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/343 z 9. marca 2016 o posilnení určitých aspektov prezumpcie neviny a práva byť prítomný na konaní pred súdom v trestnom konaní (Ú. v. EÚ L 65, 2016, s. 1).


title: Vec C-763/19: Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Sąd Apelacyjny w Krakowie (Poľsko) 18. októbra 2019 – D.S./S.P., A.P., D.K., Sz. w K.

text:
               17.2.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 54/25

      Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Sąd Apelacyjny w Krakowie (Poľsko) 18. októbra 2019 – D.S./S.P., A.P., D.K., Sz. w K.
      (Vec C-763/19)
      (2020/C 54/26)
      Jazyk konania: poľština

         Vnútroštátny súd, ktorý podal návrh na začatie prejudiciálneho konania

      Sąd Apelacyjny w Krakowie

         Účastníci konania pred vnútroštátnym súdom

         Navrhovateľ: D.S.

         Odporcovia: S.P., A.P., D.K., Sz. w K.

         Prejudiciálne otázky

                  1.

                  Majú sa článok 19 ods. 1 druhý pododsek, článok 2, článok 4 ods. 3 a článok 6 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii, v spojení s článkom 47 Charty základných práv Európskej únie a článkom 267 Zmluvy o fungovaní Európskej únie vykladať v tom zmysle, že osoba vymenovaná do funkcie sudcu za zjavného porušenia právnych prepisov členského štátu upravujúcich vymenovanie sudcov, ktoré konkrétne spočíva vo vymenovaní danej osoby do funkcie sudcu na návrh orgánu, ktorý nepredstavuje záruku nezávislosti od zákonodarnej a výkonnej moci a nestrannosti, a v situácii, keď je systémovo vylúčené súdne preskúmanie zákonnosti konania o vymenovaní, a tiež vo vymenovaní tejto osoby do funkcie sudcu napriek tomu, že predtým bola podaná sťažnosť na príslušný vnútroštátny súd [Naczelny Sąd Administracyjny (Najvyšší správny súd, Poľsko)] proti uzneseniu vnútroštátneho orgánu [Krajowa Rada Sądownictwa (Národná rada súdnictva, Poľsko)] obsahujúcemu návrh na vymenovanie tejto osoby do funkcie sudcu, napriek tomu, že bola odložená vykonateľnosť tohto uznesenia podľa vnútroštátneho práva a že konanie na príslušnom vnútroštátnom súde [Naczelny Sąd Administracyjny (Najvyšší správny súd)] nebolo ukončené pred doručením vymenúvacieho dekrétu, nie je nezávislým sudcom v zmysle práva Únie?

                              —

                              a v súvislosti s tým má sa súd, ktorý je zložený z osôb vymenovaných za podmienok uvedených vyššie, považovať za súd, ktorý nie je nezávislý, nestranný a vopred stanovený zákonom v zmysle práva Európskej únie?

                  2.

                  V prípade kladnej odpovede na prvú otázku, má sa článok 19 ods. 1 druhý pododsek, článok 2, článok 4 ods. 3 a článok 6 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii, v spojení s článkom 47 Charty základných práv Európskej únie a s článkom 267 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, vykladať v tom zmysle, že rozhodnutie vydané sudcom a súdom poslednej inštancie, ktorý bol vytvorený spôsobom opísaným v [otázke] 1, nie je rozhodnutím v právnom zmysle (teda je ničotným rozhodnutím) v zmysle ustanovení práva Európskej únie, a posúdenie v tomto smere môže vykonať všeobecný súd, ktorý spĺňa požiadavky na súd stanovené v právnej úpravy Európskej únie?


title: Vec C-764/19: Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Sąd Apelacyjny w Krakowie (Poľsko) 18. októbra 2019 – C. S.A./Syndykowi masy upadłości I.T. w upadłości likwidacyjnej

text:
               17.2.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 54/26

      Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Sąd Apelacyjny w Krakowie (Poľsko) 18. októbra 2019 – C. S.A./Syndykowi masy upadłości I.T. w upadłości likwidacyjnej
      (Vec C-764/19)
      (2020/C 54/27)
      Jazyk konania: poľština

         Vnútroštátny súd, ktorý podal návrh na začatie prejudiciálneho konania

      Sąd Apelacyjny w Krakowie

         Účastníci konania pred vnútroštátnym súdom

         Navrhovateľ: C. S.A.

         Odporca: Syndyk masy upadłości I.T. w upadłości likwidacyjnej

         Prejudiciálne otázky

                  1.

                  Majú sa článok 19 ods. 1 druhý pododsek, článok 2, článok 4 ods. 3 a článok 6 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii, v spojení s článkom 47 Charty základných práv Európskej únie a článkom 267 Zmluvy o fungovaní Európskej únie vykladať v tom zmysle, že osoba vymenovaná do funkcie sudcu za zjavného porušenia právnych prepisov členského štátu upravujúcich vymenovanie sudcov, ktoré konkrétne spočíva vo vymenovaní danej osoby do funkcie sudcu na návrh orgánu, ktorý nepredstavuje záruku nezávislosti od zákonodarnej a výkonnej moci a nestrannosti, a v situácii, keď je systémovo vylúčené súdne preskúmanie zákonnosti konania o vymenovaní, a tiež vo vymenovaní tejto osoby do funkcie sudcu napriek tomu, že predtým bola podaná sťažnosť na príslušný vnútroštátny súd [Naczelny Sąd Administracyjny (Najvyšší správny súd, Poľsko)] proti uzneseniu vnútroštátneho orgánu [Krajowa Rada Sądownictwa (Národná rada súdnictva, Poľsko)] obsahujúcemu návrh na vymenovanie tejto osoby do funkcie sudcu, napriek tomu, že bola odložená vykonateľnosť tohto uznesenia podľa vnútroštátneho práva a že konanie na príslušnom vnútroštátnom súde [Naczelny Sąd Administracyjny (Najvyšší správny súd)] nebolo ukončené pred doručením vymenúvacieho dekrétu, nie je nezávislým sudcom v zmysle práva Únie?

                              —

                              a v súvislosti s tým má sa súd, ktorý je zložený z osôb vymenovaných za podmienok uvedených vyššie, považovať za súd, ktorý nie je nezávislý, nestranný a vopred stanovený zákonom v zmysle práva Európskej únie?

                  2.

                  V prípade kladnej odpovede na prvú otázku, má sa článok 19 ods. 1 druhý pododsek, článok 2, článok 4 ods. 3 a článok 6 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii, v spojení s článkom 47 Charty základných práv Európskej únie a s článkom 267 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, vykladať v tom zmysle, že rozhodnutie vydané sudcom a súdom poslednej inštancie, ktorý bol vytvorený spôsobom opísaným v [otázke] 1, nie je rozhodnutím v právnom zmysle (teda je ničotným rozhodnutím) v zmysle ustanovení práva Európskej únie, a posúdenie v tomto smere môže vykonať všeobecný súd, ktorý spĺňa požiadavky na súd stanovené v právnej úpravy Európskej únie?


title: Vec C-765/19: Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Sąd Apelacyjny w Krakowie (Poľsko) 18. októbra 2019 – M.Ś., I.Ś./R.B.P. Spółka Akcyjna

text:
               17.2.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 54/27

      Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Sąd Apelacyjny w Krakowie (Poľsko) 18. októbra 2019 – M.Ś., I.Ś./R.B.P. Spółka Akcyjna
      (Vec C-765/19)
      (2020/C 54/28)
      Jazyk konania: poľština

         Vnútroštátny súd, ktorý podal návrh na začatie prejudiciálneho konania

      Sąd Apelacyjny w Krakowie

         Účastníci konania pred vnútroštátnym súdom

         Navrhovatelia: M.Ś., I.Ś.

         Odporca: R.B.P. Spółka Akcyjna

         Prejudiciálne otázky

                  1.

                  Majú sa článok 19 ods. 1 druhý pododsek, článok 2, článok 4 ods. 3 a článok 6 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii, v spojení s článkom 47 Charty základných práv Európskej únie a článkom 267 Zmluvy o fungovaní Európskej únie vykladať v tom zmysle, že osoba vymenovaná do funkcie sudcu za zjavného porušenia právnych prepisov členského štátu upravujúcich vymenovanie sudcov, ktoré konkrétne spočíva vo vymenovaní danej osoby do funkcie sudcu na návrh orgánu, ktorý nepredstavuje záruku nezávislosti od zákonodarnej a výkonnej moci a nestrannosti, a v situácii, keď je systémovo vylúčené súdne preskúmanie zákonnosti konania o vymenovaní, a tiež vo vymenovaní tejto osoby do funkcie sudcu napriek tomu, že predtým bola podaná sťažnosť na príslušný vnútroštátny súd [Naczelny Sąd Administracyjny (Najvyšší správny súd, Poľsko)] proti uzneseniu vnútroštátneho orgánu [Krajowa Rada Sądownictwa (Národná rada súdnictva, Poľsko)] obsahujúcemu návrh na vymenovanie tejto osoby do funkcie sudcu, napriek tomu, že bola odložená vykonateľnosť tohto uznesenia podľa vnútroštátneho práva a že konanie na príslušnom vnútroštátnom súde [Naczelny Sąd Administracyjny (Najvyšší správny súd)] nebolo ukončené pred doručením vymenúvacieho dekrétu, nie je nezávislým sudcom v zmysle práva Únie?

                              —

                              a v súvislosti s tým má sa súd, ktorý je zložený z osôb vymenovaných za podmienok uvedených vyššie, považovať za súd, ktorý nie je nezávislý, nestranný a vopred stanovený zákonom v zmysle práva Európskej únie?

                  2.

                  V prípade kladnej odpovede na prvú otázku, má sa článok 19 ods. 1 druhý pododsek, článok 2, článok 4 ods. 3 a článok 6 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii, v spojení s článkom 47 Charty základných práv Európskej únie a s článkom 267 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, vykladať v tom zmysle, že rozhodnutie vydané sudcom a súdom poslednej inštancie, ktorý bol vytvorený spôsobom opísaným v [otázke] 1, nie je rozhodnutím v právnom zmysle (teda je ničotným rozhodnutím) v zmysle ustanovení práva Európskej únie, a posúdenie v tomto smere môže vykonať všeobecný súd, ktorý spĺňa požiadavky na súd stanovené v právnej úpravy Európskej únie?


title: Vec C-790/19: Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Curtea de Apel Brașov (Rumunsko) 24. októbra 2019 – trestné konanie proti LG, MH

text:
               17.2.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 54/28

      Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Curtea de Apel Brașov (Rumunsko) 24. októbra 2019 – trestné konanie proti LG, MH
      (Vec C-790/19)
      (2020/C 54/29)
      Jazyk konania: rumunčina

         Vnútroštátny súd, ktorý podal návrh na začatie prejudiciálneho konania

      Curtea de Apel Brașov

         Účastníci trestného konania pred vnútroštátnym súdom

      LG, MH

         Prejudiciálna otázka

      Má sa článok 1 ods. 3 písm. a) smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/849 o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu, ktorou sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 a zrušuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/60/ES a smernica Komisie 2006/70/ES (1) vykladať v tom zmysle, že osoba, ktorá spácha skutok predstavujúci trestný čin prania špinavých peňazí, je vždy osobou odlišnou od osoby, ktorá spáchala základný trestný čin (predikatívny trestný čin, z ktorého pochádzajú peniaze, ktoré sú predmetom skutku prania špinavých peňazí)?

         (1)  Ú. v. EÚ L 141, 2015, s. 73.


title: Vec C-811/19: Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Înalta Curte de Casație și Justiție (Rumunsko) 4. novembra 2019 – procedura penale contro FQ, GP, HO, IN, JM

text:
               17.2.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 54/28

      Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Înalta Curte de Casație și Justiție (Rumunsko) 4. novembra 2019 – procedura penale contro FQ, GP, HO, IN, JM
      (Vec C-811/19)
      (2020/C 54/30)
      Jazyk konania: rumunčina

         Vnútroštátny súd, ktorý podal návrh na začatie prejudiciálneho konania

      Înalta Curte de Casație și Justiție

         Obžalovaní

      FQ, GP, HO, IN, JM

         Prejudiciálne otázky

                  1.

                  Majú sa článok 19 ods. 1 Zmluvy o Európskej únii, článok 325 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, článok 58 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/849 z 20. mája 2015 o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu, ktorou sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 a zrušuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/60/ES a smernica Komisie 2006/70/ES (1), článok 4 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1371 z 5. júla 2017 o boji proti podvodom, ktoré poškodzujú finančné záujmy Únie, prostredníctvom trestného práva (2), ktorý bol vypracovaný na základe článku K.3 Zmluvy o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev z 26. júna 1995, vykladať v tom zmysle, že bránia vydaniu rozhodnutia orgánu stojaceho mimo súdnej moci, t. j. Curtea Constituțională a României (Ústavný súd Rumunska), ktorý rozhoduje o procesnej výnimke týkajúcej sa prípadného nezákonného zloženia senátu súdu z hľadiska zásady špecializácie sudcov Înalta Curte de Casație și Justiție (Najvyšší kasačný súd, Rumunsko) (ktorú nestanovuje Ústava Rumunska) a ktorý ukladá súdu povinnosť vrátiť veci, ktoré sú v štádiu odvolania (s devolutívnym účinkom), na účely ich opätovného preskúmania v rámci prvej fázy konania pred týmto istým súdom?

                  2.

                  Majú sa článok 2 Zmluvy o Európskej únii a článok 47 druhý odsek Charty základných práv Európskej únie vykladať v tom zmysle, že bránia tomu, aby orgán stojaci mimo súdnej moci vyhlásil za nezákonné zloženie rozhodovacieho senátu sekcie najvyššieho súdu (senát zložený zo sudcov, ktorí v čase povyšovania spĺňali okrem iného podmienku špecializácie požadovanej na účely pridelenia do trestného senátu najvyššieho súdneho orgánu)?

                  3.

                  Má sa prednosť práva Únie vykladať v tom zmysle, že vnútroštátnemu súdu umožňuje ponechať neuplatnené rozhodnutie Ústavného súdu, ktoré vykladá normu nižšej právnej sily ako je Ústava týkajúcu sa organizácie Înalta Curte de Casație și Justiție (Najvyšší kasačný súd), uvedenú vo vnútroštátnom zákone o prevencii, odhaľovaní a sankcionovaní skutkov korupcie, t. j. normu, ktorú súd ustálene vykladá v tom istom zmysle počas šestnástich rokov?

                  4.

                     Zahŕňa zásada účinného prostriedku nápravy v súlade s článkom 47 Charty základných práv Európskej únie špecializáciu sudcov a vytvorenie špecializovaných senátov na najvyššom súde?

         (1)  Ú. v. EÚ L 141, 2015, s. 73.

         (2)  Ú. v. EÚ L 198, 2017, s. 29.


title: Vec C-822/19: Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Curtea de Apel Alba Iulia (Rumunsko) 5. novembra 2019 – Flavourstream SRL/Direcția Generală Regională a Finanțelor Publice Brașov, Agenția Națională de Administrare Fiscală - Direcția Generală a Vămilor - Direcția Regională Vamală Brașov - Biroul Vamal de Interior Sibiu

text:
               17.2.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 54/29

      Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Curtea de Apel Alba Iulia (Rumunsko) 5. novembra 2019 – Flavourstream SRL/Direcția Generală Regională a Finanțelor Publice Brașov, Agenția Națională de Administrare Fiscală - Direcția Generală a Vămilor - Direcția Regională Vamală Brașov - Biroul Vamal de Interior Sibiu
      (Vec C-822/19)
      (2020/C 54/31)
      Jazyk konania: rumunčina

         Vnútroštátny súd, ktorý podal návrh na začatie prejudiciálneho konania

      Curtea de Apel Alba Iulia

         Účastníci konania pred vnútroštátnym súdom

         Odvolatelia, žalovaní v prvom stupni: Direcția Generală Regională a Finanțelor Publice Brașov, Agenția Națională de Administrare Fiscală - Direcția Generală a Vămilor - Direcția Regională Vamală Brașov - Biroul Vamal de Interior Sibiu

         Odporkyňa, žalobkyňa v prvom stupni: Flavourstream SRL

         Prejudiciálna otázka

      Má sa nomenklatúra obsiahnutá v prílohe I nariadenia č. 2658/87, zmeneného vykonávacím nariadením 2016/1821 (1), vykladať v tom zmysle, že výrobok „AURIC GMO FREE“, ktorý je predmetom tohto sporu, sa má zaradiť pod podpoložky sadzobníka 17 029 095 uvedenej nomenklatúry alebo v tom zmysle, že tento výrobok sa má zaradiť pod podpoložku 29 124 900 uvedenej nomenklatúry?

         (1)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2016/1821 zo 6. októbra 2016, ktorým sa mení príloha I k nariadeniu Rady (EHS) č. 2658/87 o colnej a štatistickej nomenklatúre a o Spoločnom colnom sadzobníku (Ú. v. EÚ L 294, 2016, s. 1).


title: Vec C-834/19: Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Tribunale di Vicenza (Taliansko) 15. novembra 2019 – AV/Ministero della Giustizia, Talianska republika

text:
               17.2.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 54/30

      Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Tribunale di Vicenza (Taliansko) 15. novembra 2019 – AV/Ministero della Giustizia, Talianska republika
      (Vec C-834/19)
      (2020/C 54/32)
      Jazyk konania: taliančina

         Vnútroštátny súd, ktorý podal návrh na začatie prejudiciálneho konania

      Tribunale di Vicenza

         Účastníci konania pred vnútroštátnym súdom

         Žalobkyňa: AV

         Žalovaní: Ministero della Giustizia, Talianska republika

         Prejudiciálna otázka

      Bráni vnútroštátna prax, ktorá z pojmu „pracovník na kratší pracovný čas“ podľa doložky 2 rámcovej dohody, ktorá tvorí prílohu k smernici 1997/81/ES (1), a z pojmu „pracovník na dobu určitú“ podľa doložky 2 rámcovej dohody, ktorá tvorí prílohu k smernici 1999/70/ES (2), vylučuje honorárneho sudcu prvostupňového všeobecného súdu (Giudice Onorario di Tribunale – GOT) vykonávajúceho pracovnú činnosť nižšie uvedeným spôsobom, ktorým sa vyznačuje výkon práce pani AV, dosiahnutiu potrebného účinku smerníc 1997/81/ES a 1999/70/ES?

         (1)  Smernica Rady 97/81/ES z 15. decembra 1997 týkajúca sa rámcovej dohody o práci na kratší pracovný čas, ktorú uzavreli UNICE, CEEP a ETUC (Ú. v. ES L 14, 1998, s. 9; Mim. vyd. 05/003, s. 267).

         (2)  Smernica Rady 1999/70/ES z 28. júna 1999 o rámcovej dohode o práci na dobu určitú, ktorú uzavreli ETUC, UNICE a CEEP (Ú. v. ES L 175, 1999, s.43; Mim. vyd. 05/003, s. 368).


title: Vec C-837/19: Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Tribunal Arbitral Tributário (Centro de Arbitragem Administrativa – CAAD) (Portugalsko) 19. novembra 2019 – Super Block Bebidas, S. A./Autoridade Tributária e Aduaneira

text:
               17.2.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 54/31

      Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Tribunal Arbitral Tributário (Centro de Arbitragem Administrativa – CAAD) (Portugalsko) 19. novembra 2019 – Super Block Bebidas, S. A./Autoridade Tributária e Aduaneira
      (Vec C-837/19)
      (2020/C 54/33)
      Jazyk konania: portugalčina

         Vnútroštátny súd, ktorý podal návrh na začatie prejudiciálneho konania

      Tribunal Arbitral Tributário (Centro de Arbitragem Administrativa – CAAD)

         Účastníci konania pred vnútroštátnym súdom

         Žalobkyňa: Super Block Bebidas, S. A.

         Žalovaný: Autoridade Tributária e Aduaneira

         Prejudiciálne otázky

                  1.

                  Umožňuje článok 17 ods. 6 druhý pododsek šiestej smernice (1) Rady zo 17. mája 1977 (ktorý uvádza, že členské štáty „si môžu ponechať všetky výnimky, ktoré umožňujú ich národné zákony aj po vstúpení tejto smernice do platnosti“), aby nový členský štát v deň svojho pristúpenia zaviedol do svojej vnútroštátnej právnej úpravy výnimky z práva na odpočítanie DPH?

                  2.

                  Má článok 17 ods. 6 druhý pododsek šiestej smernice rovnaký rozsah pôsobnosti ako článok 176 druhý pododsek smernice Rady 2006/112/ES (2) z 28. novembra 2006 (ktorý stanovuje, že členské štáty, ktoré pristúpili do Spoločenstva po 1. januári 1979, si môžu ponechať všetky výnimky, ktoré stanovili ich vnútroštátne právne predpisy ku dňu ich pristúpenia), pokiaľ ide o relevantný dátum pre určenie, ktoré „výnimky, ktoré stanovili ich vnútroštátne právne predpisy“ možno ponechať?

                  3.

                  V prípade, ak by si Portugalsko na základe šiestej smernice mohlo ponechať všetky výnimky stanovené v o svojich vnútroštátnych právnych predpisoch k 1. januáru 1989, teda k dátumu nadobudnutia účinnosti šiestej smernice v Portugalsku, bola táto možnosť zmenená smernicou 2006/112/ES, ktorá ako relevantný dátum uvádza dátum pristúpenia (1. január 1986)?

                  4.

                  Bráni článok 176 druhý odsek smernice Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 tomu, aby v deň pristúpenia Portugalska k Európskym spoločenstvám nadobudli účinnosť pravidlá (ako sú pravidlá uvedené v článku 21 ods. 1 zákona o dani z pridanej hodnoty), ktoré stanovujú vylúčenie práva na odpočítanie dane v súvislosti s určitými výdavkami (vrátane výdavkov na ubytovanie, stravu, nápoje, prenájom vozidiel, pohonné hmoty a cestné poplatky), v prípade, že tieto pravidlá už boli uverejnené a ich nadobudnutie účinnosti bolo pôvodne stanovené pred pristúpením, ale odložilo sa na dátum pristúpenia?

                  5.

                  Majú sa článok 168 písm. a) smernice 2006/112 a zásada neutrality vykladať v tom zmysle, že bránia tomu, aby sa vo vnútroštátnej právnej úprave členského štátu ponechali pravidlá o vylúčení práva na odpočítanie (ako sú pravidlá uvedené v článku 21 ods. 1 zákona o DPH, ktoré sa týkajú výdavkov na ubytovanie, stravu, nápoje, prenájom vozidiel, pohonné hmoty a cestné poplatky), ktoré sú uplatniteľné aj vtedy, keď sa preukáže, že nadobudnuté tovary a služby sa použili na účely zdaniteľných plnení zdaniteľnej osoby?

                  6.

                  Bráni článok 176 smernice 2006/112 a zásada proporcionality tomu, aby výnimky z práva na odpočítanie dane, ktoré nie sú v smernici stanovené, ale ktoré si členské štáty môžu ponechať na základe druhého pododseku uvedeného článku, boli uplatniteľné v prípade, keď sa preukáže, že predmetné výdavky majú výlučne podnikateľskú povahu, a že tovary a služby sa použili na účely zdaniteľných plnení zdaniteľnej osoby?

         (1)  Smernica Rady 77/388 EHS zo 17. mája 1977, Šiesta smernica Rady o zosúladení právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa daní z obratu | – spoločný systém dane z pridanej hodnoty: jednotný základ jej stanovenia (Ú. v. ES L 145, 1977, s. 1; Mim. vyd. 09/001, s. 23).

         (2)  Smernica Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty (Ú. v. EÚ L 347, 2006, s. 1).


title: Vec C-846/19: Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Tribunal d’arrondissement (Luxembursko) 21. novembra 2019 – EQ/Administration de l’Enregistrement, des Domaines et de la TVA

text:
               17.2.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 54/32

      Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Tribunal d’arrondissement (Luxembursko) 21. novembra 2019 – EQ/Administration de l’Enregistrement, des Domaines et de la TVA
      (Vec C-846/19)
      (2020/C 54/35)
      Jazyk konania: francúzština

         Vnútroštátny súd, ktorý podal návrh na začatie prejudiciálneho konania

      Tribunal d’arrondissement

         Účastníci konania pred vnútroštátnym súdom

         Navrhovateľ: EQ

         Odporca: Administration de l’Enregistrement, des Domaines et de la TVA

         Prejudiciálne otázky

                  1.

                  Má sa pojem ekonomická činnosť v zmysle článku 9 ods. 1 druhého pododseku smernice 2006/112/ES (1) vykladať v tom zmysle, že zahŕňa alebo vylučuje poskytovanie služieb v rámci trojstranného vzťahu, v ktorom poskytovateľa služieb poverí vykonaním týchto služieb subjekt, ktorý nie je totožný s príjemcom poskytovaných služieb?

                  2.

                  Zmení sa odpoveď na prvú otázku v závislosti od toho, či sa služby poskytujú v rámci úlohy, ktorú zverí nezávislý súdny orgán?

                  3.

                  Zmení sa odpoveď na prvú otázku v závislosti od toho, či odmenu poskytovateľovi služieb vypláca prijímateľ služieb alebo štát, ktorého orgánom je subjekt, ktorý poveril poskytovateľa služieb, aby tieto služby poskytol?

                  4.

                  Má sa pojem ekonomická činnosť v zmysle článku 9 ods. 1 druhého pododseku smernice 2006/112/ES vykladať v tom zmysle, že zahŕňa alebo vylučuje poskytovanie služieb v prípade, ak nie je odmena poskytovateľa služieb právne záväzná a jej výška v prípade, že bola priznaná, a) je súčasťou posúdenia vykonaného z prípadu na prípad, a b) vždy závisí od majetkových pomerov prijímateľa služieb, a c) sa stanovuje na základe paušálnej sumy alebo podielu z príjmov prijímateľa služieb alebo na základe poskytnutých plnení.

                  5.

                  Má sa pojem „poskytovanie služieb a dodanie tovaru úzko súvisiace so sociálnou starostlivosťou alebo činnosťou v oblasti sociálneho zabezpečenia“ podľa článku 132 ods. 1 písm. g) smernice Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty vykladať v tom zmysle, že zahŕňa alebo vylučuje plnenia poskytované v rámci systému ochrany plnoletých osôb zavedeného zákonom a podliehajúceho kontrole nezávislého súdneho orgánu?

                  6.

                  Má sa pojem „subjekt[y], ktoré […] uznáva za subjekty sociálnej povahy“ podľa článku 132 ods. 1 písm. g) smernice Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty vykladať v tom zmysle, že na účely uznania sociálnej povahy subjektu stanovuje určité požiadavky týkajúce sa formy podniku poskytovateľa služieb alebo neziskovosti, alebo dosahovania zisku činnosťami poskytovateľa služieb, alebo všeobecnejšie tak, že obmedzuje rozsah pôsobnosti oslobodenia od dane stanoveného v článku 132 ods. 1 písm. g) inými kritériami alebo podmienkami, alebo samotný výkon plnení „súvisiacich so sociálnou starostlivosťou alebo činnosťou v oblasti sociálneho zabezpečenia“ stačí na to, aby sa dotknutému subjektu priznala sociálna povaha?

                  7.

                  Má sa pojem „subjekt[y], ktoré dotknutý členský štát uznáva za subjekty sociálnej povahy“ podľa článku 132 ods. 1 písm. g) smernice Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty vykladať v tom zmysle, že vyžaduje, aby bol proces uznania založený na vopred stanovenom postupe a kritériách alebo k uznaniu môže dôjsť ad hoc prípad od prípadu, prípadne súdnym orgánom?

                  8.

                  Umožňuje zásada legitímnej dôvery, tak ako ju vykladá judikatúra Súdneho dvora Európskej únie, správnemu orgánu zodpovednému za výber DPH vyžadovať od zdaniteľnej osoby na účely DPH, aby zaplatila DPH súvisiacu s ekonomickými plneniami týkajúcimi sa obdobia, ktoré je v čase rozhodnutia správneho orgánu o vyrubení dane už ukončené, po tom, ako tento správny orgán pred týmto obdobím dlhodobo prijímal daňové priznania k DPH tejto zdaniteľnej osoby, v ktorých ekonomické plnenia rovnakej povahy neboli zahrnuté medzi zdaniteľné plnenia? Je táto možnosť správneho orgánu zodpovedného za výber DPH vymedzená určitými podmienkami?

         (1)  Smernica Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty (Ú. v. EÚ L 347, 2006, s. 1).


title: Vec C-861/19: Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Juzgado de lo Social no 26 de Barcelona (Španielsko) 26. novembra 2019 – LJ/INSS (Instituto Nacional de la Seguridad Social)

text:
               17.2.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 54/33

      Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Juzgado de lo Social no 26 de Barcelona (Španielsko) 26. novembra 2019 – LJ/INSS (Instituto Nacional de la Seguridad Social)
      (Vec C-861/19)
      (2020/C 54/36)
      Jazyk konania: španielčina

         Vnútroštátny súd, ktorý podal návrh na začatie prejudiciálneho konania

      Juzgado de lo Social no 26 de Barcelona

         Účastníci konania pred vnútroštátnym súdom

         Žalobkyňa: LJ

         Žalovaný: INSS (Instituto Nacional de la Seguridad Social)

         Prejudiciálne otázky

                  1.

                  Možno považovať materský príspevok upravený v článku 60 všeobecného zákona o sociálnom zabezpečení (LGSS), ktorého prepracované znenie bolo schválené kráľovským legislatívnym dekrétom č. 8/2015, za opatrenie pozitívnej diskriminácie, zamerané na dosiahnutie skutočnej rovnosti žien a mužov podľa článku 157 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie?

                  2.

                  V prípade kladnej odpovede na predchádzajúcu otázku, bráni zásada proporcionality tomu, aby akákoľvek pozitívna diskriminácia podliehala časovému obmedzeniu na dôchodky, na ktoré vznikol nárok od 1. januára 2016, stanovenému jediným záverečným ustanovením kráľovského legislatívneho dekrétu č. 8/2015?


title: Vec C-865/19: Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Tribunal d’instance de Rennes (Francúzsko) 27. novembra 2019 – Caisse de Crédit Mutuel Le Mans Pontlieue/OG

text:
               17.2.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 54/34

      Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Tribunal d’instance de Rennes (Francúzsko) 27. novembra 2019 – Caisse de Crédit Mutuel Le Mans Pontlieue/OG
      (Vec C-865/19)
      (2020/C 54/37)
      Jazyk konania: francúzština

         Vnútroštátny súd, ktorý podal návrh na začatie prejudiciálneho konania

      Tribunal d’instance de Rennes

         Účastníci konania pred vnútroštátnym súdom

         Žalobkyňa: Caisse de Crédit Mutuel Le Mans Pontlieue

         Žalovaný: OG

         Prejudiciálna otázka

      V prípade, ak je ročná percentuálna miera nákladov spotrebiteľského úveru 5,364511 %, umožňuje pravidlo vyplývajúce zo smerníc 98/7/ES zo 16. februára 1998 (1), 2008/48/ES z 23. apríla 2008 (2) a 2014/17/EÚ zo 4. februára 2014 (3), podľa ktorého v jeho francúzskej verzii „Le résultat du calcul est exprimé avec une exactitude d'au moins une décimale. Si le chiffre de la décimale suivante est supérieur ou égal à 5, le chiffre de la première décimale sera augmenté de 1 (Výsledok výpočtu bude vyjadrený s presnosťou aspoň na jedno desatinné miesto. Ak sa hodnota číslice na nasledujúcom desatinnom mieste rovná alebo je väčšia ako 5, hodnota číslice na prvom desatinnom mieste sa zvýši o jeden)“ považovať za presnú udávanú ročnú percentuálnu mieru nákladov vo výške 5,363 %?

         (1)  Smernica 98/7/ES Európskeho parlamentu a Rady zo 16. februára 1998, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 87/102/EHS o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov vzťahujúcich sa na spotrebiteľský úver (Ú. v. ES L 101, 1998, s. 17; Mim. vyd. 15/004, s. 36).

         (2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/48/ES z 23. apríla 2008 o zmluvách o spotrebiteľskom úvere a o zrušení smernice Rady 87/102/EHS (Ú. v. EÚ L 133, 2008, s. 66).

         (3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/17/EÚ zo 4. februára 2014 o zmluvách o úvere pre spotrebiteľov týkajúcich sa nehnuteľností určených na bývanie a o zmene smerníc 2008/48/ES a 2013/36/EÚ a nariadenia (EÚ) č. 1093/2010 (Ú. v. EÚ L 60, 2014, s. 34).


title: Vec C-870/19: Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Corte suprema di cassazione (Taliansko) 26. novembra 2019 – Prefettura Ufficio territoriale del governo di Firenze/MI

text:
               17.2.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 54/35

      Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Corte suprema di cassazione (Taliansko) 26. novembra 2019 – Prefettura Ufficio territoriale del governo di Firenze/MI
      (Vec C-870/19)
      (2020/C 54/38)
      Jazyk konania: taliančina

         Vnútroštátny súd, ktorý podal návrh na začatie prejudiciálneho konania

      Corte suprema di cassazione

         Účastníci konania pred vnútroštátnym súdom

         Navrhovateľ: Prefettura Ufficio territoriale del governo di Firenze

         Odporca: MI

         Prejudiciálna otázka

      Možno článok 15 ods. 7 nariadenia č. 3821/85 (1) vykladať v konkrétnom prípade vodiča vozidla ako pravidlo upravujúce jediné komplexné konanie, z ktorého vyplýva jediné porušenie a uloženie jedinej sankcie, alebo ako ustanovenie, ktoré môže na základe uplatnenia kumulatívneho ukladania sankcií viesť k toľkým prípadom porušenia a uloženia sankcií, koľko je v rámci stanoveného časového rámca („bežný deň a predchádzajúcich 28 dní“) dní, vo vzťahu ku ktorým vodič nepredložil záznamové listy tachografu?

         (1)  Nariadenie Rady (EHS) č. 3821/85 z 20. decembra 1985 o záznamovom zariadení v cestnej doprave (Ú. v. ES L 370, 1985, s. 8; Mim. vyd. 07/001 s. 227).


title: Vec C-871/19: Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Corte suprema di cassazione (Taliansko) 26. novembra 2019 – Prefettura Ufficio territoriale del governo di Firenze/TB

text:
               17.2.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 54/35

      Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Corte suprema di cassazione (Taliansko) 26. novembra 2019 – Prefettura Ufficio territoriale del governo di Firenze/TB
      (Vec C-871/19)
      (2020/C 54/39)
      Jazyk konania: taliančina

         Vnútroštátny súd, ktorý podal návrh na začatie prejudiciálneho konania

      Corte suprema di cassazione

         Účastníci konania pred vnútroštátnym súdom

         Navrhovateľ: Prefettura Ufficio territoriale del governo di Firenze

         Odporca: TB

         Prejudiciálna otázka

      Možno článok 15 ods. 7 nariadenia č. 3821/85 (1)vykladať v konkrétnom prípade vodiča vozidla ako pravidlo upravujúce jediné komplexné konanie, z ktorého vyplýva jediné porušenie a uloženie jedinej sankcie, alebo ako ustanovenie, ktoré môže na základe uplatnenia kumulatívneho ukladania sankcií viesť k toľkým prípadom porušenia a uloženia sankcií, koľko je v rámci stanoveného časového rámca („bežný deň a predchádzajúcich 28 dní“) dní, vo vzťahu ku ktorým vodič nepredložil záznamové listy tachografu?

         (1)  Nariadenie Rady (EHS) č. 3821/85 z 20. decembra 1985 o záznamovom zariadení v cestnej doprave (Ú. v. ES L 370, 1985, s. 8; Mim. vyd. 07/001 s. 227).


title: Vec C-876/19 P: Odvolanie podané 29. novembra 2019: PlasticsEurope proti rozsudku Všeobecného súdu (piata komora) z 20. septembra 2019 vo veci T-636/17, PlasticsEurope/ECHA

text:
               17.2.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 54/36

      Odvolanie podané 29. novembra 2019: PlasticsEurope proti rozsudku Všeobecného súdu (piata komora) z 20. septembra 2019 vo veci T-636/17, PlasticsEurope/ECHA
      (Vec C-876/19 P)
      (2020/C 54/40)
      Jazyk konania: angličtina

         Účastníci konania

         Odvolateľka: PlasticsEurope (v zastúpení: R. Cana, E. Mullier, F. Mattioli, advokáti)

         Ďalší účastníci konania: Európska chemická agentúra, Francúzska republika, ClientEarth

         Návrhy odvolateľky

      Odvolateľka navrhuje, aby Súdny dvor:

                  —

                  zrušil rozsudok Všeobecného súdu vo veci T-636/17,

                  —

                  zrušil rozhodnutie výkonného riaditeľa ECHA ED/30/2017 zo 6. júla 2017,

                  —

                  subsidiárne vrátil vec Všeobecnému súdu, aby rozhodol o návrhu odvolateľky na zrušenie,

                  —

                  uložil odporkyni povinnosť nahradiť trovy odvolacieho konania, ako aj trovy konania na Všeobecnom súde.

         Odvolacie dôvody a hlavné tvrdenia

      Na podporu svojho odvolania odvolateľka uvádza tieto odvolacie dôvody:

                  A.

                  Všeobecný súd sa dopustil nesprávneho právneho posúdenia tým, že podal nesprávny výklad nariadenia REACH (1) a rozhodol, že ECHA nie je povinná preukázať existenciu vedeckých dôkazov o pravdepodobných závažných účinkoch podľa článku 57 písm. f) nariadenia REACH.

                  B.

                  Všeobecný súd sa dopustil nesprávneho právneho posúdenia v rámci skúmania dôkazov, ktoré mal k dispozícii, ako aj skúmania skutočností, ktoré sú podporené uvedenými dôkazmi. Všeobecný súd sa konkrétne dopustil pochybenia, keď prijal záver, že ECHA preukázala existenciu „pravdepodobných“ závažných účinkov; nepreskúmal, či ECHA skutočne posúdila informácie na rovnakej úrovni obáv, pričom namiesto toho nesprávne vychádzal z tvrdenia ECHA, že uvedené kritérium bolo splnené; dopustil sa pochybenia, keď zamietol žalobný dôvod odvolateľky týkajúci sa relevantnosti záverov Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín (EFSA) v danom prípade; dopustil sa pochybenia, keď rozhodol, že závery EFSA podporujú a sú v súlade s rozhodnutím ECHA; skreslil dôkazy predložené účastníkmi konania.

                  C.

                  Všeobecný súd porušil zásadu rovnosti zaobchádzania tým, že s odvolateľkou zaobchádzal menej priaznivo než s ECHA.

                  D.

                  Všeobecný súd sa dopustil nesprávneho právneho posúdenia tým, že podal nesprávny výklad článku 2 ods. 8 písm. b) nariadenia REACH, a porušil svoju povinnosť odôvodnenia tým, že sa nezaoberal dodatočnými tvrdeniami odvolateľky v súvislosti s medziproduktmi.

         (1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 z 18. decembra 2006 o registrácii, hodnotení, autorizácii a obmedzovaní chemických látok (REACH) a o zriadení Európskej chemickej agentúry, o zmene a doplnení smernice 1999/45/ES a o zrušení nariadenia Rady (EHS) č. 793/93 a nariadenia Komisie (ES) č. 1488/94, smernice Rady 76/769/EHS a smerníc Komisie 91/155/EHS, 93/67/EHS, 93/105/ES a 2000/21/ES (Ú. v. EÚ L 396, 2006, s. 1).


title: Vec C-879/19: Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Sąd Najwyższy (Poľsko) 2. decembra 2019 – FORMAT Urządzenia i Montaże Przemysłowe/Zakładowi Ubezpieczeń Społecznych I Oddziałowi w Warszawie

text:
               17.2.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 54/37

      Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Sąd Najwyższy (Poľsko) 2. decembra 2019 – FORMAT Urządzenia i Montaże Przemysłowe/Zakładowi Ubezpieczeń Społecznych I Oddziałowi w Warszawie
      (Vec C-879/19)
      (2020/C 54/41)
      Jazyk konania: poľština

         Vnútroštátny súd, ktorý podal návrh na začatie prejudiciálneho konania

      Sąd Najwyższy

         Účastníci konania pred vnútroštátnym súdom

         Navrhovateľ: FORMAT Urządzenia i Montaże Przemysłowe

         Odporca: Zakład Ubezpieczeń Społecznych I Oddział w Warszawie

         Prejudiciálna otázka

      Má sa pojem osoba, ktorá je obvykle zamestnaná na území dvoch alebo viacerých členských štátov, použitý v článku 14 ods. 2 prvej vete nariadenia Rady (EHS) č. 1408/71 zo 14. júna 1971 o uplatňovaní systémov sociálneho zabezpečenia na zamestnancov, samostatne zárobkovo činné osoby a ich rodinných príslušníkov, ktorí sa pohybujú v rámci Spoločenstva, v znení zmenenom nariadením Rady (ES) č. 118/97 z 2. decembra 1996 (1), zmeneného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1992/2006 z 18. decembra 2006 (2) vykladať v tom zmysle, že sa vzťahuje na osobu, ktorá v rámci jednej a tej istej pracovnej zmluvy uzavretej s jedným a tým istým zamestnávateľom, počas trvania tejto zmluvy vykonáva prácu na území každého z prinajmenšom dvoch členských štátov nie súčasne alebo súbežne, ale počas bezprostredne po sebe nasledujúcich niekoľkomesačných období?

         (1)  Ú. v. ES L 28, 1997, s. 1; Mim. vyd. 05/003, s. 3

         (2)  Ú. v. EÚ L 392, 2006, s. 1


title: Vec C-890/19 P: Odvolanie podané 4. decembra 2019: Fortischem a.s. proti rozsudku Všeobecného súdu (šiesta komora) z 24. septembra 2019 vo veci T-121/15, Fortischem/Komisia

text:
               17.2.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 54/39

      Odvolanie podané 4. decembra 2019: Fortischem a.s. proti rozsudku Všeobecného súdu (šiesta komora) z 24. septembra 2019 vo veci T-121/15, Fortischem/Komisia
      (Vec C-890/19 P)
      (2020/C 54/43)
      Jazyk konania: angličtina

         Účastníci konania

         Odvolateľka: Fortischem a.s. (v zastúpení: C. Arhold, Rechtsanwalt, P. Hodál, M. Staroň, advokáti)

         Ďalší účastníci konania: Európska komisia, AlzChem AG, predtým AlzChem Trostberg GmbH, predtým AlzChem Hart GmbH

         Návrhy odvolateľky

      Odvolateľka navrhuje, aby Súdny dvor:

                  —

                  zrušil napadnutý rozsudok,

                  —

                  zrušil článok 1, ako aj články 3 až 5 napadnutého rozhodnutia (1),

                  —

                  uložil Komisii povinnosť nahradiť trovy konania.

         Odvolacie dôvody a hlavné tvrdenia

      Prvý odvolací dôvod uplatnený na podporu odvolania: Všeobecný súd sa dopustil nesprávneho právneho posúdenia spočívajúceho v nesprávnom výklade a uplatnení článku 107 ods. 1 ZFEÚ, článku 108 ods. 2 ZFEÚ a článku 14 ods. 1 nariadenia (ES) č. 659/1999 (2) tým, že rozhodol, že v prípade, o aký ide vo veci samej, mohlo byť rozhodnutie o vymáhaní rozšírené aj na samotnú odvolateľku, aj keď odvolateľka zaplatila trhovú cenu za aktíva príjemcu pomoci.
      Druhý odvolací dôvod uplatnený na podporu odvolania: Všeobecný súd sa dopustil nesprávneho právneho posúdenia, keď rozhodol, že Komisia neniesla dôkazné bremeno, čo sa týka otázky, či bola pomoc prenesená na odvolateľku predajom aktív pod trhovú cenu.
      Tretí odvolací dôvod uplatnený na podporu odvolania: Všeobecný súd sa dopustil nesprávneho právneho posúdenia alebo skreslenia skutkových okolností tým, že nezohľadnil viaceré (takmer nevyvrátiteľné) domnienky, ktoré naznačovali, že za aktíva bola zaplatená trhová cena.
      Štvrtý odvolací dôvod uplatnený na podporu odvolania: Všeobecný súd sa dopustil nesprávneho právneho posúdenia tým, že na účely preukázania hospodárskej kontinuity nesprávne vyložil pojem kritérií „rozsahu transakcie“ a „hospodárskej logiky transakcie“.
      Piaty odvolací dôvod uplatnený na podporu odvolania: Všeobecný súd sa dopustil nesprávneho právneho posúdenia tým, že prijal, že Komisia dospela k záveru, že existovala hospodárska kontinuita len na základe dvoch preukázaných kritérií, pričom ostatné kritériá svedčia proti hospodárskej kontinuite.
      Šiesty odvolací dôvod uplatnený na podporu odvolania: Všeobecný súd sa dopustil nesprávneho právneho posúdenia spočívajúceho v nesprávnom výklade a uplatnení relevantného ustanovenia zákona, ktorý zakazoval hromadné prepúšťanie a nesprávne kvalifikoval skutočnosti tým, že dospel k záveru, že zákaz hromadného prepúšťania predstavoval výhodu pre NCHZ namiesto reálnej nevýhody vo forme zvýšených nákladov a tým, že neznížil údajnú štátnu pomoc zodpovedajúcu zvýšeniu nákladov.
      Siedmy žalobný dôvod uplatnený na podporu odvolania: Všeobecný súd sa dopustil nesprávneho právneho posúdenia tým, že nahradil odôvodnenie napadnutého rozhodnutia, keďže Komisia nepredložila žiadne tvrdenie alebo vysvetlenie, v čom predstavoval zákaz hromadného prepúšťania pre NCHZ výhodu.

         (1)  Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/1826 z 15. októbra 2014 o štátnej pomoci SA.33797 (2013/C) (ex 2013/NN) (ex 2011/CP) poskytnutej Slovenskom podniku NCHZ (Ú. v. EÚ L 269, 2015, 71).

         (2)  Nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (Ú. v. ES L 83, 1999, s. 1; Mim. vyd. 08/001, s. 339).


title: Vec C-895/19: Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Wojewódzki Sąd Administracyjny w Gliwicach (Poľsko) 4. decembra 2019 – A./Dyrektor Krajowej Informacji Skarbowej

text:
               17.2.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 54/40

      Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Wojewódzki Sąd Administracyjny w Gliwicach (Poľsko) 4. decembra 2019 – A./Dyrektor Krajowej Informacji Skarbowej
      (Vec C-895/19)
      (2020/C 54/44)
      Jazyk konania: poľština

         Vnútroštátny súd, ktorý podal návrh na začatie prejudiciálneho konania

      Wojewódzki Sąd Administracyjny w Gliwicach

         Účastníci konania pred vnútroštátnym súdom

         Žalobkyňa: A.

         Žalovaný: Dyrektor Krajowej Informacji Skarbowej

         Prejudiciálne otázky

      Má sa článok 167 v spojení s článkom 178 smernice Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty (1) vykladať tak, že bráni vnútroštátnym právnym predpisom, ktoré podmieňujú uplatnenie práva na odpočítanie DPH zaplatenej na vstupe v tom istom daňovom období, v ktorom je splatnou DPH v súvislosti s transakciami predstavujúcimi nadobudnutia tovarov vo vnútri Spoločenstva, a to uvedením DPH z takýchto transakcií v príslušnom daňovom vyhlásení podanom v prekluzívnej lehote (v Poľsku trojmesačnej) od konca mesiaca, v ktorom vznikla daňová povinnosť vo vzťahu k nadobudnutým tovarom a službám?

         (1)  Ú. v. EÚ L 347, 2006, s. 1.


title: Vec C-898/19 P: Odvolanie podané 4. decembra 2019: Írsko proti rozsudku Všeobecného súdu (siedma rozšírená komora) z 24. septembra 2019 v spojených veciach T-755/15 a T-759/15, Luxembursko a Fiat Chrysler Finance Europe/Komisia

text:
               17.2.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 54/41

      Odvolanie podané 4. decembra 2019: Írsko proti rozsudku Všeobecného súdu (siedma rozšírená komora) z 24. septembra 2019 v spojených veciach T-755/15 a T-759/15, Luxembursko a Fiat Chrysler Finance Europe/Komisia
      (Vec C-898/19 P)
      (2020/C 54/45)
      Jazyk konania: angličtina

         Účastníci konania

         Odvolateľ: Írsko (v zastúpení: M. Browne, A. Joyce, J. Quaney, P. Gallagher SC, splnomocnení zástupcovia, S. Kingston, B. Doherty, BL)

         Ďalší účastníci konania: Európska komisia, Fiat Chrysler Finance Europe, Luxemburské veľkovojvodstvo

         Návrhy odvolateľa

      Odvolateľ navrhuje, aby Súdny dvor:

                  —

                  zrušil rozsudok Všeobecného súdu z 24. septembra 2019 v spojených veciach T-755/15 a T-759/15, Luxembursko a Fiat Chrysler Finance Europe/Komisia,

                  —

                  zrušil rozhodnutie Komisie (1) z 21. októbra 2015, a

                  —

                  uložil Komisii povinnosť nahradiť trovy konania.

         Odvolacie dôvody a hlavné tvrdenia

      Prvý odvolací dôvod: Všeobecný súd sa dopustil nesprávneho právneho posúdenia a nesprávne uplatnil článok 107 ods. 1 ZFEÚ vo svojom prístupe k tzv. zásade trhového odstupu.
      Druhý odvolací dôvod: Všeobecný súd sa dopustil nesprávneho právneho posúdenia a nesprávne uplatnil článok 107 ods. 1 ZFEÚ vo svojej analýze selektívnosti.
      Tretí odvolací dôvod: Všeobecný súd v súvislosti s týmto rozsudkom porušil svoju povinnosť odôvodnenia.
      Štvrtý odvolací dôvod: Všeobecný súd porušil zásadu právnej istoty, keď súhlasil, že Komisia môže preskúmavať rozhodnutia vnútroštátnych daňových orgánov s odvolaním sa na znenie zásady trhového odstupu Komisie, ktoré nebolo predvídateľné a ktorého obsah bol neznámy.
      Piaty odvolací dôvod: Všeobecný súd porušil články 4 a 5 ZEÚ a nedovolene použil pravidlá štátnej pomoci na zjednotenie pravidiel priamych daní členských štátov.

         (1)  Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2016/2326 z 21. októbra 2015 o štátnej pomoci SA.38375 (2014/C ex 2014/NN), ktorú poskytlo Luxembursko spoločnosti Fiat [oznámené pod číslom C(2015) 7152] (Ú. v. EÚ L 351, 2016, s. 1).


title: Vec C-899/19 P: Odvolanie podané 4. decembra 2019: Rumunsko proti rozsudku Všeobecného súdu (druhá komora) z 24. septembra 2019 vo veci T-391/17, Rumunsko/Komisia

text:
               17.2.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 54/42

      Odvolanie podané 4. decembra 2019: Rumunsko proti rozsudku Všeobecného súdu (druhá komora) z 24. septembra 2019 vo veci T-391/17, Rumunsko/Komisia
      (Vec C-899/19 P)
      (2020/C 54/46)
      Jazyk konania: rumunčina

         Účastníci konania

         Odvolateľ: Rumunsko (v zastúpení: E. Gane, L. Lițu, M. Chicu, splnomocnení zástupcovia)

         Ďalší účastníci konania: Európska komisia, Maďarsko

         Návrhy odvolateľa

      Odvolateľ navrhuje, aby Súdny dvor:

                  —

                  vyhovel odvolaniu, v celom rozsahu zrušil rozsudok Všeobecného súdu vo veci T-391/17 a rozhodol vo veci T-391/17 tak, že vyhovie žalobe o neplatnosť rozhodnutia (EÚ) 2017/652,

            alebo

                  —

                  vyhovel odvolaniu, v celom rozsahu zrušil rozsudok Všeobecného súdu vo veci T-391/17 a vrátil vec Všeobecnému súdu Európskej únie, aby o nej znovu rozhodol tak, že vyhovie žalobe o neplatnosť a zruší rozhodnutie (EÚ) 2017/652,

                  —

                  uložil Komisii povinnosť nahradiť trovy konania.

         Odvolacie dôvody a hlavné tvrdenia

                     A.

                     Porušenie ustanovení Zmlúv EÚ o právomociach Únie

                  Všeobecný súd vychádzal z nesprávneho právneho posúdenia, keď v rozpore so zásadou prenesenia právomoci zakotvenou v článku 5 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii považoval hodnoty uvedené v článku 2 ZEÚ za rovnocenné osobitnému/objektívnemu konaniu v rámci právomoci EÚ a vyzval Komisiu, aby predložila konkrétne akty, ktorých hlavným cieľom je dodržiavanie práv osôb patriacich k národnostným a jazykovým menšinám a posilnenie kultúrnej a jazykovej rozmanitosti.

                     B.

                     Porušenie článku 296 ods. 2 ZFEÚ

                  Všeobecný súd vychádzal z nesprávneho výkladu článku 296 ods. 2 ZFEÚ, pokiaľ ide o povinnosť odôvodnenia, ktorú má Komisia, nesprávne uviedol, že táto povinnosť bola vzhľadom na okolnosti veci dodržaná vo vzťahu k tomu, že Komisia neuviedla právne úvahy, ktoré zohrávali zásadnú úlohu pri prijímaní rozhodnutia (EÚ) 2017/652, a okrem toho podstatne zmenila svoje stanovisko vyjadrené predtým bez toho, aby spresnila, k akým zmenám, ktoré odôvodňujú zmenu jej stanoviska, došlo.

                     C.

                     Procesné vady poškodzujúce záujmy odvolateľa

                  Vzhľadom na to, že v rámci ústnej časti konania vo veci T-391/17 sa diskusie v súlade s výzvou Všeobecného súdu zamerali výlučne na aspekty prípustnosti návrhu na zrušenie, zatiaľ čo v rámci vyhláseného rozsudku sa uvedený súd zameral výlučne na aspekty týkajúce sa veci samej, bola narušená zákonnosť konania.


title: Vec C-904/19: Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Sąd Rejonowy dla Warszawy-Woli w Warszawie (Poľsko) 10. decembra 2019 – E. Sp. z o.o/K.S.

text:
               17.2.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 54/43

      Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Sąd Rejonowy dla Warszawy-Woli w Warszawie (Poľsko) 10. decembra 2019 – E. Sp. z o.o/K.S.
      (Vec C-904/19)
      (2020/C 54/48)
      Jazyk konania: poľština

         Vnútroštátny súd, ktorý podal návrh na začatie prejudiciálneho konania

      Sąd Rejonowy dla Warszawy-Woli w Warszawie

         Účastníci konania pred vnútroštátnym súdom

         Žalobca: E. Sp. z o.o.

         Žalovaný: K.S.

         Prejudiciálne otázky

                  1.

                  Majú sa článok 7 ods. 1 smernice Rady 93/13/EHS z 5. apríla 1993 o nekalých podmienkach v spotrebiteľských zmluvách (1)…, ako aj jej [dvadsiate a dvadsiate štvrté odôvodnenie, podľa ktorých] majú byť zmluvy vypracované jasne a zrozumiteľne a spotrebiteľ musí mať skutočne príležitosť oboznámiť sa so všetkými podmienkami zmluvy a akékoľvek pochybnosti sa majú vykladať v jeho prospech [a] súdy a správne orgány členských štátov musia mať k dispozícii primerané a účinné prostriedky na zabránenie ďalšieho uplatňovania nekalých podmienok v spotrebiteľských zmluvách, v spojení s článkom 10 ods. 1 a 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/48/ES z 23. apríla 2008 o zmluvách o spotrebiteľskom úvere, ktorou sa zrušuje smernica Rady 87/102/EHS (2)… a jej odôvodnením 31 vykladať v tom zmysle, že bránia výkladu článku 339 ods. 2 k.p.c. [občiansky súdny poriadok] v tom zmysle, že ustanovenie článku 339 ods. 2 k.p.c. [občiansky súdny poriadok] umožňuje vydať rozsudok pre zmeškanie vo veci… týkajúcej sa zaplatenia spotrebiteľského úveru… tiež v prípade, ak žalobca nepredložil… zmluvu o spotrebiteľskom úvere, a v dôsledku toho nedošlo k preskúmaniu tejto zmluvy vzhľadom na prípadne nekalé podmienky obsiahnuté v zmluve, nebolo overené, či zmluva obsahuje všetky náležitosti požadované zákonom a súčasne sa vyžaduje, aby sa pri vydaní rozsudku pre zmeškanie vychádzalo len zo skutočností založených na tvrdeniach žalobcu bez preskúmania dôkazov z hľadiska prijatia „rozumných pochybností“ v zmysle tohto ustanovenia? Je so zreteľom na judikatúru Súdneho dvora z 1. októbra 2015, ERSTE Bank Hungary (C-32/14, EU:C:2015:637, bod 62), z 10. septembra 2014, Kušionova (C-34/13, EU:C:2014:2189, bod 56) a zo 6. októbra 2009, Asturcom Telecomunicaciones (C-40/08, EU:C:2009:615, bod 47) možný výklad článku 339 ods. 2 k.p.c. [občiansky súdny poriadok]… v tom zmysle, že je možné vydať rozsudok pre zmeškanie vo veci [týkajúcej sa zaplatenia spotrebiteľského úveru], v ktorej žalobca nepripojil k žalobe zmluvu, a v dôsledku toho nedošlo k preskúmaniu tejto zmluvy vzhľadom na prípadne nekalé podmienky obsiahnuté v zmluve a nebolo overené, či zmluva obsahuje všetky náležitosti požadované zákonom, pričom sa vychádza výlučne zo skutkových tvrdení žalobcu?

                  2.

                  Majú sa článok 7 ods. 1 smernice Rady 93/13/EHS z 5. apríla 1993 o nekalých podmienkach v spotrebiteľských zmluvách…, ako aj jej [dvadsiate a dvadsiate štvrté odôvodnenie, podľa ktorých] majú byť zmluvy vypracované jasne a zrozumiteľne a spotrebiteľ musí mať skutočne príležitosť oboznámiť sa so všetkými podmienkami zmluvy a akékoľvek pochybnosti sa majú vykladať v jeho prospech [a] súdy a správne orgány členských štátov musia mať k dispozícii primerané a účinné prostriedky na zabránenie ďalšieho uplatňovania nekalých podmienok v spotrebiteľských zmluvách, v spojení s článkom 10 ods. 1 a 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/48/ES z 23. apríla 2008 o zmluvách o spotrebiteľskom úvere, ktorou sa zrušuje smernica Rady 87/102/EHS… a jej odôvodnením 31, vykladať v tom zmysle, že bránia výkladu ustanovenia článku 339 ods. 2 k.p.c. [občiansky súdny poriadok] v tom zmysle, že ustanovenie článku 339 ods. 2 k.p.c. [občiansky súdny poriadok] bráni tomu, aby vnútroštátny súd preskúmal zmluvu… o spotrebiteľskom úvere predloženú žalobcom z hľadiska prípadne nekalých podmienky uvedených v zmluve, a preskúmal, či zmluva obsahuje všetky zákonom požadované náležitosti a súčasne vyžaduje, aby sa pri vydaní rozsudku pre zmeškanie vychádzalo len zo skutočností založených na tvrdeniach žalobcu bez preskúmania dôkazov z hľadiska prijatia „rozumných pochybností“ v zmysle tohto ustanovenia? Je so zreteľom na judikatúru Súdneho dvora z 1. októbra 2015, ERSTE Bank Hungary (C-32/14, EU:C:2015:637, bod 62), z 10. septembra 2014, Kušionova (C-34/13, EU:C:2014:2189, bod 56) a zo 6. októbra 2009, Asturcom Telecomunicaciones (C-40/08, EU:C:2009:615, bod 47) možný tiež výklad článku 339 ods. 2 k.p.c. [občiansky súdny poriadok] v tom zmysle, že je možné vydať rozsudok pre zmeškanie vo veci [týkajúcej sa zaplatenia spotrebiteľského úveru] bez preskúmania zmluvy pripojenej žalobcom k návrhu z hľadiska prípadne nekalých podmienok obsiahnutých v zmluve a overenia, či zmluva obsahuje všetky náležitosti požadované zákonom, pričom sa vychádza výlučne zo skutkových tvrdení žalobcu?

         (1)  Ú. v. ES L 95, 1993, s. 29; Mim. vyd. 15/002, s. 288

         (2)  Ú. v. EÚ L 133, 2008, s. 66


title: Vec C-913/19: Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Sąd Rejonowy w Białymstoku (Poľsko) 13. decembra 2019 – CNP spółka z o.o./Gefion Insurance A/S

text:
               17.2.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 54/45

      Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Sąd Rejonowy w Białymstoku (Poľsko) 13. decembra 2019 – CNP spółka z o.o./Gefion Insurance A/S
      (Vec C-913/19)
      (2020/C 54/49)
      Jazyk konania: poľština

         Vnútroštátny súd, ktorý podal návrh na začatie prejudiciálneho konania

      Sąd Rejonowy w Białymstoku

         Účastníci konania pred vnútroštátnym súdom

         Žalobkyňa: CNP spółka z o.o.

         Žalovaná: Gefion Insurance A/S

         Prejudiciálne otázky

                  1.

                  Má sa článok 13 ods. 2 v spojení s článkom 10 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1215/2012 z 12. decembra 2012 o právomoci a o uznávaní a výkone rozsudkov v občianskych a obchodných veciach (1) vykladať tak, že v spore medzi podnikateľom, ktorý nadobudol od poškodeného pohľadávku voči poisťovni z titulu poistenia zodpovednosti za škodu, a touto poisťovňou nie je vylúčené určenie právomoci súdu podľa článku 7 bodu 2 alebo článku 7 bodu 5 nariadenia?

                  2.

                  V prípade kladnej odpovede na prvú otázku: Má sa článok 7 bod 5 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1215/2012 z 12. decembra 2012 o právomoci a o uznávaní a výkone rozsudkov v občianskych a obchodných veciach vykladať tak, že obchodná spoločnosť pôsobiaca v členskom štáte, ktorá likviduje majetkové škody v rámci povinného poistenia zodpovednosti za škodu spôsobenú prevádzkou motorového vozidla a koná v rámci zmluvy s poisťovňou sídliacou v inom členskom štáte, je jej organizačnou zložkou, obchodným zastúpením alebo inou pobočkou?

                  3.

                  V prípade kladnej odpovede na prvú otázku: Má sa článok 7 bod 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1215/2012 z 12. decembra 2012 o právomoci a o uznávaní a výkone rozsudkov v občianskych a obchodných veciach vykladať tak, že predstavuje autonómny základ právomoci súdu členského štátu, v ktorom došlo k poistnej udalosti zakladajúcej nárok na náhradu škody a na ktorý veriteľ, ktorý nadobudol pohľadávku od poškodeného v rámci povinného poistenia zodpovednosti za škodu podal žalobu voči poisťovni sídliacej v inom členskom štáte?

         (1)  Ú. v. EÚ L 351, 2012, s. 1.