				|

		52012DC0433

			OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Stratégia pre udržateľnú konkurencieschopnosť sektora stavebníctva a podnikov podnikajúcich v tomto sektore /* COM/2012/0433 final */

			   	OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A
RADE
Stratégia pre udržateľnú
konkurencieschopnosť sektora stavebníctva a podnikov podnikajúcich v
tomto sektore
1. Úvod
Sektor stavebníctva
zohráva v európskom hospodárstve významnú úlohu. Vytvára takmer 10 % HDP a
poskytuje 20 miliónov pracovných miest, najmä v rámci mikropodnikov
a malých podnikov. Stavebníctvo je tiež jedným z najväčších
spotrebiteľov medziproduktov (suroviny, chemikálie, elektrické a
elektronické zariadenia atď.) a súvisiacich služieb. Vzhľadom na jeho
hospodársky význam môže výkonnosť sektora stavebníctva zásadne
ovplyvniť rozvoj celého hospodárstva.
Kvalita stavebných prác
má tiež priamy dosah na kvalitu života Európanov. V neposlednom rade má
energetická hospodárnosť budov a efektívnosť využívania zdrojov
vo výrobe, v doprave a pri využívaní výrobkov na výstavbu budov a
infraštruktúr významný vplyv na oblasť energetiky, zmeny klímy a životného
prostredia.
Konkurencieschopnosť
stavebných spoločností je preto dôležitou otázkou nielen
z hľadiska rastu a zamestnanosti všeobecne, ale aj v záujme
zabezpečenia udržateľnosti tohto sektora.
Stavebníctvo by mohlo
významne prispieť k tvorbe pracovných miest[1], a to
tým, že zvýši svoju činnosť v niektorých veľmi sľubných
oblastiach, ako je oblasť renovácií budov a oblasť
infraštruktúry, pričom by mohlo využívať podporu poskytovanú
napríklad prostredníctvom primeraných politík na podporu dopytu a tiež na
stimulovanie investícií. Sektor stavebníctva teda zohráva dôležitú úlohu pri
realizácii stratégie Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného,
udržateľného a inkluzívneho rastu. Okrem toho, v oznámení Komisie pod
názvom „Plán postupu v energetike do roku 2050“[2] sa poukazuje na to, že kľúčom
k transformácii energetického systému EÚ je zvýšenie energetickej efektívnosti
nových a existujúcich budov.
Udržateľný sektor
stavebníctva zohráva kľúčovú úlohu pri dosahovaní dlhodobého
cieľa EÚ znížiť emisie skleníkových plynov
o 80 – 95 %. Podľa Plánu prechodu na
konkurencieschopné nízkouhlíkové hospodárstvo v roku 2050[3] by
nákladovo efektívnym príspevkom sektora výstavby budov bolo 40 až 50 % zníženie
týchto emisií do roku 2030 a približne 90 % zníženie do roku 2050. Ku
konkurencieschopnosti európskeho sektora stavebníctva by podstatným spôsobom
prispeli potrebné investície. Tento sektor zohráva tiež dôležitú úlohu,
pokiaľ ide o prispôsobovanie sa zmene klímy a odolnosť
voči prírodným katastrofám a katastrofám spôsobeným ľudskou
činnosťou, a to prostredníctvom podpory dlhodobých investícií, pri
ktorých sa zohľadňuje otázka odolnosti voči katastrofám.
Sektor stavebníctva
však čelí množstvu štrukturálnych problémov, ako je napr. nedostatok
kvalifikovaných pracovníkov v mnohých spoločnostiach, nízka
atraktívnosť pre mladých ľudí v dôsledku pracovných podmienok,
obmedzená schopnosť inovácie a fenomén nelegálnej práce. V širšom
kontexte možno súčasnú situáciu tohto odvetvia charakterizovať troma
základnými prvkami.
Po prvé, sektor
stavebníctva je jedným z odvetví, ktoré boli najviac zasiahnuté
finančnou a hospodárskou krízou (objem prác v oblasti výstavby budov
a infraštruktúry v rámci EÚ-27 sa v období od januára 2008 do novembra
2011 znížil o 16 %[4]).
Po druhé, rastie konkurencia zo strany mimoeurópskych hospodárskych subjektov,
a to nielen na medzinárodných trhoch, ale aj na vnútornom trhu, najmä
v súvislosti s projektmi v oblasti infraštruktúry. Pôsobenie tejto
vonkajšej konkurencie nie je vždy spravodlivé; spoločnosti z EÚ často
znášajú ďaleko vyššie náklady ako mimoeurópske spoločnosti. Po tretie,
otázky energie a životného prostredia vytvorili medzi
spoločnosťami novú dynamiku a podnietili rôzne iniciatívy
verejného sektora, ktoré sa stali kľúčovými faktormi hospodárskej
súťaže na trhu. Stavebné podniky už síce dosiahli významné pokroky, ale na
dosiahnutie cieľov EÚ v oblasti klímy, energetiky a životného
prostredia budú potrebné zásadné zmeny, ktoré tento sektor bez náležitej
podpory v rámci politík len ťažko uskutoční.
V
tomto oznámení sa vymedzujú hlavné výzvy, ktorým tento sektor čelí v
súčasnosti a ktorým bude čeliť do roku 2020, pokiaľ
ide o investície, ľudský kapitál, požiadavky z hľadiska
životného prostredia, reguláciu trhov a prístupu na ne, a na tento účel sa
v ňom navrhujú iniciatívy na podporu tohto sektora. Z krátkodobého hľadiska
sa dôraz kladie na potrebu podporovať rast a zamestnanosť
v sektore stavebníctva v reakcii na hospodársku krízu. Z dlhodobého
hľadiska si výzvy, ktorým toto odvetvie čelí, budú vyžadovať
jednotný a koordinovaný prístup na európskej úrovni s cieľom
zlepšiť fungovanie hodnotového reťazca, najmä prostredníctvom
dobrovoľných partnerstiev medzi súkromným a verejným sektorom
a v prípade potreby prostredníctvom vhodného regulačného rámca.
2. Súčasná situácia a hlavné výzvy
Vzhľadom na
rozmanitosť činností v jednotlivých pododvetviach stavebníctva panujú
v celom sektore rozdiely, pokiaľ ide o sociálno-ekonomické,
organizačné, kultúrne a technologické aspekty, ako aj prispôsobovanie
sa novým právnym predpisom a príležitostiam na trhu.
Stojíme
pred globálnymi výzvami, ktoré môžu v strednodobom horizonte priniesť
udržateľný rast, pokiaľ sa v súčasnosti prijmú vhodné
opatrenia. To by mohlo viesť k vzniku celej škály služieb na riešenie
takých otázok, ako je zdravie a bezpečnosť, energetická efektívnosť,
ekologická výstavba, odolnosť voči katastrofám, vnútorné prostredie
budov, opätovné využívanie/ zhodnocovanie/ recyklácia odpadu
a projektovanie na mieru („design to fit“). Pri správnom riešení by aj
tieto výzvy mohli priniesť nové príležitosti na trhu.
2.1 Všeobecné makroekonomické súvislosti
Stavebníctvo
pocítilo finančnú krízu mimoriadne silne; došlo k obrovskému
poklesu dopytu, najmä na trhu súkromných nehnuteľností na bývanie, ale aj
na iných trhoch, napr. na trhu infraštruktúry. Trendy zaznamenané v
jednotlivých členských štátoch sa však navzájom líšia. V niektorých
členských štátoch bolo jedným z dôvodov poklesu dopytu spľasnutie
realitnej bubliny, ktoré aj naďalej výrazne znižuje činnosť
v tomto sektore[5].
V iných štátoch tento sektor trpí najmä v dôsledku zmenšujúcich sa
úverových trhov. Obmedzenia verejných výdavkov v dôsledku krízy budú
vytvárať ďalší tlak na investície do výstavby infraštruktúry.
Niektoré
krajiny investovali v reakcii na krízu do balíkov stimulov, ktoré
zahŕňajú napríklad počiatočné investície do projektov
v oblasti infraštruktúry, zníženú sadzbu DPH na novú výstavbu budov
a/alebo ich renováciu, preferenčné úrokové sadzby na hypotéky atď.
Trvalé účinky na konkurencieschopnosť tohto sektora však budú
mať iba tie prístupy, ktoré zahŕňajú opatrenia zamerané na
zlepšovanie zručností a kvalifikácií, inovácie a „zelené“ hospodárstvo.
Z toho je zrejmé, že je potrebné sformulovať vhodnú politiku, ktorou
sa podnieti rast a zamestnanosť v krátkodobom horizonte, ale aj
reštrukturalizácia sektora stavebníctva v dlhodobom horizonte.
2.2 Výkonnosť hodnotového
reťazca
Stavebné
trhy EÚ a aj samotný sektor stavebníctva sú veľmi roztrieštené,
pričom sa vyznačujú veľkým počtom mikropodnikov,
veľkými rozdielmi medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o
výkonnosť tohto sektora, a značnými ťažkosťami pri šírení
osvedčených postupov. Lepšou integráciou hodnotového reťazca by sa
značne zväčšil rozsah účinkov presahovania inovácií
v dôsledku spolupráce.
Podniky vykonávajúce
stavebnú činnosť a, v menšej miere, výrobcovia stavebných výrobkov
budú čoraz väčšmi konfrontovaní s potrebou kvalifikovanej
pracovnej sily. Bude tiež potrebné nahradiť obrovské množstvo
kvalifikovaných ľudí, ktorí odídu do dôchodku do roku 2020[6]
a ktorých počet predstavuje viac ako dve tretiny pracovných miest v
oblasti stavebníctva, priemyslu a dopravy. Chronický nedostatok
kvalifikovanej pracovnej sily možno na jednej strane vysvetliť nízkou
atraktívnosťou tohto sektora pre mladých ľudí a na druhej strane
rastúcou potrebou zručností zodpovedajúcich špecifickým kvalifikáciám,
ktorú majú systémy vzdelávania a odbornej prípravy (ako aj trh práce) problém
uspokojiť. Významné štrukturálne zmeny v sektore stavebníctva prinesie aj
prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo efektívne využívajúce zdroje;
stavebníctvo sa bude musieť prispôsobiť a bude musieť
predvídať potreby zručností a kompetencií v týchto
oblastiach. To platí najmä v súvislosti s prípravou pracovnej sily na
výstavbu „budov s takmer nulovou spotrebou energie“, a to tak nových, ako
aj renovovaných. Zmeny v stavebníctve, pokiaľ ide o zručnosti
a kvalifikácie, si takisto vyžiada zavedenie podporných technológií a
využívanie pružných foriem organizácie práce.
Výdavky na výskum a
inovácie zostávajú v porovnaní s celým odvetvím
priemyslu pomerne nízke. To však možno vysvetliť intenzívnou potrebou
pracovnej sily a tiež skutočnosťou, že stavebné podniky majú
skôr záujem začleniť dostupné externé technologické výdobytky do
svojej činnosti. Sektor stavebníctva pravdepodobne
zintenzívni svoje úsilie v oblasti výskumu a inovácií, aby sa vyrovnal
s vysokou spotrebou vstupov (napríklad kovové a nekovové nerasty,
chemikálie a drevo) a produkciou veľkého množstva odpadu. Navyše,
toto odvetvie vyvíja čoraz viac materiálov, ktoré je ľahšie
zozbierať a opätovne použiť, a tiež systémy alebo „stavebné
riešenia“, ktoré uľahčujú demontáž stavieb a opätovné použitie
materiálov. Toto úsilie je v súlade s novou základnou požiadavkou
stanovenou v nariadení o stavebných výrobkoch, ktorá sa týka
udržateľného využívania prírodných zdrojov, ako aj s iniciatívou
v oblasti surovín, a to prostredníctvom možného vypracovania
osvedčených postupov zberu a spracovania odpadu (najmä pokiaľ
ide o zhodnocovanie/opätovné využívanie cenných materiálov z odpadu)
a prostredníctvom podpory výskumu zameraného na hospodárske stimuly pre
recykláciu/zhodnocovanie. Tento proces zavádzania inovatívnych riešení
a osvedčených postupov je však potrebné urýchliť prostredníctvom
iniciatív EÚ a jednotlivých štátov.
2.3 Nízkouhlíkové hospodárstvo
Ako vyplýva z prepracovaného
znenia smernice o energetickej hospodárnosti budov[7],
zavádzanie budov s takmer nulovou spotrebou energie[8] bude pre
sektor stavebníctva veľkou výzvou. Trh má niekoľko rokov na to, aby
sa prispôsobil, avšak všetci účastníci trhu, počínajúc od verejných
orgánov (ktoré musia túto smernicu vykonávať o dva roky skôr) cez stavebné
spoločnosti až po architektov, developerov atď., budú potrebovať
podporu. Prispôsobenie bude potrebné aj v takých oblastiach, ako je štruktúra
financovania, verejné obstarávanie, vzdelávanie a marketing.
Hoci počet „nízkoenergetických“
budov rastie, kritické množstvo sa ešte nedosiahlo a snahy
o zlepšenie energetickej efektívnosti a integráciu obnoviteľných
zdrojov energie postupujú len pomaly. K dosiahnutiu kritického množstva by malo
prispieť presadzovanie regulačného rámca v spojení s vhodnými
fiškálnymi politikami.
Aj v oblasti renovácií
existujúcich budov je potrebné vyvinúť väčšie úsilie
v záujme zvýšenia úspor energií. Počet existujúcich budov, ktoré
prechádzajú rozsiahlou renováciou, je navyše pomerne nízky. V
„Stratégii pre konkurencieschopnú, udržateľnú a bezpečnú energetiku“[9], „Pláne
prechodu na konkurencieschopné nízkouhlíkové hospodárstvo v roku 2050“[10]
a „Pláne postupu v energetike do roku 2050“[11] sa preto
zdôrazňuje, že sú potrebné ďalšie opatrenia v oblasti budov,
najmä pokiaľ ide o renovácie. V tomto smere je
potrebné pokračovať.
Dopravná
infraštruktúra má ďalekosiahly vplyv na životné
prostredie a zároveň spotrebováva značné množstvo energie a
surovín a produkuje veľké množstvo odpadu. Siete infraštruktúry musia
významnou mierou prispieť k udržateľnejšej Európe.
2.4 Hospodárska súťaž medzi
stavebnými podnikmi v EÚ a na medzinárodných trhoch
Hospodárska súťaž
na trhoch EÚ sa vďaka uplatňovaniu smerníc o verejnom obstarávaní,
vykonávaniu smernice o službách a prijatiu európskych projektových
a stavebných noriem (ďalej len „eurokódy“) zlepšila. Spoločnosti
z EÚ však nemajú v tejto súťaži vždy rovnaké podmienky, najmä
v porovnaní so spoločnosťami nepochádzajúcimi z Európskej
únie, na ktoré sa často vzťahujú menej prísne sociálne a
environmentálne požiadavky a ktoré dostávajú štátnu pomoc. Členské
štáty by mali zabezpečiť, aby sa spoločnosti z EÚ
a spoločnosti z krajín mimo EÚ uchádzali o verejné zákazky
za rovnakých podmienok, bez toho, aby boli ohrozené výdobytky, ktoré EÚ
dosiahla v sociálnej a environmentálnej oblasti.
Situácia na medzinárodných trhoch je
ešte zložitejšia. Odvetvie stavebníctva často čelí vážnym
ťažkostiam, a to nielen z technického hľadiska, ale aj vo vzťahu
k podmienkam súťaže v iných krajinách (napr. v Číne), ktoré
obmedzujú možnosti vstupu na tieto trhy. Keďže sa však očakáva, že
európske stavebné trhy budú rásť pomalšie ako novo vznikajúce trhy, bude
tento sektor musieť rozvíjať a udržiavať výraznejšiu globálnu
perspektívu. Pre stavebné spoločnosti z EÚ je dôležité, aby tretie krajiny
otvorili svoje trhy podnikom z EÚ, ktoré sa tak budú môcť
uchádzať o zákazky. EÚ by mala posilniť svoj vplyv, aby mohla
pohnúť nečlenské krajiny EÚ k rokovaniam o ďalšom
otvorení ich komerčných trhov, ako aj trhov verejného obstarávania,
preskúmavať možné diskriminačné postupy pri verejnom obstarávaní a
začať konzultácie s dotknutou krajinou o riešení sporov
týkajúcich sa prístupu na trh.
3. Európska stratégia pre udržateľnú
konkurencieschopnosť sektora stavebníctva
V záujme
riešenia vyššie uvedených kľúčových výziev bola na nasledujúce
desaťročie vymedzená európska stratégia. Táto
stratégia má dopĺňať stratégie, ktoré vypracovali samotné
podniky zo sektora stavebníctva s cieľom zvýšiť svoju
konkurencieschopnosť a reagovať na výzvy, ktorým
spoločnosť čelí.
Touto
stratégiou sa sleduje päť hlavných cieľov: a)
stimulovanie priaznivých investičných podmienok; b) zlepšenie základne
sektora stavebníctva, pokiaľ ide o ľudský kapitál; c) zlepšovanie
efektívnosti využívania zdrojov, výsledkov v oblasti životného prostredia
a podnikateľských príležitostí; d) posilnenie vnútorného trhu so
stavebnými výrobkami; e) posilnenie konkurenčného postavenia stavebných
podnikov z EÚ na svetovom trhu. Každý cieľ sa vzťahuje na iné
kľúčové výzvy; napríklad priaznivé investičné podmienky sú
nevyhnutné pre stimulovanie rastu, výskum a inovácie a nízkouhlíkové
hospodárstvo. Podobne solídna základňa, pokiaľ ide o ľudský
kapitál, je nevyhnutná pre zlepšenie výkonnosti hodnotového reťazca
a zavádzanie inovatívnych riešení, najmä pre nízkouhlíkové hospodárstvo. V stratégii
sa na jednej strane navrhujú odporúčania, ktorými by sa mohli riešiť
krátkodobé až strednodobé výzvy v oblasti hospodárstva a zamestnanosti,
ktorým sektor stavebníctva čelí. Na druhej strane sa v nej
predstavuje rad odporúčaní s dlhodobou perspektívou
s cieľom zabezpečiť trvalé účinky na
konkurencieschopnosť tohto odvetvia.
3.1 Stimulovanie priaznivých
investičných podmienok
Projekty
v oblasti renovácií budov a transeurópskych sietí môžu oživiť rast
sektora stavebníctva a zároveň prispieť k dosiahnutiu
cieľov európskych politík v oblasti energetiky, dopravy
a súdržnosti. Okrem toho sa vďaka boju proti oneskoreným platbám
zlepší finančná životaschopnosť dodávateľov zo sektora stavebníctva,
najmä remeselníkov a malých stavebných firiem, ako aj ich prístup k úverom. Z
dlhodobého hľadiska by sektor stavebníctva mal zvýšiť svoju
schopnosť inovácie, aby tak zvýšil svoju produktivitu, ako aj pridanú
hodnotu a výsledky všetkých odvetví hodnotového reťazca
v oblasti životného prostredia.
3.1.1 Krátkodobé opatrenia
Mimoriadny
dôraz by sa mal klásť na podporu renovácií budov a údržby
infraštruktúry, ktoré majú významný podiel na celkovej zamestnanosti
a produkcii v stavebníctve. Najmä súčasná miera renovácií budov[12]
a postupy na zvyšovanie energetickej efektívnosti nie sú dostatočné
na to, aby sa dosiahli ciele v oblasti úspory energií stanovené
v stratégii Európa 2020. Prijatím navrhovaných cieľov, podľa
ktorých by sa každoročne mali zrenovovať 3 % budov ústrednej
štátnej správy[13]
(čím by sa zdvojnásobila súčasná miera renovácií) a 2 % celého
fondu budov[14]
na nákladovo optimálnu úroveň, by sa nielen prispelo k dosiahnutiu
týchto cieľov, ale v celej EÚ by sa zabezpečil aj hospodársky rast
a zamestnanosť na miestnej úrovni. Prijatie týchto zlepšení si však
vyžaduje prekonanie celého radu regulačných, ekonomických a
finančných prekážok.
Členské
štáty by v prvom rade mali riadne vykonávať a presadzovať
smernicu o energetickej hospodárnosti budov[15]. V
niektorých členských štátoch bránia zlepšovaniu energetickej efektívnosti
budov nízke ambície a neschopnosť presadzovať stavebné predpisy
týkajúce sa energetickej efektívnosti budov, čo sektor stavebníctva
odrádza.
Fiškálne stimuly[16] a opatrenia finančnej podpory sú
zo strany účastníkov trhu dobre prijímané a podporujú renovácie
existujúcich budov. Programy jednotlivých členských štátov a ich
vplyv sa však značne líšia. K pochopeniu možných účinkov a tiež
rizík vyplývajúcich z nedostatočného vykonávania a neplánovaných
dôsledkov z rôznych hľadísk by preto mohla výrazne prispieť
výmena skúseností. V záujme optimalizácie pákového efektu je tiež potrebné
usilovať sa o komplementárnosť týchto vnútroštátnych programov
na jednej strane a prostriedkov EÚ, súkromných prostriedkov
a finančných nástrojov na strane druhej.
EÚ poskytuje podporu a
financovanie prostredníctvom rôznych mechanizmov, ktoré by členské štáty
mali väčšmi využívať. Štrukturálne fondy a Kohézny
fond (2007 – 2013) sa môžu využívať na investície v oblasti
energetickej efektívnosti a obnoviteľných energií, a to nielen do
verejných a komerčne využívaných budov, ale aj do existujúcich
obytných objektov. Možnosť investovať do drobných projektov rozvoja a
obnovy miest, ktoré by prostredníctvom bežných trhových mechanizmov nebolo inak
možné financovať, okrem toho ponúkajú nástroje finančného
inžinierstva ako napríklad JESSICA. Možnosti na pritiahnutie verejných
prostriedkov ponúkajú tiež kapitálové fondy a záruky za úvery z Európskej
investičnej banky (EIB), Európskej banky pre obnovu a rozvoj (EBOR)
a Európskeho fondu pre energetickú efektívnosť (EEEF) spolu s pomocou
pre konečných príjemcov určenou na rozvoj projektov, ako je ELENA.
Jedným
zo spôsobov stimulovania investícií do renovácií umožňujúcich efektívne
využívanie zdrojov je rozvoj služieb v oblasti projektovania, výstavby a
prevádzky pre malé projekty renovácií so zmluvnými zárukami
parametrov budov. Tento trhový segment sa stáva zaujímavým nielen pre
spoločnosti poskytujúce energetické služby, ale aj pre špecializovaných
malých dodávateľov, ktorí by potenciálne tiež mohli poskytovať záruky
parametrov na celú škálu stavebných služieb. Rozvoj týchto služieb by sa mohol
podporovať prostredníctvom zásahov verejného sektora, a to najmä
v oblasti verejného obstarávania a obytných budov, ako aj
v oblasti rozvoja poistných produktov, ktoré by mohli pokrývať
technické riziká súvisiace so zárukami vlastností budov. Orgány verejnej
moci by mali predovšetkým zabezpečiť, aby renovácie
zahŕňali aj aktívne hospodárenie s energiami a inteligentné
meranie spotreby.
Dôležité
je tiež, aby stavebné podniky mali prístup k svojim vlastným
finančným prostriedkom v primeranom čase. Novou smernicou o oneskorených
platbách[17]
sa zavádzajú prísnejšie ustanovenia, a to najmä prostredníctvom
zosúladenia lehoty pre platby podnikom zo strany orgánov verejnej moci,
zvýšenia zákonnej úrokovej sadzby z omeškania a umožnenia, aby podniky
získali náhradu nákladov na vymáhanie platieb. V rámci revízie smerníc EÚ o
verejnom obstarávaní Komisia navrhla, aby členské štáty mali možnosť
stanoviť, že subdodávatelia môžu od verejného obstarávateľa
požadovať priamu platbu za dodanie tovaru, vykonanie prác a poskytnutie
služieb, ktoré v rámci plnenia zmluvy poskytli hlavnému dodávateľovi.
 Komisia: ·                         predloží do konca roku 2012 analýzu jednotlivých finančných nástrojov EÚ a finančných nástrojov členských štátov, ktoré podporujú energetickú efektívnosť budov, podľa možnosti vrátane odporúčaní týkajúcich sa spôsobu, akým by sa verejné prostriedky mohli lepšie využiť na stimulovanie renovácií budov, ·                         predloží v roku 2013 predbežné závery z prebiehajúceho pilotného projektu zameraného na preskúmanie možností zavedenia systémov poistenia, ktoré by mohli pokrývať zmluvné záruky parametrov a cezhraničné služby, najmä v prípade malých stavebných dodávateľov, ·                         začne v roku 2012 vo všetkých členských štátoch informačnú kampaň pre podniky o boji proti oneskoreným platbám v obchodných transakciách, ·                         v roku 2012 v súvislosti so smernicou o boji proti oneskoreným platbám uskutoční pilotný projekt zameraný na rýchle a efektívne vymáhanie neuhradených pohľadávok zo strany malých a stredných podnikov, ktoré pôsobia cezhranične. Členské štáty sa vyzývajú, aby: ·                         vypracovali alebo posilnili vhodné programy pre projekty opráv, údržby a renovácií s ambicióznymi cieľmi v oblasti udržateľnosti a aby okrem iného preskúmali možnosti využitia relevantných fiškálnych a finančných nástrojov (znížená sadzba DPH, cielené dotácie atď.) a úverových mechanizmov pre projekty renovácií s ambicióznymi cieľmi v oblasti udržateľnosti, ·                         podporovali využívanie finančných nástrojov a programov na podporu rozvoja projektov, ktoré štrukturálne fondy, EIB, EBOR a EEEF ponúkajú pre malé projekty renovácií so zmluvnými zárukami parametrov budov, vrátane prednostného čerpania štrukturálnych fondov na energeticky efektívne budovy.
3.1.2 Strednodobé až dlhodobé
opatrenia
V novom návrhu politiky súdržnosti EÚ[18] na
obdobie rokov 2014 – 2020 sa kladie ešte väčší dôraz na podporu investícií
súvisiacich s cieľmi EÚ v oblasti klímy a energetiky a navrhuje sa
takmer dvojnásobné zvýšenie sumy, ktorá je vyčlenená na udržateľné
energie v súčasnom období. Podľa návrhu by sa značná
časť prostriedkov zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu
mala vyčleniť na investície, ktorými sa podporuje prechod
na nízkouhlíkové hospodárstvo, najmä v oblasti energetickej efektívnosti a
obnoviteľných zdrojov energie, čo zahŕňa aj renovácie
budov; v budúcnosti budú zásadnejšiu úlohu vo vzťahu k na mieru prispôsobeným
investíciám v oblasti energetickej efektívnosti a obnoviteľných
zdrojov energie v rámci mestskej infraštruktúry a sektora
stavebníctva pravdepodobne zohrávať finančné nástroje.
Z hľadiska
hospodárstva je nevyhnutný rozvoj „základnej siete“, ako to navrhla Európska
komisia, ktorá zabezpečí efektívne multimodálne dopravné spojenia medzi
hlavnými mestami EÚ a inými veľkými mestami, prístavmi, letiskami
a ďalšími hlavnými hospodárskymi centrami. Európska komisia
predstavila 19. októbra 2011 nový balík opatrení, ktorými by sa mal vytvoriť
priaznivý rámec pre rozvoj transeurópskych dopravných sietí (ďalej
len „TEN-T“). Tento balík zahŕňa prepracované usmernenia pre
transeurópske dopravné siete, „nástroj na prepojenie Európy“ s celkovým
rozpočtom 50 miliárd EUR a návrh na skoré zavedenie projektových dlhopisov
v spolupráci s Európskou investičnou bankou.
Cieľom
je zabezpečiť, aby komplexná sieť bola dokončená najneskôr
do 31. decembra 2050, pričom základná sieť by mala byť
dokončená prioritne, do 31. decembra 2030. V zmysle návrhu
Európskej komisie z 19. októbra 2011 koridory základnej siete a ich „platformy“
spoja dotknuté členské štáty, ako aj príslušné zainteresované strany,
napríklad správcov infraštruktúry a jej používateľov, a tak
zaistia koordináciu, spoluprácu a transparentnosť. Okrem týchto návrhov
bude v záujme zabezpečenia bezproblémovej realizácie cezhraničných
úsekov týchto sietí potrebná minimálna harmonizácia vnútroštátnych
administratívnych postupov.
V oblasti výskumu
a inovácií by sa v záujme urýchlenia prechodu od výskumu k využívaniu
inovatívnych riešení mali kombinovať technologicky zamerané činnosti[19] so
sociálno- ekonomickým výskumom nástrojov zameraných na trh a dopyt (odborná
príprava, verejné obstarávanie, normalizácia, poistenie atď.). To by si
vyžadovalo širšie partnerstvo s rôznymi záujmami v rámci iniciatív, ktoré
sa budú financovať z rôznych finančných nástrojov EÚ, aby sa
zabezpečilo dosiahnutie širšej trhovej perspektívy a vytvorilo sa kritické
množstvo. V tejto súvislosti by významný základ pre rozvoj takýchto partnerstiev
mohli predstavovať súčasné iniciatívy, ako je verejno-súkromné
partnerstvo „Energeticky efektívne budovy“, Kultúrne dedičstvo,
Inteligentné mestá a obce a reFINE („research for Future
Infrastructure Networks in Europe“ – výskum pre budúce infraštruktúrne siete
v Európe). Politika súdržnosti EÚ môže poskytnúť podporu pre výskum a
inovácie v týchto oblastiach v rámci programov jednotlivých štátov,
pričom bude aj naďalej klásť veľký dôraz na zvyšovanie
konkurencieschopnosti malých a stredných podnikov vrátane ich využívania
informačných a komunikačných technológií (ďalej len „IKT“).
K zabezpečeniu cielenejšej podpory zo štrukturálnych fondov
a strategického prístupu k využitiu potenciálu pre inteligentný rast
vo všetkých regiónoch[20]
prispeje najmä rozvoj inovačných stratégií inteligentnej špecializácie,
ktoré Komisia navrhla ako podmienku využívania štrukturálnych fondov v
nasledujúcom programovom období 2014 – 2020.
 Komisia: ·                         v rámci politiky súdržnosti na roky 2014 – 2020 navrhla, aby sa značná časť prostriedkov zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu účinne vyčlenila na investície podporujúce prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo, najmä v oblasti energetickej efektívnosti a obnoviteľných zdrojov energie vrátane renovácií budov, a s cieľom zabezpečiť väčší pákový efekt bude naďalej podporovať využívanie revolvingových fondov v tejto oblasti, ·                         vypracuje základný súbor požiadaviek na stavebné práce, ktoré by mali spĺňať cezhraničné úseky projektov transeurópskych sietí, aby sa na technickej úrovni zabezpečila minimálna harmonizácia príslušných vnútroštátnych procesov udeľovania povolení, ·                         na jar roku 2013 zorganizuje konferenciu o inováciách v sektore stavebníctva s cieľom zistiť, aké medzery, pokiaľ ide o technológie, existujú v rámci celého hodnotového reťazca, a vypracovať akčný plán na ich odstránenie. Členské štáty sa vyzývajú, aby: v spolupráci s ostatnými členskými štátmi a súkromným sektorom rozvíjali spoločné koordinované iniciatívy kombinujúce výskum, technologický rozvoj, inovatívne obstarávanie, certifikáciu, poistenie, medziregionálne zoskupenia atď. v záujme urýchlenia využívania nových znalostí a technológií v rámci trhov na európskej a regionálnej úrovni. EÚ bude tieto iniciatívy podporovať prostredníctvom programu Horizont 2020 a programu pre konkurencieschopnosť podnikov a malých a stredných podnikov (COSME) na roky 2014 – 2020, a to nielen priamymi grantmi, ale aj finančnými nástrojmi zameranými na zlepšenie prístupu malých a stredných podnikov k finančným prostriedkom vo forme kapitálového a dlhového financovania. Národné a regionálne orgány sa vyzývajú, aby zaistili efektívne a komplementárne využívanie rôznych zdrojov podpory EÚ vrátane fondov politiky súdržnosti, pokiaľ súvisiace operačné programy takéto opatrenia umožňujú.
3.2. Zlepšenie základne sektora
stavebníctva, pokiaľ ide o ľudský kapitál
Podniky
vykonávajúce stavebnú činnosť v súčasnosti čelia významnému
nedostatku kvalifikovaných pracovníkov, čo sa v menšej miere týka aj
odvetvia stavebných výrobkov. Navyše, systémy vzdelávania a odbornej
prípravy v celej Európe sa značne líšia, pokiaľ ide
o stupeň centralizácie alebo decentralizácie, štruktúru
poskytovania odbornej prípravy, úlohu sociálnych partnerov, finančné
štruktúry a obsah učebných osnov.
Je
potrebné lepšie predvídať budúce potreby, pokiaľ ide o zručnosti
a kvalifikácie, prilákať do príslušných stavebných profesií
dostatočný počet študentov a vytvoriť podmienky pre lepšie
pracovné prostredie a riadenie profesijného postupu pracovníkov, väčšiu
mobilitu pracovníkov v stavebníctve a rozsiahlejšie poskytovanie
cezhraničných služieb. Pritom sa musí vziať do úvahy vplyv starnutia
pracovnej sily EÚ a konkrétna situácia v tomto sektore, pokiaľ ide
o ochranu zdravia a bezpečnosť pri práci.
3.2.1 Krátkodobé opatrenia
Cieľom
iniciatívy BUILD UP Skills (Budovanie zručností), ktorá sa
uskutočňuje v rámci programu Inteligentná energia – Európa, je
prispôsobiť systém odborného vzdelávania a prípravy (ďalej len
„OVP“) potrebám zručností a kvalifikácií v oblasti energetickej
efektívnosti a obnoviteľných zdrojov energie. Iniciatíva BUILD UP Skills
umožní vymedziť vnútroštátne kvalifikačné plány do roku 2020 a
tiež podporovať vytváranie rozsiahlych systémov vzdelávania a
certifikácie, ako aj navrhovanie kvalifikácií s cieľom zlepšiť
kvalitu existujúcich štruktúr; v relevantných prípadoch bude na to možné
využiť podporu z finančných nástrojov, ako je Európsky sociálny
fond, program celoživotného vzdelávania, resp. jeho navrhovaný nástupca,
program Erasmus pre všetkých. Tým by sa zvýšil počet kvalifikovaných
stavebných robotníkov na trhu a posilnila by sa dôvera majiteľov
budov, pokiaľ ide o investície do zlepšení energetickej efektívnosti.
Táto
iniciatíva by mohla taktiež slúžiť ako základ pre stanovenie učebných
osnov, programov odbornej prípravy alebo kvalifikačných potrieb
v iných oblastiach súvisiacich so stavebníctvom a udržateľným
rozvojom (napríklad industrializácia stavebného procesu, využívanie
inovatívnych alebo nekonvenčných stavebných výrobkov a postupov, využívanie
IKT v rámci systémov správy budov atď.).
 Komisia: ·                         zhodnotí iniciatívu BUILD UP Skills, pričom posúdi najmä to, či je vhodné rozšíriť rozsah pôsobnosti prvej iniciatívy o ďalšie kategórie stavebných povolaní alebo ďalšie kvalifikačné potreby súvisiace so stavebným procesom a udržateľným rozvojom. Členské štáty, stavebné organizácie a vzdelávacie inštitúcie sa vyzývajú, aby: ·                         rokovali o kolektívnych zmluvách na podporu rozvoja zručností v súvislosti s iniciatívou BUILD UP Skills alebo inými podobnými programami.
3.2.2 Strednodobé až dlhodobé
opatrenia
Sektor
stavebníctva by mal zo strategického hľadiska zlepšiť svoju
schopnosť rozpoznávať a predvídať potreby zručností
a tomu zodpovedajúcim spôsobom prispôsobiť programy odbornej prípravy
a kvalifikácií. V niektorých krajinách existujú platformy na
zisťovanie budúcich potrieb v oblasti zamestnania
a zručností, ktoré majú nepriamy vplyv na sektor stavebníctva.
Iniciatíva na európskej úrovni by mohla za podpory sociálneho dialógu
zlepšiť výmenu informácií o týchto potrebách, zvýšiť pripravenosť
sektora stavebníctva zaviesť postupy efektívneho využívania zdrojov a
stavať udržateľné budovy a tiež zlepšiť schopnosť
vzdelávacích systémov tieto potreby naplniť.
V tejto súvislosti Európska komisia podporí štúdiu
uskutočniteľnosti týkajúcu sa vytvorenia európskej sektorovej rady
pre zručnosti, ktorú zrealizujú európski sociálni partneri. Európske
sektorové rady pre zručnosti sú siete národných stredísk pre sledovanie
trhu práce a analýzu zručností na úrovni jednotlivých sektorov, ktoré
si pod vedením zástupcov sektorov, európskych sociálnych partnerov a za
účasti zástupcov poskytovateľov vzdelávania a odbornej prípravy
vymieňajú informácie a osvedčené postupy s cieľom
vypracovať odporúčania k rozvoju zručností
a pracovných miest.
Komisia tiež v roku 2012 overí, do akej miery je v oblasti
udržateľného stavebníctva možné vytvoriť aliancie pre sektorové
zručnosti medzi poskytovateľmi odborného vzdelávania a prípravy,
podnikmi a ďalšími zainteresovanými stranami, s cieľom
zabezpečiť vhodné, aktualizované a nové učebné osnovy a
kurzy, ako aj inovatívne spôsoby poskytovania odbornej prípravy a vzdelávania.
Mobilita
kvalifikovaných pracovníkov by sa mala povzbudzovať prostredníctvom
podpory a zavádzania nástrojov vytvorených v rámci politiky EÚ v
oblasti ďalšieho vzdelávania. Smernicou o vysielaní pracovníkov sa
stanovuje základ jasne vymedzených podmienok práce a zamestnania na minimálnu
ochranu pracovníkov, ktoré musí poskytovateľ služieb
v hostiteľskom členskom štáte dodržiavať. Smernica teda
poskytuje vyslaným pracovníkom primeranú úroveň ochrany. V záujme
zabránenia akémukoľvek zneužívaniu a obchádzaniu predpisov
a predchádzania „sociálnemu dumpingu“, pri ktorom poskytovatelia služieb
pochádzajúci z iného ako hostiteľského členského štátu môžu
účtovať nižšie ceny ako miestni poskytovatelia služieb, pretože ich
pracovné normy sú nižšie, je potrebné zlepšiť presadzovanie smernice o
vysielaní pracovníkov, a to najmä pomocou lepších informácií
o platných pracovných podmienkach, efektívnejšej administratívnej
spolupráce a výmeny informácií medzi inšpekčnými orgánmi, efektívnejších
inšpekcií a zavedenia spoločnej a nerozdielnej zodpovednosti za
mzdy vyslaných pracovníkov.
Tento
sektor čelí v dôsledku demografických zmien dvojitej výzve. Na jednej
strane by stavebné podniky z EÚ mali hľadať stratégie na vyváženie
klesajúceho počtu mladých pracovníkov z EÚ, ktorí prichádzajú
pracovať do tohto sektora, a značného množstva pracovníkov,
ktorí v nasledujúcich rokoch odídu do dôchodku; na druhej strane je
v záujme predĺženia očakávanej dĺžky života potrebné
zlepšiť pracovné podmienky. Táto dvojitá výzva si vyžaduje, aby sa
vytvorilo príťažlivejšie pracovné prostredie a aby sa v budúcnosti
väčšia pozornosť venovala ochrane zdravia a bezpečnosti pri
práci s cieľom predchádzať predčasným odchodom do dôchodku
v dôsledku pracovných úrazov alebo chorôb.
 Komisia: ·                         bude v rámci sociálneho dialógu EÚ podporovať iniciatívy zamerané na prispôsobenie odborného vzdelávania a prípravy budúcim potrebám kvalifikácií a zručností v sektore stavebníctva, a to aj vo vzťahu k efektívnemu využívaniu zdrojov, pričom stanoví základné požiadavky na zručnosti v konkrétnych pododvetviach a uľahčí vzájomné uznávanie kvalifikácií, ·                         bude podporovať európskych sektorových sociálnych partnerov v oblasti stavebníctva v tom, aby vytvorili európsku sektorovú radu pre zručnosti v sektore stavebníctva, ·                         bude ich nabádať, aby rozvíjali iniciatívy v oblastiach, ako je energetická efektívnosť budov a efektívne využívanie zdrojov v budovách, zdravie a bezpečnosť, normy kvality a odborná príprava vrátane učňovského vzdelávania pre mladých ľudí. Tieto iniciatívy môžu mať podobu informačných kampaní a školení a v závislosti od situácie v danom štáte môžu zahŕňať spoločnú správu finančných prostriedkov, ·                         bude prostredníctvom programu celoživotného vzdelávania overovať, do akej miery je v oblasti udržateľného stavebníctva možné vytvoriť aliancie pre sektorové zručnosti, t. j. partnerstvá medzi poskytovateľmi OVP, podnikmi a ďalšími zainteresovanými stranami, s cieľom zabezpečiť vhodné učebné osnovy alebo kvalifikácie v oblasti OVP, ako aj inovatívne spôsoby poskytovania OVP.   Členské štáty, sociálni partneri v odvetví stavebníctva a vzdelávacie inštitúcie sa vyzývajú, aby: ·                         urýchlene konali s cieľom prijať novo navrhovanú smernicu[21] o presadzovaní smernice 96/71/ES o vysielaní pracovníkov v rámci poskytovania služieb, ·                         nadviazali partnerstvá na podporu vhodných programov odborného vzdelávania a prípravy na vnútroštátnej a regionálnej úrovni, ktoré budú reagovať na súčasné a budúce potreby v sektore stavebníctva, najmä v záujme posilnenia riadiacich kapacít a využívania IKT, ·                         začali a podporovali kampane na zatraktívnenie sektora stavebníctva pre talentovaných ľudí.
3.3 Zlepšovanie efektívnosti využívania
zdrojov, výsledkov v oblasti životného prostredia a podnikateľských
príležitostí
V
Pláne pre Európu efektívne využívajúcu zdroje[22] sa opisuje značný vplyv stavebníctva
na prírodné zdroje, energetiku, životné prostredie a zmenu klímy. Významné
zlepšenia stavebných činností a prác v priebehu celého ich životného
cyklu majú potenciál prispieť ku konkurencieschopnosti sektora
stavebníctva a k rozvoju fondu budov efektívne využívajúcich zdroje
a energie, pričom všetky nové budovy budú takmer nulovými
spotrebiteľmi energie, ktorí budú všetky materiály využívať
efektívne.
Zdokonalenia
stavebných činností a stavebných diel otvárajú ďalšie
podnikateľské príležitosti, okrem iného aj pre malé a stredné podniky,
keďže potrebná činnosť môže závisieť od miestnych podmienok
a môže si vyžadovať individuálne riešenia. Ako sa už uvádza
v Pláne pre Európu efektívne využívajúcu zdroje, Komisia v roku 2013
predloží oznámenie o udržateľných budovách, v ktorom ďalej
vymedzí a rozpracuje opatrenia na podporu sektora efektívne využívajúceho
zdroje.
V záujme
lepšieho pochopenia a väčšieho rozšírenia koncepcie udržateľného
stavebníctva bude potrebné vypracovať harmonizované ukazovatele, kódexy a
metódy na posudzovanie výsledkov stavebných výrobkov, procesov a diel v
oblasti životného prostredia. Tie by mali zabezpečiť jednotné
a vzájomne uznávané chápanie výkonov a zachovanie náležitého
fungovania vnútorného trhu so stavebnými výrobkami a službami.
Komisia
navrhne prístupy k vzájomnému uznávaniu alebo harmonizácii existujúcich metód
posudzovania, pričom okrem iného zabezpečí, aby boli pre stavebné
podniky, odvetvie poisťovníctva a investorov použiteľnejšie a
cenovo dostupnejšie. Táto iniciatíva bude stavať na
existujúcich platformách, ako je napríklad sieť pre sektor stavebníctva
zriadená Európskym výborom pre normalizáciu, na usmerneniach, ako sú napríklad
usmernenia Spoločného výskumného centra k zohľadňovaniu a
posudzovaniu životného cyklu, a na európskych výskumných projektoch, ako sú
napríklad „Superbuildings“ a „Open House“.
Táto
činnosť okrem toho prispeje k rozvoju systematickejšieho prístupu pri
posudzovaní aspektov udržateľnosti projektov, ktoré sa majú
financovať v rámci programov verejnej podpory, vrátane celoeurópskych
modelov pre analýzu nákladov a prínosov. Pilotné projekty vypracované v rámci
zeleného verejného obstarávania a regionálnej politiky by mohli orgánom
zodpovedným za plánovanie a verejným obstarávateľom poskytnúť vhodné
nástroje, predovšetkým na renováciu existujúcich budov a modernizáciu dopravnej
infraštruktúry.
Zainteresované
strany z tohto odvetvia počas verejných konzultácií uviedli, že
prekážkou niektorých stavebných projektov môže byť vnútroštátny proces
udeľovania povolení, napr. oneskorenia v dôsledku námietok
verejnosti, problémov s vyvlastňovaním a potreby získať
viacero rozličných povolení vrátane tých, ktoré sa týkajú životného
prostredia. Tieto problémy sa zistili v rámci prebiehajúceho preskúmania
smernice o posudzovaní vplyvov na životné prostredie[23], ktorého
cieľom je okrem iného zjednodušiť a zefektívniť existujúce
postupy; keďže táto smernica je súčasťou procesu
povoľovania, možno v tejto súvislosti očakávať pozitívne
výsledky. Vo väčšine prípadov vyplývajú prekážky z rôznych ustanovení vnútroštátnych
právnych predpisov a administratívnych postupov upravujúcich proces
udeľovania povolení. Táto skutočnosť môže brániť vytvoreniu
rovnakých podmienok a šíreniu environmentálnych technológií. Vzhľadom
na to, že tieto právne predpisy často zahŕňajú oblasti spadajúce
do výlučnej právomoci členských štátov (napr. otázky vlastníctva),
Komisia bude podporovať výmenu informácií a presadzovanie
osvedčených postupov, napr. prostredníctvom dobrovoľného
uplatňovania kódexov postupov upravujúcich také otázky, akými je
dĺžka procesu udeľovania povolení a jeho etapy alebo zavedenie
rozhodcovského konania medzi orgánmi verejnej správy.
Cieľ
dosiahnuť do roku 2020 70 % mieru opätovného využívania, recyklovania
a/alebo zhodnocovania stavebného odpadu a odpadu z demolácií,
stanovený v rámcovej smernici o odpadoch, ponúka hodnotovému reťazcu
v oblasti stavebníctva cenné obchodné príležitosti. Pre toto odvetvie by
preto mohlo byť prínosom lepšie a jasnejšie vymedzenie pojmu odpad,
harmonizácia podmienok registrácie na prepravu odpadu a tiež harmonizácia
pravidiel týkajúcich sa vlastností stavebných výrobkov, pokiaľ ide o
využívanie materiálov, ich trvanlivosť a zlučiteľnosť
s ochranou životného prostredia.
 Komisia: ·                         predloží iniciatívy na zlepšenie vzájomného uznávania výsledkov v oblasti životného prostredia a metód posudzovania rizík, najmä v súvislosti s činnosťami EÚ v oblasti normalizácie a systémov poistenia, ·                         bude podporovať rozvoj celoeurópskeho modelu posudzovania nákladov a prínosov na základe životného cyklu pre zelené verejné obstarávanie a pre zásady udržateľného rozvoja v rámci regionálnej politiky, ·                         posúdi prekážky vyplývajúce z vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré upravujú postup schvaľovania veľkých stavebných projektov, s cieľom stanoviť osvedčené postupy na zefektívnenie príslušných postupov (napr. na kódexy postupov pre proces udeľovania povolení, rozhodcovské konanie medzi orgánmi verejnej správy), ·                         v súvislosti s nariadením o stavebných výrobkoch vypracuje harmonizované pravidlá týkajúce sa uvádzania úžitkových vlastností stavebných výrobkov, pokiaľ ide o udržateľné využívanie prírodných zdrojov. Členské štáty sa vyzývajú, aby: ·                         zhodnotili výkonnosť jednotlivých pododvetví stavebníctva z hľadiska ich konkurencieschopnosti a udržateľného rozvoja na vnútroštátnej a regionálnej úrovni.
3.4 Posilnenie vnútorného trhu so
stavebnými výrobkami
Sektor
stavebníctva je na mnohých úrovniach značne regulovaný (napr.
výrobky, stavebné práce, odborné kvalifikácie, bezpečnosť a ochrana
zdravia pri práci, vplyv na životné prostredie), pričom mnohé aspekty
spadajú do právomoci členských štátov. V záujme zabezpečenia
lepšieho fungovania vnútorného trhu so stavebnými výrobkami a službami je
dôležité, aby bol právny rámec čo najjasnejší a čo
najpredvídateľnejší, a aby boli administratívne náklady primerané
sledovaným cieľom.
To
si bude vyžadovať systematickejšiu analýzu rozličných
regulačných prístupov a správnych predpisov, ktoré upravujú
vykonávanie právnych predpisov EÚ týkajúcich sa stavebníctva. Z danej
analýzy vyplynie, ako sa jednotlivé právne akty EÚ vzájomne ovplyvňujú na
európskej a vnútroštátnej úrovni, a či je v záujme zníženia
administratívneho zaťaženia stavebných podnikov a zlepšenia
fungovania vnútorného trhu v sektore stavebníctva potrebné vysvetlenie alebo
dodatočné opatrenia. Pokiaľ ide o cezhraničné služby, pri
„kontrolách plnenia“, ktoré sa uskutočnili v rokoch 2011 a 2012, sa
posúdil vzájomný vplyv rôznych právnych predpisov EÚ vzťahujúcich sa na
stavebné podniky, pričom sa zistili niektoré prípady nesprávneho
uplatňovania právnych predpisov EÚ a určili oblasti, ktoré si
vyžadujú vysvetlenie a prijatie nových opatrení. Na tomto základe vzniknú
odporúčania na urýchlenie procesu zbližovania rôznych regulačných
prístupov uplatňovaných na úrovni jednotlivých členských štátov
a regiónov.
Tento proces
zbližovania by mohli uľahčiť eurokódy. Ide o súbor projektových
noriem a najaktuálnejších kódexov postupov, ktoré sa vzťahujú na
všetky hlavné stavebné materiály, všetky hlavné oblasti inžinierskeho
staviteľstva a širokú paletu druhov stavieb a výrobkov. Eurokódy sú
flexibilným nástrojom, pretože každá krajina má možnosť prispôsobiť
ich svojim konkrétnym podmienkam a hodnoteniu rizík, pokiaľ ide o klímu,
seizmické riziko, tradície a pod. Komisia dôrazne vyzýva členské štáty EÚ,
aby v záujme zabezpečenia odolnosti budov voči katastrofám
prijali eurokódy ako svoje vnútroštátne projektové normy[24].
Vykonávanie právnych
predpisov a prijímanie nových trhových riešení by mohli podporiť aj
aktivity v oblasti komunikácie a šírenia informácií, ako je napríklad
webový portál BUILD UP[25].
 Komisia: ·                         uskutoční „kontroly vhodnosti“ právnych predpisov EÚ s cieľom odhaliť nadmerné administratívne zaťaženie, prekrývanie, neexistenciu právnej úpravy, nezrovnalosti a zastarané opatrenia, ·                         v rámci činností nadväzujúcich na oznámenie o implementácii smernice o službách „Partnerstvo pre nový rast v oblasti služieb“[26] sa bude zameriavať na sektor stavebníctva ako jednu z prioritných oblastí, ·                         v nadväznosti na odporúčanie Komisie 2003/887/ES predloží správu o uplatňovaní eurokódov v členských štátoch; na základe výsledkov tejto správy následne navrhne opatrenia na posilnenie alebo, v prípade potreby, presadzovanie používania eurokódov pri verejnom obstarávaní, ako aj ďalších nástrojov, ako sú vnútroštátne posúdenia rizík a plány ich riadenia. Členské štáty sa vyzývajú, aby: ·                         v rámci uplatňovania nariadenia (ES) č. 765/2008 vyvinuli účinné nástroje pre dohľad nad trhom v súvislosti s vykonávaním európskych právnych predpisov.
3.5 Posilnenie konkurenčného
postavenia stavebných podnikov z EÚ na svetovom trhu
EÚ
sa od roku 2006 čoraz viac snaží v rámci medzinárodných obchodných
rokovaní primäť ostatných obchodných partnerov k ambicióznym záväzkom
vo vzťahu k obchodu so službami a verejnému obstarávaniu, predovšetkým
v oblasti verejných zákaziek na uskutočnenie stavebných prác. Jedným
z posledných úspechov je otvorenie kórejských koncesných zmlúv pre
dodávateľov z EÚ v rámci dohody o voľnom obchode medzi EÚ a
Kóreou.
Osobitné
medzikontinentálne fóra s Afrikou a Latinskou Amerikou na tému
udržateľného stavebníctva by mohli podnietiť transformáciu verejného
obstarávania na týchto trhoch smerom ku kritériám výkonnosti,
udržateľnosti a nákladovej efektívnosti.
Partnerstvo medzi EÚ a
Afrikou v oblasti dopravnej infraštruktúry[27] poskytuje príležitosti na zlepšenie
transkontinentálnych spojení a vytvorenie spoľahlivejšieho a
bezpečnejšieho systému dopravy.
Pokiaľ
ide o financovanie infraštruktúry, vykonávanie príslušných opatrení by sa mohlo
ďalej podporovať z rôznych finančných nástrojov EÚ a fondov
spolupráce.
Iniciatíva
EÚ „Malý podnik, veľký svet“ poskytne malým špecializovaným
dodávateľom relevantné informácie, poradenstvo a podporu pri snahe o
prístup na medzinárodné trhy a hľadanie potenciálnych obchodných partnerov.
Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR) tiež uľahčuje rozvoj nových
modelov podnikania pre malé a stredné podniky, najmä vo vzťahu
k internacionalizácii.
O používanie
eurokódov EN je značný záujem mimo EÚ, a to zo strany krajín, ktoré
chcú nahradiť alebo aktualizovať svoje vnútroštátne normy na základe
technicky vyspelých noriem, alebo ktoré majú záujem o obchodovanie
s Európskou úniou a členskými štátmi EZVO. Značný pokrok v tomto smere sa
dosiahol v rámci dialógu EÚ a Ruska o regulačných
opatreniach.
 Komisia: ·                         navrhla legislatívnu iniciatívu[28], ktorou sa má zabezpečiť otvorenie trhov verejného obstarávania v tretích krajinách a rovnaké podmienky pre podniky z EÚ a ich konkurentov zo zahraničia, ·                         bude v rámci obchodných rokovaní naďalej nástojiť na tom, aby partnerské krajiny poskytli ambiciózne záväzky vo vzťahu k prístupu k ich komerčným trhom, ako aj k trhom verejného obstarávania, ·                         bude spolupracovať s Európskou investičnou bankou na rozšírení možností využitia finančných nástrojov EÚ na podporu transkontinentálnych spojení, ·                         poskytne finančnú podporu na technickú pomoc v záujme podpory internacionalizácie malých špecializovaných dodávateľov, ·                         bude rozvíjať spoluprácu s tretími krajinami, najmä Afrikou a Latinskou Amerikou, ale aj v rámci dialógu EÚ a Ruska o regulačných opatreniach, európskej susedskej politiky a euro-stredozemského partnerstva, v oblasti verejného obstarávania týkajúceho sa udržateľnej výstavby, a to hlavne povzbudzovaním týchto partnerov k tomu, aby používali eurokódy ako nástroj na vykonávanie ich stavebných predpisov. Členské štáty sa vyzývajú, aby: ·                         urýchlene konali s cieľom prijať novo navrhované nariadenie[29] o prístupe tovaru a služieb tretích krajín na vnútorný trh verejného obstarávania EÚ a o postupoch podporujúcich rokovania o prístupe tovaru a služieb EÚ na trhy verejného obstarávania tretích krajín.
4. Riadenie a realizácia stratégie
K tomuto oznámeniu je priložený akčný plán, v ktorom sa
uvádzajú podrobnosti o očakávanom výsledku každého odporúčania,
rozdelení právomocí medzi Európskou komisiou, členskými štátmi
a odvetvovými organizáciami a harmonograme vykonávania.
Realizácia
stratégie si vyžaduje zefektívnenie a koordináciu celého radu iniciatív, ktoré
v súčasnosti prebiehajú na európskej, vnútroštátnej a sektorovej
úrovni, aby sa dosiahli väčšie synergie a maximalizoval sa ich vplyv
v krátkodobom, strednodobom a dlhodobom horizonte. Mala by sa opierať o
štruktúru riadenia, v ktorej by sa spájali prvky koordinácie a monitorovania
z tematického, ako aj strategického hľadiska a ktorá by
zahŕňala:
·
trojstranné strategické fórum na vysokej úrovni
(pozostávajúce z Komisie, členských štátov, zástupcov sektora), ktoré by
sa vyjadrovalo k iniciatívam EÚ s vplyvom na stavebníctvo
a k realizácii stratégie, pričom by následne vydávalo
odporúčania o potrebných úpravách stratégie alebo nových
iniciatívach, ktoré by sa mali začať realizovať,
·
vytvorenie tematických skupín zložených z
členských štátov a zástupcov sektora so záujmom o konkrétne priority
stratégie; tieto skupiny by mali spolupracovať s existujúcimi
európskymi sieťami a projektmi. Na tieto skupiny budú dohliadať
útvary Komisie zodpovedné za príslušnú oblasť, ktorou sa bude tá-ktorá
skupina zaoberať.
Táto
štruktúra by umožňovala strategické usmerňovanie zo strany EÚ, ale
tiež iniciatívu vychádzajúcu zdola nahor, t. j. z členských štátov
a z jednotlivých pododvetví stavebníctva. V záujme vyrovnania sa
s globálnymi výzvami je potrebné posilniť spoluprácu medzi jednotlivými
pododvetviami a tiež spoluprácu v rámci hodnotového reťazca.
5. Závery
Vzhľadom
na význam sektora stavebníctva z hľadiska HDP a zamestnanosti v EÚ,
ako aj vzhľadom na jeho úlohu pri dosahovaní niektorých veľmi
dôležitých cieľov v oblasti klímy, životného prostredia
a energetiky je konkurencieschopnosť tohto sektora trvalou politickou
prioritou.
Okrem
toho by hlavne v časoch finančnej a hospodárskej krízy mali byť
politiky EÚ v oblasti zmeny klímy, energetickej efektívnosti a
obnoviteľných zdrojov energie, najmä v kontexte politiky trvalého
podporovania renovácií budov, vnímané ako príležitosť na oživenie
podnikania a zamestnanosti v sektore stavebníctva.
V
tomto oznámení sa stanovujú oblasti, ktoré pre podniky zo sektora stavebníctva
ponúkajú potenciál rastu, často v rámci existujúcich politických stratégií
a nástrojov. Úplným vykonaním týchto stratégií EÚ by sa mali napríklad
podnietiť dlhodobé investície do transeurópskych sietí, do výskumu
a inovácií a do silnejšej základne, pokiaľ ide
o ľudský kapitál, čím by sa mala posilniť konkurencieschopnosť
sektora stavebníctva v rámci vnútorného trhu EÚ a tiež na
medzinárodných trhoch. To by malo ísť ruku v ruke s jasným
a uceleným právnym rámcom a harmonizovanými metódami hodnotenia
výkonnosti v záujme udržateľnosti, aby sa zabezpečilo náležité
fungovanie vnútorného trhu so stavebnými výrobkami a službami.
Úspech
navrhovanej stratégie závisí od angažovanosti členských štátov
a zainteresovaných strán zo sektora stavebníctva na rôznych úrovniach:
·
trojstranné strategické fórum na vysokej úrovni by
malo mať jednoznačný mandát uskutočňovať kritické
zhodnotenie výkonnosti sektora stavebníctva,
·
členské štáty a zainteresované strany zo
sektora stavebníctva by mali zabezpečiť vhodné väzby
s vnútroštátnymi a sektorovými programami pre stavebníctvo,
·
členské štáty a zainteresované strany zo
sektora stavebníctva by mali uľahčiť prenos skúseností a
osvedčených postupov z tematických skupín tak, aby sa dosiahlo ich
praktické uplatňovanie v rámci stavebných podnikov,
·
každý politický zásah by sa mal monitorovať a
posudzovať s pomocou celého radu ukazovateľov.
PRÍLOHA – AKČNÝ PLÁN
Krátkodobé opatrenia (na roky 2012 –
2014) – rozoberané v oddieloch 3.1.1 a 3.2.1 oznámenia
 Opatrenia || Výstup || Politický kontext || Hlavná právomoc || Časový rámec
 Analýza rôznych finančných nástrojov EÚ a finančných nástrojov jednotlivých štátov na podporu energetickej efektívnosti budov || Správa Európskej komisie a odporúčania týkajúce sa finančnej podpory energetickej efektívnosti budov || Smernica 2010/31/EÚ o energetickej hospodárnosti budov/Akčný plán energetickej účinnosti na rok 2011 || Európska komisia || Prebieha – ukončí sa v roku 2013
 Fiškálne nástroje a úverové mechanizmy pre projekty renovácií primerané cieľom v oblasti udržateľnosti, ktoré sa majú dosiahnuť || Pracovný dokument útvarov Komisie o vykonávaní opatrení v oblasti energetickej efektívnosti zo strany členských štátov (vrátane fiškálnych nástrojov a úverových mechanizmov v sektore stavebníctva) na základe vnútroštátnych akčných plánov energetickej efektívnosti || Smernica 2006/32/ES o energetickej účinnosti konečného využitia energie a energetických službách/smernica 2010/31/EÚ o energetickej hospodárnosti budov || Európska komisia || 2012 – 2013
 Pilotný projekt týkajúci sa poistenia a záruky parametrov || Predbežné odporúčania týkajúce sa systémov poistenia na pokrytie záruk parametrov zo strany malých stavebných dodávateľov || Nový pilotný projekt podporovaný Európskym parlamentom (začal sa v roku 2012) || Európska komisia || 2013
 Informačná kampaň o novej smernici o oneskorených platbách || Zvyšovanie povedomia o právach dodávateľov v súvislosti s platobnými podmienkami || Smernica 2011/7/EÚ || Európska komisia || 2012
 Pilotný projekt zameraný na rýchle a efektívne vymáhanie nesplatených pohľadávok malými a strednými podnikmi, ktoré pôsobia cezhranične || Zvyšovanie povedomia o právach dodávateľov v súvislosti s platobnými podmienkami || Smernica 2011/7/EÚ || Európska komisia || 2012 – 2013
 Hodnotenie iniciatívy „BUILD UP Skills“ s cieľom rozšíriť rozsah pôsobnosti tejto iniciatívy o ďalšie kategórie stavebných povolaní a ďalšie potreby kvalifikácií || Hodnotiaca správa || Program Inteligentná energia – Európa || Európska komisia || 2013 – 2014
 Nástroje finančného inžinierstva a pomoc na rozvoj projektov pre malé projekty renovácií so zmluvnými zárukami parametrov budov || Správa ČŠ o vykonávaní finančných nástrojov a mechanizmov || Štrukturálne fondy || Členské štáty || 2012 – 2014
 Zahrnutie plánov v rámci iniciatívy BUILD-UP Skills medzi priority financovania z Európskeho sociálneho fondu na roky 2014 – 2020 || Začatie realizácie plánov v rámci iniciatívy BUILD-UP Skills prostredníctvom financovania z ESF || Energetická politika Regionálna politika Politika zamestnanosti || Európska komisia Členské štáty || 2012 – 2013
Strednodobé až dlhodobé opatrenia (na
roky 2014 – 2020)
1. Stimulovanie
priaznivých investičných podmienok – rozoberané v oddiele 3.1.2 oznámenia
 Opatrenia || Výstup || Politický kontext || Právomoc || Časový rámec
 Minimálna harmonizácia na technickej úrovni, pokiaľ ide o vnútroštátny proces udeľovania povolení pre cezhraničné úseky transeurópskych sietí (TEN) || Spoločné technické špecifikácie EÚ || Transeurópske dopravné siete || Európska komisia || 2014 – 2016
 Zistenie medzier, pokiaľ ide o technológie, ktoré existujú v rámci hodnotového reťazca v sektore stavebníctva, a vypracovanie akčného plánu na ich odstránenie || Konferencia a odporúčania týkajúce sa priorít inovácie v stavebníctve || Inovačná politika || Európska komisia || 2013
 Spoločné koordinované iniciatívy členských štátov a súkromných subjektov kombinujúce výskum, inovácie, obstarávanie, certifikáciu, poistenie, medziregionálne zoskupenia atď. v záujme urýchlenia využívania nových poznatkov a technológií na úrovni EÚ a na regionálnej úrovni || Projekty || Horizont 2020 COSME Fondy politiky súdržnosti EÚ || Členské štáty || 2014 – 2020
2. Zlepšenie
základne, pokiaľ ide o ľudský kapitál – rozoberané v oddiele 3.2.2
oznámenia
 Opatrenia || Výstup || Politický kontext || Právomoc || Časový rámec
 Iniciatívy EÚ v rámci sociálneho dialógu zamerané na prispôsobenie odborného vzdelávania a prípravy budúcim potrebám sektoru stavebníctva, pokiaľ ide o kvalifikácie, stanovenie základných požiadaviek na zručnosti v konkrétnych pododvetviach a uľahčenie vzájomného uznávania kvalifikácií || Štúdia zameraná na vytvorenie informačnej platformy || Sociálny dialóg EÚ || Európska komisia || 2012 – 2014
 Vytvorenie sektorovej rady EÚ pre zručnosti v sektore stavebníctva v záujme rozvíjania iniciatív v oblastiach, ako je energetická efektívnosť budov a efektívne využívanie zdrojov v budovách, zdravie a bezpečnosť, normy kvality, učňovské vzdelávanie, spoločné hospodárenie sociálnych partnerov s finančnými prostriedkami atď. || Sektorová rada EÚ pre zručnosti || Sociálny dialóg EÚ || Európska komisia || 2013 – 2016
 Aliancia EÚ pre sektorové zručnosti v oblasti udržateľného stavebníctva || Partnerstvá na účely inovatívneho poskytovania prispôsobených učebných osnov alebo kvalifikácií v oblasti odborného vzdelávania a prípravy || Nové zručnosti pre nové pracovné miesta || Európska komisia || 2013 – 2016
 Urýchlene konať s cieľom prijať navrhovanú smernicu o presadzovaní smernice 96/71/ES o vysielaní pracovníkov || Prijatie novej smernice EÚ || Smernica 96/71/ES || Rada a Európsky parlament || 2012 – 2014
 Partnerstvá pre programy odborného vzdelávania a prípravy na vnútroštátnej a regionálnej úrovni s cieľom reagovať na súčasné a nové potreby v sektore stavebníctva, najmä v oblasti IKT || Cielené partnerstvá v oblasti odborného vzdelávania a prípravy (OVP) || Vnútroštátne politiky v oblasti OVP || Sektorové organizácie || 2013 – 2016
 Kampane na zatraktívnenie sektora stavebníctva pre talentovaných ľudí || Kampane na zvyšovanie povedomia ||   || Sektorové organizácie || 2012 – 2020
3. Zlepšovanie efektívnosti využívania
zdrojov, výsledkov v oblasti životného prostredia a podnikateľských
príležitostí – rozoberané v oddiele 3.3 oznámenia
 Opatrenia || Výstup || Politický kontext || Právomoc || Časový rámec
 Vzájomné uznávanie metód na posudzovanie budov z hľadiska výsledkov v oblasti životného prostredia[30] || Systém EÚ pre posudzovanie vplyvu budov na životné prostredie a technické špecifikácie EÚ || Politika EÚ v oblasti efektívneho využívania zdrojov a politika EÚ v oblasti normalizácie || Európska komisia || 2014 – 2016
 Vzájomné uznávanie metód posudzovania rizík s prihliadnutím na výsledky v oblasti životného prostredia, osobitne v súvislosti s činnosťami EÚ v oblasti normalizácie a systémov poistenia || Technické špecifikácie EÚ || Politika EÚ v oblasti normalizácie || Európska komisia || 2014 – 2018
 Celoeurópska metodika pre výpočet nákladov na budovy v priebehu ich životného cyklu v rámci zeleného verejného obstarávania[31] || Usmernenie EÚ k výpočtu nákladov v priebehu životného cyklu v rámci verejného obstarávania || Zelené verejné obstarávanie || Európska komisia || 2014 – 2016
 V budúcom programovom období zvýšiť mieru využívania zeleného verejného obstarávania v rámci regionálnej politiky[32] || Ďalšie presadzovanie kritérií zeleného verejného obstarávania v oblasti stavebníctva v rámci projektov financovaných EÚ || Regionálna politika || Európska komisia || 2014 – 2020
 Posúdenie prekážok vyplývajúcich z vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré upravujú postup schvaľovania veľkých stavebných projektov || Operačné závery z procesu preskúmania smernice o posudzovaní vplyvov na životné prostredie Usmernenie v záujme zefektívnenia postupov posudzovania vplyvu na životné prostredie v súvislosti s projektmi spoločného záujmu v oblasti energetickej infraštruktúry || Postupy posudzovania vplyvu na životné prostredie a vnútroštátne postupy udeľovania povolení || Európska komisia || 2013 – 2016
 Harmonizované pravidlá týkajúce sa uvádzania úžitkových vlastností stavebných výrobkov s ohľadom na udržateľné využívanie zdrojov[33] || Harmonizované pravidlá EÚ a aktualizované normy EÚ || ENTR/nariadenie o stavebných výrobkoch || Európska komisia || 2013 – 2018
 Zhodnotenie výkonnosti pododvetví stavebníctva z hľadiska ich konkurencieschopnosti a udržateľného rozvoja na vnútroštátnej a regionálnej úrovni. || Správy || Vnútroštátne politiky v oblasti stavebníctva || Členské štáty ||
4. Posilnenie
vnútorného trhu so stavebnými výrobkami – rozoberané v oddiele 3.4 oznámenia
 Opatrenia || Výstup || Politický kontext || Hlavná právomoc || Časový rámec
 „Kontroly vhodnosti“ právnych predpisov EÚ s cieľom odhaliť nadmerné administratívne zaťaženie, prekrývanie, neexistenciu právnej úpravy, nezrovnalosti a zastarané opatrenia || Hodnotiaca správa a odporúčania týkajúce sa právnych predpisov EÚ || Inteligentná regulácia || Európska komisia || 2013 – 2015
 Preskúmanie uplatňovania eurokódov v členských štátoch a návrhy na presadzovanie používania eurokódov vo verejnom obstarávaní, ako aj ďalších nástrojov, ako sú vnútroštátne posúdenia rizík a plány ich riadenia || Správa o ďalších základných projektových normách a prípadné poverenie na vypracovanie takýchto noriem || Odporúčanie EK o eurokódoch 2003/887/ES || Európska komisia || 2013 – 2014
 Dohľad nad trhom v súvislosti s vykonávaním európskych právnych predpisov || Zníženie počtu sťažností zo strany odvetvia || Nariadenie 765/2008/EC || Členské štáty ||
5 Posilnenie
konkurenčného postavenia stavebných podnikov z EÚ na svetovom trhu –
rozoberané v oddiele 3.5 oznámenia
 Opatrenia || Výstup || Politický kontext || Hlavná právomoc || Časový rámec
 Rokovanie o obchodných záväzkoch týkajúcich sa prístupu na komerčné trhy a trhy verejného obstarávania tretích krajín || Obchodné dohody zabezpečujúce prístup na trh pre stavebné výrobky a služby || Obchodná politika EÚ || Európska komisia || Prebieha
 Zväčšiť možnosti na využívanie finančných nástrojov EÚ, napr. od Európskej investičnej banky, na podporu transkontinentálnych spojení || Cielené informácie o využívaní finančných nástrojov EÚ || Napr. Partnerstvo medzi EÚ a Afrikou v oblasti dopravnej infraštruktúry || Európska komisia || 2013 – 2016
 Finančná podpora na technickú pomoc na účely internacionalizácie malých špecializovaných dodávateľov || Technická pomoc pre malých dodávateľov z EÚ || Oznámenie „Malý podnik, veľký svet“ || Európska komisia || 2012 – 2015
 Rozvíjať spoluprácu s Afrikou, Latinskou Amerikou, Ruskom a s krajinami, na ktoré sa vzťahuje európska susedská politika, v oblasti verejného obstarávania týkajúceho sa udržateľnej výstavby || Medzinárodné fórum || Dialóg EÚ o zahraničných otázkach a otázkach regulácie || Európska komisia || 2013 – 2015
 Urýchlene konať s cieľom prijať novo navrhované nariadenie o prístupe tovaru a služieb tretích krajín v rámci verejného obstarávania EÚ a o postupoch podporujúcich rokovania o prístupe tovaru a služieb EÚ na trhy verejného obstarávania tretích krajín || Prijatie nariadenia EÚ || Návrh nariadenia o reciprocite prístupu na trh || Členské štáty || 2012 – 2014
[1]               Odhaduje
sa, že do roku 2020 by mohlo byť v tomto sektore vytvorených 275 000
nových pracovných miest. CEDEFOP „Skills, Demand and Supply“ 2010, s. 96 – http://www.cedefop.europa.eu/en/Files/3052_en.pdf.
[2]               KOM(2011)
885, s. 2.
[3]               KOM(2011)
112.
[4]               Tlačová
správa Eurostatu 169/2011 zo 17. novembra 2011.
[5]               Napríklad
index produkcie očistený o vplyv počtu pracovných dní sa v období od
prvého štvrťroku 2007 do druhého štvrťroku 2011 znížil v Španielsku
o 49 % a v Írsku o 76 % – Zdroj: Eurostat.
[6]               CEDEFOP
„Skills, Demand and Supply“ 2010, s. 93 – http://www.cedefop.europa.eu/en/Files/3052_en.pdf.
[7]               Smernica
Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ z 19. mája 2010 o energetickej
hospodárnosti budov.
[8]               Ďalšie
podrobnosti o príslušných ustanoveniach sú uvedené v článku 2 ods. 2
a článku 9 smernice 2010/31/EÚ.
[9]               KOM(2010)
639 v konečnom znení.
[10]             KOM(2011)
112 v konečnom znení.
[11]             KOM(2011)
885 v konečnom znení.
[12]             Priemerná
miera renovácií existujúcich budov v EÚ predstavuje 1,2 % ročne
.
[13]             Kompromisné
znenie, na ktorom sa dohodli Európsky parlament a Rada v súvislosti
s novou smernicou o energetickej efektívnosti (ešte nebola
schválená).
[14]             Plán pre
Európu efektívne využívajúcu zdroje, KOM(2011) 571.
[15]             Smernica
Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ o energetickej hospodárnosti budov
(prepracované znenie), Ú. v. EÚ L 153, 18.6.2010, s. 13.
[16]             Ako
napríklad znížené sadzby DPH, preferenčné úrokové sadzby, dane z CO2
a z energií, cielené subvencie atď.
[17]             Smernica
Európskeho parlamentu a Rady 2011/7/EÚ o boji proti oneskoreným platbám v
obchodných transakciách (prepracované znenie), Ú. v. EÚ L 48, 23.2.2011, s. 1.
[18]             KOM(2011)
615 v konečnom znení.
[19]             Tieto by
mali zahŕňať široké spektrum oblastí, ako napríklad nové
materiály, využívanie IKT, recyklácia/zhodnocovanie stavebného odpadu a odpadu
z demolácií, pohodlie v budovách atď.
[20]             http://ipts.jrc.ec.europa.eu/activities/research – and
– innovation/s3platform.cfm.
[21]             COM(2012)
131 v konečnom znení.
[22]             KOM(2011)
571 v konečnom znení.
[23]             Smernica
85/337/ES v znení zmien a doplnení, o posudzovaní vplyvov
určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie.
[24]             Odporúčanie
Komisie 2003/887/ES z 11. decembra 2003.
[25]             www.buildup.eu
.
[26]             COM(2012)
261 v konečnom znení.
[27]             KOM(2009)
301 v konečnom znení.
[28]             COM(2012)
124 v konečnom znení.
[29]             Pozri
predchádzajúcu poznámku pod čiarou.
[30]             Toto
opatrenie bude ďalej rozvinuté v oznámení o udržateľných
budovách v roku 2013.
[31]             Toto opatrenie
bude ďalej rozvinuté v oznámení o udržateľných budovách
v roku 2013.
[32]             Toto
opatrenie bude ďalej rozvinuté v oznámení o udržateľných
budovách v roku 2013.
[33]             Toto
opatrenie bude ďalej rozvinuté v oznámení o udržateľných
budovách v roku 2013.


title: Vec T-109/06: Žaloba podaná  12. apríla 2006  – Vodafone España a Vodafone Group/Komisia

text:
               3.6.2006

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 131/46

         Žaloba podaná 12. apríla 2006 – Vodafone España a Vodafone Group/Komisia
   (Vec T-109/06)
   (2006/C 131/85)
   Jazyk konania: angličtina
   Účastníci konania

      Žalobcovia: Vodafone España, SA (Madrid, Španielsko) a Vodafone Group plc (Newbury, Spojené kráľovstvo) (v zastúpení: J. Flynn, QC, E. McKnight a K. Fountoukakos-Kyriakakos, solicitors)

      Žalovaná: Komisia Európskych spoločenstiev
   Návrhy žalobcov

               —

               zrušiť rozhodnutie Komisie zaslané v liste z 30. januára 2006 španielskej CMT,

               —

               zaviazať Komisiu nahradiť spoločnosti Vodafone trovy konania.

         Žalobné dôvody a hlavné tvrdenia
   Žalobcovia navrhujú zrušiť rozhodnutie Komisie Európskych spoločenstiev zaslané v liste z 30. januára 2006 španielskej Comisión del Mercado de las Telecomunicaciones („CMT“), ktoré bolo prijaté podľa článku 7 smernice 2002/21/ES o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby (1) (rámcová smernica).
   Napadnutým rozhodnutím Komisia na konci prvej fázy vyšetrovania upraveného v článku 7 rámcovej smernice bez začatia ďalšieho dvojmesačného vyšetrovania podľa článku 7 ods. 4 („druhá fáza“) schválila navrhované opatrenie, ktoré CMT oznámila Komisii a ktorým CMT predbežne rozhodla o:

               i)

               určení, že Vodafone a dva ďalšie podniky (Telefonica a Amena) mali spoločnú významnú tržnú silu v tom, že mali kolektívne dominantné postavenie v odvetví veľkoobchodného trhu pre prichádzajúce a odchádzajúce hovory vo verejných mobilných sieťach v Španielsku; a

               ii)

               uložení povinnosti týmto trom podnikom vyhovieť prijateľným žiadostiam o prístup do ich sietí a ponúkať prijateľné podmienky pre poskytnutie služieb prístupu do sietí.

         Žalobcovia tvrdia, že napadnuté rozhodnutie porušuje článok 7 rámcovej smernice, pretože Komisia mala začať druhú fázu vyšetrovania, pretože

               i)

               si mala byť vedomá toho, že CMT nemohla, s odkazom na dôkazy a odôvodnenie uvedené v navrhovanom opatrení, odôvodniť konštatovanie spoločnej významnej tržnej sily;

               ii)

               mala identifikovať závažné pochybnosti ohľadom toho, či CMT správne použila pojem významnej tržnej sily v súlade s judikatúrou Súdneho dvora a Súdu prvého stupňa; a

               iii)

               mala identifikovať závažné pochybnosti pokiaľ ide o to, ako CMT zbierala a vyhodnotila relevantné dôkazy.

         Žalobcovia ďalej tvrdia, že napadnuté rozhodnutie vedie k nerovnému zaobchádzaniu s podnikmi v porovnateľnej situácii a vytvára prekážky jednotnému trhu, pretože rozhodnutie je nezlučiteľné s ostatnými rozhodnutiami prijatými na základe článku 7 rámcovej smernice.
   Nakoniec žalobcovia tvrdia, že Komisia porušila procesné práva žalobcov tým, že nezačala druhú fázu vyšetrovania a tým, že žalobcov zbavila možnosti vyjadriť sa v prvej fáze vyšetrovania Komisie k dodatočným informáciám, ktoré Komisia získala od CMT.

      (1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES zo 7. marca 2002 o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby (rámcová smernica) (Ú.v. ES L 108, s. 33; Mim. vyd. 13/029, s. 349).


title: Vec T-13/10: Žaloba podaná 20. januára 2010 — Goutier/ÚHVT — Rauch (ARANTAX)

text:
               27.3.2010

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 80/35

         Žaloba podaná 20. januára 2010 — Goutier/ÚHVT — Rauch (ARANTAX)
   (Vec T-13/10)
   2010/C 80/58
   Jazyk žaloby: nemčina

      Účastníci konania

      Žalobca: Klaus Goutier (Frankfurt nad Mohanom, Nemecko) (v zastúpení: E. E. Happe, Rechtsanwalt)

      Žalovaný: Úrad pre harmonizáciu vnútorného trhu (ochranné známky a vzory)

      Ďalší účastník konania pred odvolacím senátom: Norbert Rauch (Herzogenaurach, Nemecko)

      Návrhy žalobcu

               —

               zrušiť rozhodnutie štvrtého odvolacieho senátu Úradu pre harmonizáciu vnútorného trhu (ochranné známky a vzory) z 10. novembra 2009 (v odvolacom konaní R 1769/2008-4) v rozsahu, v ktorom zamietlo prihlášku zápisu ochrannej známky tým, že zrušilo napadnuté rozhodnutie týkajúce sa týchto služieb:

                           —

                           trieda 35 — daňové poradenstvo, príprava daňových priznaní, účtovníctvo, auditorské služby, odborné poradenstvo, podnikové poradenstvo,

                           —

                           trieda 36 — príprava daňových posudkov a odhadov, fúzie a akvizície, a to finančné poradenstvo pri kúpe alebo predaji podnikov, ako aj podielov na podnikoch,

                           —

                           trieda 42 — právne poradenstvo a zastupovanie, rešerše v právnych záležitostiach.

               —

               zaviazať žalovaného na náhradu trov konania.

      Žalobné dôvody a hlavné tvrdenia

      Prihlasovateľ ochrannej známky Spoločenstva: žalobca.

      Prihlasovaná ochranná známka Spoločenstva: slovná ochranná známka „ARANTAX“ pre služby zaradené do tried 35, 36 a 42 (prihláška č. 4 823 084).

      Majiteľ ochrannej známky alebo označenia, ktoré je základom námietky: Norbert Rauch.

      Ochranná známka alebo označenie, ktoré je základom námietky: nemecká obrazová ochranná známka „atarax“ č. 30 168 707 pre výrobky a služby zaradené do tried 9, 35, 37, 41 a 42.

      Rozhodnutie námietkového oddelenia: zamietnutie námietky.

      Rozhodnutie odvolacieho senátu: čiastočné zrušenie rozhodnutia námietkového oddelenia a čiastočné zamietnutie prihlášky zápisu ochrannej známky Spoločenstva.

      Dôvody žaloby: porušenie článku 8 ods. 1 písm. b) nariadenia č. 207/2009 (1), pretože medzi kolidujúcimi ochrannými známkami neexistuje pravdepodobnosť zámeny.

      (1)  Nariadenie Rady (ES) č. 207/2009 z 26. februára 2009 o ochrannej známke Spoločenstva (Ú. v. EÚ L 78, s. 1).


title: Vec T-7/16: Žaloba podaná 8. januára 2016 – La tarte tropézienne/ÚHVT (LA TARTE TROPÉZIENNE 1955. SAINT-TROPEZ)

text:
               7.3.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 90/22

         Žaloba podaná 8. januára 2016 – La tarte tropézienne/ÚHVT (LA TARTE TROPÉZIENNE 1955. SAINT-TROPEZ)
   (Vec T-7/16)
   (2016/C 090/30)
   Jazyk konania: francúzština

      Účastníci konania

      Žalobkyňa: La tarte tropézienne (Cogolin, Francúzsko) (v zastúpení: T. Cuche, advokát)

      Žalovaný: Úrad pre harmonizáciu vnútorného trhu (ochranné známky a vzory) (ÚHVT)

      Údaje týkajúce sa konania pred ÚHVT

      Dotknutá sporná ochranná známka: medzinárodný zápis ochrannej známky označujúci Európsku úniu obrazovej ochrannej známky Spoločenstva obsahujúcej slovné prvky „LA TARTE TROPÉZIENNE 1955. SAINT-TROPEZ“ – prihláška č. 1 212 405.

      Napadnuté rozhodnutie: rozhodnutie štvrtého odvolacieho senátu ÚHVT z 26. októbra 2015 vo veci R 720/2015-4.

      Návrhy

   Žalobkyňa navrhuje, aby Všeobecný súd:

               —

               rozhodol a vyhlásil túto žalobu za prípustnú,

               —

               určil, že ochrana medzinárodnej prihlášky č. 1.202.405 v Európskej únii je platná pre označenie týchto tovarov: „múka a prípravky z obilnín, cukor, med, melasový sirup, droždie, práškové droždie, korenie, cestá na koláče, zákusky a koláče, zrazené zákusky a koláče, palacinky“,

               —

               následne čiastočne zrušil rozhodnutie štvrtého odvolacieho senátu ÚHVT z 26. októbra 2015 v rozsahu, v akom zamietlo ochranu medzinárodnej prihlášky č. 1.202.405 v Európskej únii pre tieto tovary: „múka a prípravky z obilnín, cukor, med, melasový sirup, droždie, práškové droždie, korenie, cestá na koláče, zákusky a koláče, zrazené zákusky a koláče, palacinky“,

               —

               uložil ÚHVT povinnosť nahradiť trovy konania.

      Uvádzaný žalobný dôvod

               —

               porušenie článku 7 ods. 1 písm. b) a c) a článok 7 ods. 2 nariadenia č. 207/2009.


title: Vec C-501/10: Uznesenie Súdneho dvora (ôsma komora) zo 16. februára 2012 — (návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Tribunale di Santa Maria Capua Vetere — Taliansko) — trestné konanie proti Raffaelemu Russovi (Článok 104 ods. 3 prvý pododsek rokovacieho poriadku — Sloboda usadiť sa — Slobodné poskytovanie služieb — Hazardné hry — Zber stávok na športové podujatia — Požiadavka koncesie — Dôsledky, ktoré sa majú vyvodiť z porušenia práva Únie v oblasti udeľovania koncesií — Udelenie 16300 dodatočných koncesií — Zásada rovnosti zaobchádzania a povinnosť transparentnosti — Zásada právnej istoty — Ochrana držiteľov skorších koncesií — Vnútroštátna právna úprava — Povinná minimálna vzdialenosť medzi zbernými miestami stávok — Prípustnosť — Cezhraničné činnosti porovnateľné s činnosťami, ktoré sú predmetom koncesie — Zákaz podľa vnútroštátnej právnej úpravy — Prípustnosť)

text:
               26.5.2012

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 151/12

         Uznesenie Súdneho dvora (ôsma komora) zo 16. februára 2012 — (návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Tribunale di Santa Maria Capua Vetere — Taliansko) — trestné konanie proti Raffaelemu Russovi
   (Vec C-501/10) (1)

   (Článok 104 ods. 3 prvý pododsek rokovacieho poriadku - Sloboda usadiť sa - Slobodné poskytovanie služieb - Hazardné hry - Zber stávok na športové podujatia - Požiadavka koncesie - Dôsledky, ktoré sa majú vyvodiť z porušenia práva Únie v oblasti udeľovania koncesií - Udelenie 16 300 dodatočných koncesií - Zásada rovnosti zaobchádzania a povinnosť transparentnosti - Zásada právnej istoty - Ochrana držiteľov skorších koncesií - Vnútroštátna právna úprava - Povinná minimálna vzdialenosť medzi zbernými miestami stávok - Prípustnosť - Cezhraničné činnosti porovnateľné s činnosťami, ktoré sú predmetom koncesie - Zákaz podľa vnútroštátnej právnej úpravy - Prípustnosť)
   2012/C 151/20
   Jazyk konania: taliančina

      Vnútroštátny súd, ktorý podal návrh na začatie prejudiciálneho konania

   Tribunale di Santa Maria Capua Vetere

      Účastník trestného konania pred vnútroštátnym súdom

   Raffaele Russo

      Predmet veci

   Návrh na začatie prejudiciálneho konania — Tribunale di Santa Maria Capua Vetere — Voľný pohyb osôb — Sloboda usadiť sa — Slobodné poskytovanie služieb — Činnosť zberu stávok — Vnútroštátna právna úprava, ktorá túto činnosť podmieňuje získaním povolenia a licencie s ohľadom na verejnú bezpečnosť — Ochrana priznaná právnym subjektom, ktoré získali povolenia a licencie na základe konania o udelení, v ktorom boli protiprávne vylúčení iní prevádzkovatelia z rovnakého odvetvia — Súlad s článkami 43 ES a 49 ES

      Výrok

               1.

               Články 43 ES a 49 ES, ako aj zásady rovnosti zaobchádzania a efektivity, sa majú vykladať v tom zmysle, že bránia tomu, aby členský štát, ktorý v rozpore s právom Únie vylúčil jeden druh prevádzkovateľov z udeľovania koncesií na výkon podnikateľskej činnosti a snaží sa napraviť toto porušenie zavedením výberových konaní na veľký počet nových koncesií, chránil obchodné postavenie nadobudnuté existujúcimi prevádzkovateľmi stanovením najmä minimálnych vzdialeností medzi zariadeniami nových koncesionárov a zariadeniami existujúcich prevádzkovateľov.

               2.

               Články 43 ES a 49 ES sa majú vykladať v tom zmysle, že bránia tomu, aby sa za výkon organizovanej činnosti zberu stávok bez koncesie alebo bez povolenia od polície uplatňovali sankcie na osoby spojené s prevádzkovateľom, ktorý bol vylúčený z verejného obstarávania v rozpore s právom Únie, aj po novom verejnom obstarávaní určenom na nápravu tohto porušenia práva Únie, pokiaľ toto verejné obstarávanie a následné udelenie nových koncesií v skutočnosti nenapravilo protiprávne vylúčenie uvedeného prevádzkovateľa zo skoršieho verejného obstarávania.

               3.

               Z článkov 43 ES a 49 ES, zo zásady rovnosti zaobchádzania, z povinnosti transparentnosti, ako aj zo zásady právnej istoty vyplýva, že podmienky a podrobnosti verejného obstarávania, ako je to, o ktoré ide v konaní vo veci samej, a predovšetkým ustanovenia upravujúce skončenie platnosti koncesií udelených počas takéhoto verejného obstarávania, ako sú tie uvedené v článku 23 ods. 2 písm. a) a článku 23 ods. 3 návrhu dohody medzi autonómnou správou štátnych monopolov a vydražiteľom koncesie týkajúce sa hazardných hier spojených s inými podujatiami, ako sú konské dostihy, musia byť formulované jasne, presne a jednoznačne, čoho preverenie prislúcha vnútroštátnemu súdu.

      (1)  Ú. v. EÚ C 346, 18.12.2010.


title: Vec T-83/10: Žaloba podaná 19. februára 2010 — Riva Fire/Komisia

text:
               17.4.2010

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 100/65

         Žaloba podaná 19. februára 2010 — Riva Fire/Komisia
   (Vec T-83/10)
   2010/C 100/96
   Jazyk konania: taliančina

      Účastníci konania

      Žalobkyňa: Riva Fire SpA (Milano, Taliansko) (v zastúpení: M. Merola, M. Pappalardo, T. Ubaldi, advokáti)

      Žalovaná: Európska komisia

      Návrhy žalobkyne

   V prvom rade:

               —

               zrušiť rozhodnutie v celom rozsahu, pokiaľ vyšetrovanie preukáže, že všetky skutkové a právne okolnosti, ktoré podporujú uvedené rozhodnutie, neboli pri prijímaní toho istého rozhodnutia predložené kolégiu komisárov,

               —

               v každom prípade zrušiť článok 1 rozhodnutia v rozsahu, v akom uvádza, že žalobkyňa sa účastnila stálej dohody a/alebo zosúladených postupov v súvislosti s kruhovou oceľou na výstuž do betónu vo forme tyčí alebo valcov, ktorých účelom alebo účinkom bolo stanovenie cien a obmedzení alebo kontroly výroby a predaja na spoločnom trhu,

               —

               v dôsledku toho zrušiť článok 2 rozhodnutia Komisie v rozsahu, v akom ukladá žalobkyni pokutu vo výške 26,9 milióna eur.

         Subsidiárne:

               —

               znížiť výšku pokuty 26,9 milióna eur uloženej žalobkyni v článku 2 napadnutého rozhodnutia prostredníctvom nového určenia výšky tejto pokuty.

         V každom prípade:

               —

               zaviazať žalovanú na náhradu trov konania.

      Žalobné dôvody a hlavné tvrdenia

   Žalobkyňa sa domáha zrušenia rozhodnutia Komisie Európskych spoločenstiev K(2009) 7492 v končenom znení z 30. septembra 2009 týkajúceho sa konania podľa článku 65 ESUO (COMP/38.956 — Výstuž do betónu, opätovné prijatie), ktoré bolo zmenené a doplnené rozhodnutím Európskej komisie K(2009) 9912 v konečnom znení z 8. decembra 2009. Žalobkyňa na podporu svojej žaloby uvádza osem žalobných dôvodov na zrušenie.
   V  žalobkyňa tvrdí, že Komisia nemá právomoc rozhodovať o porušení článku 65 ods. 1 ESUO z dôvodu skutočností, ktoré spadajú do pôsobnosti tohto ustanovenia aj po tom, čo skončila platnosť Zmluvy ESUO, a ukladať jej sankcie na základe článku 7 ods. 1 a článku 23 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1/2003 (1), hoci sa tieto ustanovenia vzťahujú výlučne na porušenia článkov 81 a 82 ES (teraz články 101 a 102 ZFEÚ).
   V  žalobkyňa tvrdí, že sporné rozhodnutie porušuje článok 10 ods. 3 a 5 nariadenia (EHS) č. 17/62 (2) a článok 14 ods. 1 a 3 nariadenia č. 1/2003 z dôvodu, že z rozhodnutia nevyplýva, že by sa Komisia riadne poradila s poradným výborom podľa vyššie uvedených článkov a že by tento výbor obdržal všetky informácie potrebné pre celkové vecné posúdenie protiprávneho konania vytýkaného podnikom, ktorým bolo toto rozhodnutie určené.
   V  žalobkyňa tvrdí, že Komisia porušila článok 36 prvý odsek ESUO, keďže tým, že odmietla zverejniť kritéria, ktoré uplatnila na účel stanovenia výšky pokút, ktoré mali byť uložené, obmedzila možnosť adresátov výhrad predložiť ich vyjadrenia.
   V  žalobkyňa poukazuje na to, že sporné rozhodnutie porušuje články 10 a 11 nariadenia Komisie (ES) č. 773/2004 (3) v znení, ktoré bolo v celom rozsahu zmenené Komisiou, ako aj práva dotknutých podnikov na obhajobu, pretože po tom, ako Všeobecný súd zrušil pôvodné rozhodnutie Komisie, prijala Komisia opätovne napadnuté rozhodnutie bez toho, aby zaslala podnikom nové oznámenie o výhradách.
   V  žalobkyňa poukazuje na nedostatok a rozpornosť odôvodnení rozhodnutia v rozsahu, v akom na jednej strane Komisia obmedzuje na území Talianskej republiky relevantný geografický trh a na druhej strane tvrdí, že údajný kartel môže mať dopad na obchod v rámci Spoločenstva s cieľom uplatnenia zásady lex mitior.
   V  žalobkyňa poukazuje na to, že analýza Komisie, ktorá bola uvedená v rozhodnutí, vychádza z nesprávnych skutkových posúdení, ktoré viedli k nesprávnemu uplatneniu článku 65 ESUO, pokiaľ ide o rôzne aspekty vytýkaného protiprávneho konania, a to najmä účastníkov kartelu týkajúceho sa stanovenia základných cien kruhovej ocele na výstuž do betónu, stanovenia cenovej prirážky v súvislosti s priemerom, ako aj obmedzenia alebo kontroly výroby alebo predaja.
   V  žalobkyňa tvrdí, že napadnuté rozhodnutie je nesprávne a nedostatočne odôvodnené (z dôvodu nedostatočného vyšetrovania), keďže jej bolo pripísané  protiprávne konanie.
   V  žalobkyňa poukazuje na porušenie článku 23 ods. 2 nariadenia č. 1/2003, oznámenia o zhovievavosti vydaného Komisiou z roku 1996, usmernení Komisie pre výpočet pokút z roku 1998.

      (1)  Nariadenie Rady (ES) č. 1/2003 zo 16. decembra 2002 o vykonávaní pravidiel hospodárskej súťaže stanovených v článkoch 81 a 82 Zmluvy (Ú. v. ES L 1, 4.1.2003, s. 1; Mim. vyd. 08/002, s. 205)

      (2)  Nariadenie Rady (EHS) č. 17 Prvé nariadenie implementujúce články 85 a 86 zmluvy (Ú. v. ES 13, 21.2.1962, s. 204; Mim. vyd. 08/001, s. 3)

      (3)  Nariadenie Komisie (ES) č. 773/2004 zo 7. apríla 2004, ktoré sa týka vedenia konania Komisiou podľa článkov 81 a 82 Zmluvy o založení ES (Ú. v. EÚ L 123, s. 18; Mim. vyd. 08/003, s. 81).


title: Vec T-371/05: Uznesenie Súdu prvého stupňa z  24. júla 2006 – AITEC a i./Komisia

text:
               30.9.2006

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 237/14

         Uznesenie Súdu prvého stupňa z 24. júla 2006 – AITEC a i./Komisia
   (Vec T-371/05) (1)

   (2006/C 237/25)

      Jazyk konania: taliančina

   Predseda druhej komory nariadil výmaz veci.

      (1)  Ú. v. EÚ C 296, 26.11.2005.


title: Vec T-320/13: Žaloba podaná 13. júna 2013 — DelSolar (Wujiang)/Komisia

text:
               27.7.2013

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 215/19

         Žaloba podaná 13. júna 2013 — DelSolar (Wujiang)/Komisia
   (Vec T-320/13)
   2013/C 215/27
   Jazyk konania: angličtina

      Účastníci konania

      Žalobca: DelSolar (Wujiang) Ltd (Wujiang City, Čína) (v zastúpení: L. Catrain González, advokát, E. Wright a H. Zhu, barristers)

      Žalovaná: Európska komisia

      Návrhy

   Žalobca navrhuje, aby Všeobecný súd:

               —

               zrušil nariadenie Komisie (EÚ) č. 513/2013 (1) v rozsahu, v akom sa vzťahuje na žalobcu,

               —

               zaviazal žalovanú na náhradu trov konania.

      Dôvody a hlavné tvrdenia

   Na podporu svojej žaloby žalobca uvádza štyri žalobné dôvody.

               1.

               Prvý žalobný dôvod, ktorým žalobca tvrdí, že Európska komisia sa dopustila zjavného nesprávneho právneho posúdenia rozšírením pôsobnosti článku 2 ods. 7 písm. c) tretej zarážky nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (Ú. v. EÚ L 343, s. 51) („základné nariadenie“), a prehodnotením údajných výrazných deformácií, na ktoré sa vzhľadom na to, že neboli prenesené z bývalého systému iného ako trhového hospodárstva jasne nevzťahuje pôsobnosť článku 2 ods. 7 písm. c) tretej zarážky základného nariadenia.

               2.

               Druhý žalobný dôvod, ktorým žalobca tvrdí, že Európska komisia nesprávne dospela k záveru, že výrobné náklady a celková finančná situácia žalobcu boli predmetom výrazných deformácií prenesených z bývalého systému iného ako trhového hospodárstva, ako stanovuje uvedená tretia zarážka základného nariadenia.

               3.

               Tretí žalobný dôvod založený na tvrdení, že Európska komisia sa dopustila nesprávneho právneho posúdenia z hľadiska skutočnosti, že ani prijaté zanedbateľné dotácie, ani preferenčný daňový režim, ktorý sa uplatňoval na žalobcu a na jeho partnerskú spoločnosť Delta Greentech (China) Co. Ltd. (spoločne ako „DelSolar Group“), neboli „prenesené z bývalého systému iného ako trhového hospodárstva“.

               4.

               Štvrtý žalobný dôvod, ktorým žalobca tvrdí, že rozhodnutie Európskej komisie zamietnuť žalobcovu žiadosť o trhovohospodárske zaobchádzanie len na základe preferenčného daňového režimu a zanedbateľných dotácií je neprimerané a nie je potrebné.

      (1)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 513/2013 zo 4. júna 2013, ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a hlavných komponentov (t. j. článkov a doštičiek) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike alebo odosielaných z Čínskej ľudovej republiky a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 182/2013, ktorým sa zavádza registrácia tohto dovozu pochádzajúceho alebo odosielaného z Čínskej ľudovej republiky (Ú. v. EÚ L 152, s. 5).


title: Vec C-457/04: Žaloba podaná dňa 29. októbra 2004 Komisiou Európskych spoločenstiev proti Portugalskej republike

text:
               8.1.2005

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 6/30

         Žaloba podaná dňa 29. októbra 2004 Komisiou Európskych spoločenstiev proti Portugalskej republike
   (Vec C-457/04)
   (2005/C 6/55)
   Komisia Európskych spoločenstiev, v zastúpení: António Caeiros a Gregorio Valero Jordana, splnomocnení zástupcovia, ktorí si zvolili adresu na doručovanie v Luxemburgu, podala dňa 29. októbra 2004 na Súdny dvor Európskych spoločenstiev žalobu proti Portugalskej republike.
   Žalobkyňa navrhuje, aby Súdny dvor:

               —

               určil, že Portugalská republika si tým, že neprijala všetky zákony, iné predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/17/ES (1) z 3. marca 2003, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 98/70/ES týkajúca sa kvality benzínu a naftových palív, nesplnila povinnosti, ktoré jej vyplývajú z článku 2 uvedenej smernice 2003/17/ES,

               —

               subsidiárne určil, že Portugalská republika si tým, že neinformovala Komisiu o ich prijatí, nesplnila povinnosti, ktoré jej vyplývajú z článku 2 prvý odsek uvedenej smernice 2003/17/ES,

               —

               zaviazal Portugalskú republiku nahradiť trovy konania.

         Žalobné dôvody a hlavné tvrdenia
   Lehota na prijatie opatrení na prebratie smernice uplynula 30. júna 2003.

      (1)  Ú. v. EÚ L 76, s. 10