title: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 96/74/EK (1996. gada 16. decembris) par tekstilmateriālu nosaukumiem

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31996L0074

Oficiālais Vēstnesis L 032 , 03/02/1997 Lpp. 0038 - 0055

		Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 96/74/EK(1996. gada 16. decembris)par tekstilmateriālu nosaukumiemEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 100.a pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [2],saskaņā ar Līguma 189.b pantā noteikto procedūru [3],1) tā kā Padomes 1971. gada 26. jūlija Direktīvā 71/307/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz tekstilmateriālu nosaukumiem [4] bieži veiktas būtiskas izmaiņas; tā kā skaidrības un lietderības labad minētā direktīva ir jākonsolidē;2) tā kā savstarpējas atšķirības dalībvalstu noteikumos par tekstilizstrādājumu nosaukumiem, sastāvu un marķēšanu varētu kaitēt pareizai iekšējā tirgus darbībai;3) tā kā šos šķēršļus var novērst, ja tekstilizstrādājumu laišanu tirgū Kopienas mērogā pakļauj vienotiem noteikumiem; tā kā tādēļ ir jāsaskaņo tekstilšķiedru nosaukumi un informācija, ko norāda etiķetēs, marķējumos un dokumentos, kuri pievienoti tekstilizstrādājumiem dažādos to ražošanas, pārstrādes un izplatīšanas posmos; tā kā jēdziens "tekstilšķiedra" jāattiecina arī uz sloksnēm vai dobiem materiāliem, kuru parastais platums nepārsniedz 5 mm un kurus nogriež no loksnēm, kas ražotas, izspiežot I pielikuma 19. līdz 38. pozīcijā un 41. pozīcijā uzskaitītus polimērus, un pēc tam gareniski izstiepjot;4) tā kā jāparedz noteikumi arī attiecībā uz dažiem tādiem izstrādājumiem, ko neražo pilnībā tikai no tekstilmateriāliem, bet kur tekstils ir izstrādājuma satura būtiska daļa vai arī tam ražotāji, pārstrādātāji vai tirgotāji pievērsuši īpašu uzmanību; tā kā II pielikuma 30. pozīcijā nav nepieciešams izdalīt dažādos poliamīda vai neilona veidus, attiecībā uz kuriem tāpēc ir jāsaskaņo piemaksas;5) tā kā pielaide attiecībā uz "pārējām šķiedrām", kas jau ir noteikta attiecībā uz tīriem izstrādājumiem, jāpiemēro arī attiecībā uz jauktiem izstrādājumiem;6) tā kā, lai sasniegtu mērķi, uz ko vērsti valstu noteikumi šajā jomā, marķēšanai jābūt obligātai;7) tā kā gadījumos, kad ir tehniski sarežģīti noteikt kāda izstrādājuma sastāvu ražošanas laikā, marķējumā var uzrādīt tobrīd zināmās šķiedras, ja tās ir noteiktā procentuālā daudzumā gatavajā izstrādājumā;8) tā kā, lai novērstu atšķirības piemērošanā, kas šajā sakarā atklājās Kopienā, ir lietderīgi noteikt precīzas metodes dažu tādu tekstilizstrādājumu marķēšanai, kuri sastāv no diviem vai vairākiem komponentiem, un tos tekstilizstrādājumu komponentus, kas marķēšanā un analizē nav jāņem vērā;9) tā kā tekstilizstrādājumi, uz kuriem attiecas vienīgi prasības par kopēju marķējumu, un tādi, ko pārdod metros vai kā nogrieztus gabalus, ir jāpiedāvā pārdošanai tādā veidā, lai patērētājs pats varētu pilnībā iepazīties ar datiem, kas norādīti uz kopējā iepakojuma vai baķa; tā kā dalībvalstu ziņā ir lemt par pasākumiem, kas jāpieņem šim nolūkam;10) tā kā tādu aprakstu vai nosaukumu izmantošana, kuriem ir īpaša reputācija lietotāju un patērētāju vidū, ir jāpakļauj dažiem nosacījumiem;11) tā kā nepieciešams noteikt paraugu ņemšanas un tekstilpreču analīzes metodes, lai novērstu jebkādu iespēju izteikt iebildumus par izmantotajām metodēm; tā kā tomēr to valsts metožu pagaidu saglabāšana, kas šobrīd ir spēkā, nekavē vienotu noteikumu piemērošanu;12) tā kā šīs direktīvas II pielikumā, ar ko nosaka saskaņotās piemaksas, kuras piemērojamas katras šķiedras bezūdens masai, analīzē nosakot tekstilizstrādājuma šķiedras saturu, 1., 2. un 3. pozīcijā ir norādītas divas dažādas saskaņotās piemaksas tādu kārstu vai ķemmētu šķiedru sastāva aprēķināšanai, kas satur vilnu un/vai dzīvnieku spalvu; tā kā laboratorijas ne vienmēr spēj atšķirt, vai izstrādājums ir kārsts vai ķemmēts, un līdz ar to, ja piemēro šo noteikumu, var rasties pretrunīgi rezultāti, veicot Kopienā tekstilizstrādājumu atbilstības pārbaudes; tā kā tādēļ ir jāatļauj laboratorijām šaubu gadījumā piemērot vienotu saskaņotu piemaksu;13) tā kā nav ieteicams visus noteikumus, ko piemēro šādiem izstrādājumiem, saskaņot kādā atsevišķā direktīvā par tekstilizstrādājumiem;14) tā kā III un IV pielikumam tajos pieminēto pozīciju izņēmuma rakstura dēļ jāattiecas arī citiem izstrādājumiem, uz kuriem neattiecas marķēšana, jo īpaši, "vienreizlietojamiem" izstrādājumiem vai izstrādājumiem, attiecībā uz kuriem tiek prasīts vienīgi kopīgs marķējums;15) tā kā noteikumi, kas vajadzīgi, lai noteiktu analīzes metodes un pielāgotu tās tehniskajai attīstībai, ir vienīgi stingri tehniskas dabas īstenošanas pasākumi; tā kā tādēļ attiecībā uz šiem pasākumiem un pasākumiem, ar ko šīs direktīvas I un II pielikumu pielāgo tehniskajai attīstībai, ir jāpiemēro komitejas procedūra, kura jau izklāstīta 6. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 16. decembra Direktīvā 96/73/EK par dažām metodēm bināro tekstilšķiedru maisījumu kvantitatīvajai analīzei [5];16) tā kā šajā direktīvā paredzētie noteikumi ir saskaņā ar Tekstilpreču nosaukumu un marķēšanas direktīvu komitejas atzinumu;17) tā kā šai direktīvai nav jāietekmē dalībvalstu saistības attiecībā uz V pielikuma B daļā minēto direktīvu pārņemšanas termiņiem,IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsTekstilizstrādājumus pirms to rūpnieciskas pārstrādes vai tās laikā vai arī jebkurā no izplatīšanas posmiem var realizēt Kopienā vienīgi tad, ja šādi izstrādājumi atbilst šīs direktīvas noteikumiem.2. pants1. Šajā direktīvā "tekstilizstrādājumi" ir jebkādi neapstrādāti, pusapstrādāti, apstrādāti, daļēji pārstrādāti, rūpnieciski ražoti, daļēji gatavi vai gatavi izstrādājumi, kas sastāv vienīgi no tekstilšķiedrām, neatkarīgi no izmantotās to sajaukšanas vai savienošanas metodes.2. Šajā direktīvā "tekstilšķiedra" ir:- materiāla vienība, kam piemīt raksturīgā elastība, smalkums un liela garuma attiecība pret maksimālo šķērsgriezumu, kas to ļauj izmantot tekstilizstrādājumos,- elastīgas sloksnes vai dobi materiāli, kuru parastais platums nepārsniedz 5 mm, to skaitā sloksnes, kas izgrieztas no platākām sloksnēm vai smalkiem pavedieniem, kas iegūti no vielām, kuras izmanto I pielikuma 19. līdz 41. pozīcijā uzskaitīto šķiedru izgatavošanā, un ko var izmantot tekstilizstrādājumos; parastais platums ir sloksnes vai dobā materiāla platums salocītā, saplacinātā, saspiestā vai savērptā veidā vai – ja platums nav vienmērīgs – vidējais platums.3. Tekstilizstrādājumiem pielīdzina un šīs direktīvas noteikumiem pakļauj:- izstrādājumus, kuru sastāvā ir vismaz 80 % tekstilšķiedru pēc svara,- mēbeles, lietussargus un saulessargus, kuru sastāvā ir vismaz 80 % tekstila komponentu pēc svara; tāpat arī tekstila komponentus daudzslāņu grīdsegās, matračos un tūrisma piederumos un siltās oderes apavos, cimdos, pirkstaiņos un dūraiņos, ja gatavajā izstrādājumā šādi komponenti vai odere veido vismaz 80 % pēc svara,- tekstilmateriāli, kas iekļauti citos izstrādājumos un veido to neatņemamu sastāvdaļu, ja ir noteikts to sastāvs.3. pants1. Direktīvas 2. pantā minēto šķiedru nosaukumi un apraksti uzskaitīti I pielikumā.2. Direktīvas I pielikuma tabulā ierakstītos nosaukumus rezervē attiecībā uz tādām šķiedrām, kuru īpašības precizētas tajā pašā tabulas pozīcijā.3. Nevienu no šiem nosaukumiem – ne atsevišķi, ne vārda saknes vai īpašības vārda veidā – nevienā valodā nedrīkst lietot attiecībā uz citām šķiedrām.4. Vārdu "zīds" nevar lietot, lai norādītu uz tekstilšķiedru formu vai noteiktu noformējumu nepārtrauktā pavedienā.4. pants1. Tekstilizstrādājumam nedrīkst dot apzīmējumu "100 %", "tīrs" vai "pilnībā", ja tas nesastāv pilnībā no vienas un tās pašas šķiedras; nedrīkst lietot līdzīgu apzīmējumu.2. Tekstilizstrādājuma sastāvā var būt līdz 2 % citas šķiedras pēc svara, ja šāds daudzums ir attaisnojams tehnisku apsvērumu dēļ un to nepievieno regulāri. Kārstu tekstilizstrādājumu gadījumā šo pielaidi palielina līdz 5 %.5. pants1. Vilnas izstrādājumu vienīgi tad var apzīmēt kā:- "lana virgen" vai "lana de esquilado",- "ren, ny uld",- "Schurwolle",- "παςθένο μαλλί"- "fleece wool" vai "virgin wool",- "laine vierge" vai "laine de tonte",- "lana vergine" vai "lana di tosa",- "scheerwol",- "lã virgem",- "uusi villa",- "ren ull",ja tas sastāv vienīgi no tādas šķiedras, kas iepriekš nav bijusi iekļauta gatavajā izstrādājumā, nav pakļauta vērpšanas un/vai filca veidošanas procesiem, izņemot tādus, kas vajadzīgi šā izstrādājuma ražošanai, un kas nav bojāta apstrādē vai lietošanā.2. Atkāpjoties no 1. punkta noteikumiem, tajā minētos nosaukumus var lietot, lai apzīmētu vilnu šķiedru maisījumā, ja:a) visa vilna minētajā maisījumā atbilst 1. punktā noteiktajām prasībām;b) šāda vilna aizņem ne mazāk kā 25 % no maisījuma kopējā svara;c) nedalāma maisījuma gadījumā vilnai ir piemaisīta tikai viena kāda cita šķiedra.Šajā punktā minētajā gadījumā jānorāda viss procentuālais sastāvs.3. Pielaidi, kas ir attaisnojama ar ražošanu saistītu tehnisku apsvērumu dēļ, ierobežo līdz 0,3 % šķiedras piemaisījumu tādu izstrādājumu gadījumā, kas minēti 1. un 2. punktā, ietverot kārstus vilnas izstrādājumus.6. pants1. Tekstilizstrādājumu, kas sastāv no divām vai vairākām šķiedrām, no kurām viena veido vismaz 85 % no kopējā svara, apzīmē:- ar pēdējās še minētās šķiedras nosaukumu, pēc kura norāda svara procentuālo daudzumu, vai- ar pēdējās še minētās šķiedras nosaukumu, pēc kura norāda "vismaz 85 %", vai- ar izstrādājuma pilnu procentuālo sastāvu.2. Tekstilizstrādājumu, kas sastāv no divām vai vairākām šķiedrām, no kurām neviena nesasniedz 85 % no kopējā svara, apzīmē ar vismaz divu galveno šķiedru nosaukumiem un svara procentuālo daudzumu, pēc kura norāda pārējo sastāvā ietilpstošo šķiedru nosaukumus dilstošā secībā pēc svara, norādot vai nenorādot to procentuālo daudzumu pēc svara. Tomēr:a) šķiedras, kas katra atsevišķi nesasniedz 10 % no izstrādājuma kopējā svara, var kopīgi apzīmēt ar jēdzienu "pārējās šķiedras", pēc kura norāda kopējo procentuālo daudzumu pēc svara;b) ja ir norādīts tādas šķiedras nosaukums, kura nesasniedz 10 % no izstrādājuma kopējā svara, tad norāda šāda izstrādājuma pilnu procentuālo sastāvu.3. Tādus izstrādājumus no tīras kokvilnas velkiem un tīra lina audiem, kuros lins veido vismaz 40 % no nestandarta auduma kopējā svara, var apzīmēt ar nosaukumu – "kokvilnas audums ar lina piejaukumu", aiz kura jānorāda sastāva specifikācija – "tīras kokvilnas velki – tīra lina audi".4. Tiešajiem patērētājiem paredzētu tekstilizstrādājumu gadījumā 1., 2., 3. un 5. punktā norādītajos procentuālajos sastāvos:a) pieļauj svešu šķiedru daudzumu līdz 2 % no tekstilizstrādājuma kopējā svara, ja šāds daudzums ir attaisnojams tehnisku apsvērumu dēļ un to nepievieno regulāri; šo pielaidi palielina līdz 5 % kārstu izstrādājumu gadījumā, un tā nav pretrunā 5. panta 3. punktā minētajai pielaidei;b) pieļauj ražošanas pielaidi starp norādītajiem šķiedras procentuālajiem daudzumiem un analīzē iegūtajiem procentuālajiem daudzumiem 3 % apmērā no etiķetē norādītā šķiedru kopējā svara; šo pielaidi piemēro arī tādām šķiedrām, kas atbilstīgi 2. punkta noteikumiem uzskaitītas dilstošā secībā pēc svara, neuzrādot to procentuālo daudzumu. Šī pielaide attiecas arī uz 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu.Analīzē pielaides aprēķina atsevišķi; aprēķinot b) apakšpunktā minēto pielaidi, kopējais svars, kas jāņem vērā, ir gala produkta šķiedru kopējais svars, no kura atņemts jebkādu svešu šķiedru svars, kas konstatēts, piemērojot a) apakšpunktā minēto pielaidi.Pielaides, kas minētas a) un b) apakšpunktā, drīkst pievienot tikai tad, ja, piemērojot a) apakšpunktā minēto pielaidi, analīzē konstatētās svešās šķiedras pieder pie tā paša ķīmiskā tipa, kā viena vai vairākas etiķetē norādītās šķiedras.Tādu sevišķu izstrādājumu gadījumā, kuru ražošanai vajadzīgas lielākas pielaides par tām, kas norādītas a) un b) apakšpunktā, lielākas pielaides, izstrādājuma atbilstību pārbaudot saskaņā ar 13. panta 1. punktu, var atļaut vienīgi izņēmuma gadījumā un ja ražotājs nodrošina atbilstīgu pamatojumu. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.5. Attiecībā uz izstrādājumu, kura sastāvu nevar viegli noteikt izgatavošanas laikā, var lietot apzīmējumu "jauktas šķiedras" vai apzīmējumu "nenoteikts tekstilšķiedru maisījums".7. pantsNeskarot 4. panta 2. punktā, 5. panta 3. punktā un 6. panta 4. punktā noteiktās pielaides, tādas saskatāmas, atdalāmas šķiedras, kam ir tīri dekoratīva nozīme un kas nepārsniedz 7 % galaprodukta svara, nav jāmin 4. un 6. pantā paredzētajos šķiedru sastāvos; tas pats attiecas uz tādām šķiedrām (piem., metalizētas šķiedras), ko iestrādā, lai panāktu antistatisku efektu, un kas nepārsniedz 2 % gala produkta svara. Tādu izstrādājumu gadījumā, kas minēti 6. panta 3. punktā, šādus procentuālos daudzumus aprēķina nevis auduma svaram, bet gan velku svaram un audu svaram atsevišķi.8. pants1. Tekstilizstrādājumus šīs direktīvas nozīmē etiķetē vai marķē vienmēr, kad tos laiž tirgū ražošanas vai komerciālos nolūkos. Šo etiķetējumu vai marķējumu vai aizstāt vai papildināt ar pievienotiem tirdzniecības dokumentiem, ja izstrādājumus nepiedāvā pārdošanai tiešajam patērētājam vai ja tos piegādā pēc pasūtījuma, ko veikusi valsts vai cita juridiska persona, kura ir publisko tiesību subjekts, vai – tādās dalībvalstīs, kur šis jēdziens nav pazīstams – līdzīga iestāde.2. a) Tirdzniecības dokumentos skaidri norāda nosaukumus, aprakstus un datus attiecībā uz 3. līdz 6. pantā un I pielikumā minēto tekstilšķiedru sastāvu. Šī prasība jo īpaši izslēdz abreviatūru lietošanu tirdzniecības līgumos, rēķinos un faktūrrēķinos; tomēr drīkst izmantot mehanizētās apstrādes kodu, ja vien tajā pašā dokumentā ir sniegts šā koda skaidrojums;b) Nosaukumus, aprakstus un sīkākus datus attiecībā uz 3. līdz 6. pantā un I pielikumā minēto tekstilšķiedru saturu, piedāvājot tekstilizstrādājumus pārdošanā vai pārdodot tos patērētājiem, un jo īpaši katalogos un tirdzniecības literatūrā, uz iesaiņojumiem, etiķetēs un marķējumos norāda skaidri, salasāmi un vienoti iespiestiem burtiem.Citus datus un informāciju, kas nav paredzēta šajā direktīvā, nodala atsevišķi. Šis noteikums neattiecas uz preču zīmēm vai uz uzņēmuma nosaukumu, ko var norādīt tieši pirms vai aiz šajā direktīvā paredzētajiem datiem.Ja tomēr, piedāvājot tekstilizstrādājumu pārdošanā vai pārdodot to patērētājam, kā minēts pirmajā daļā, ir norādīta tāda preču zīme vai uzņēmuma nosaukums, kas satur – atsevišķi vai īpašības vārda, vai vārda saknes veidā – kādu no I pielikumā uzskaitītajiem nosaukumiem vai tādu nosaukumu, kuru var ar to sajaukt, tad tieši pirms vai aiz preču zīmes vai uzņēmuma nosaukuma jānorāda nosaukumi, apraksti un dati attiecībā uz 3. līdz 6. pantā un I pielikumā minēto tekstilšķiedru saturu, skaidri un salasāmi iespiestiem burtiem;c) Dalībvalstis var pieprasīt, lai, piedāvājot tekstilizstrādājumus pārdošanā vai pārdodot tos patērētājam to teritorijā, šajā pantā paredzētajai etiķetēšanai un marķēšanai tiktu lietotas arī to valsts valodas.Spoļu, tītavu, šķeteru, kamolu vai kādu citu neliela daudzuma šujamo, lāpāmo un izšujamo diegu gadījumā dalībvalstis var izmantot pirmajā daļā piedāvāto iespēju vienīgi kopīgas etiķetēšanas gadījumā uz iepakojuma vai noformējuma. Neierobežojot IV pielikuma 18. pozīcijā minētos gadījumus, atsevišķās vienības var etiķetēt jebkurā no Kopienas valodām;d) Dalībvalstis nevar aizliegt izmantot aprakstus vai datus, kas nav 3., 4. un 5. pantā minētie un kas attiecas uz izstrādājumu īpašībām, ja šādi apraksti vai dati atbilst to godīgas tirdzniecības praksei.9. pants1. Tekstilizstrādājumam, kurš sastāv no diviem vai vairākiem komponentiem, kam ir atšķirīgs šķiedru saturs, etiķetē norāda katra komponenta šķiedru saturu. Šāds etiķetējums nav obligāts komponentiem, kas veido mazāk nekā 30 % no izstrādājuma kopējā svara, izņemot galvenās oderes.2. Tādiem diviem vai vairākiem tekstilizstrādājumiem ar vienādu šķiedru saturu, kas parasti veido vienību, vajadzīga tikai viena etiķete.3. Neskarot 12. panta noteikumus:a) šādu korsešu izstrādājumu šķiedru sastāvu norāda, uzrādot visa izstrādājuma vai turpmāk uzskaitīto komponentu sastāvu kopumā vai atsevišķi:- krūšturiem: bļodiņu un mugurdaļas ārējais un iekšējais materiāls,- korsetēm: priekšdaļas, mugurdaļas un sānu nostiprinājuma gabali,- krūšturkorsetēm: bļodiņu, priekšdaļas un mugurdaļas nostiprinājuma gabalu un sānu gabalu ārējais un iekšējais materiāls.Šķiedru sastāvu tādiem korsešu izstrādājumiem, kas nav uzskaitīti pirmajā daļā, norāda, uzrādot visa izstrādājuma sastāvu vai – kopumā vai atsevišķi – preču dažādo komponentu sastāvu; šāda etiķetēšana nav obligāta attiecībā uz komponentiem, kas veido mazāk nekā 10 % izstrādājuma kopējā svara.Minēto korsešu izstrādājumu dažādo daļu atsevišķo etiķetēšanu veic tādā veidā, lai gala patērētājs varētu viegli saprast, uz kuru izstrādājuma daļu attiecas etiķetē norādītie dati;b) izkodinātu tekstilmateriālu šķiedru sastāvu norāda izstrādājumam kopumā, un to var norādīt, atsevišķi uzrādot pamata auduma un izkodināto daļu sastāvu. Jānorāda šo komponentu nosaukums;c) izšūtu tekstilmateriālu šķiedru sastāvu norāda izstrādājumam kopumā, un to var norādīt, atsevišķi uzrādot pamata auduma un izšūšanas pavediena sastāvu; jānorāda šo komponentu nosaukums; ja izšūtās detaļas aizņem mazāk par 10 % izstrādājuma virsmas, nepieciešamas norādīt vienīgi pamata auduma sastāvu;d) tādu pavedienu šķiedru sastāvu, kuros ir vidusdaļa, ko apvij atšķirīgas šķiedras, un kurus tādā veidā piedāvā pārdošanā patērētājam, norāda izstrādājumam kopumā, un to drīkst uzrādīt, atsevišķi norādot vidusdaļas un atverošā vijuma sastāvu; jānorāda šo komponentu nosaukums;e) samta un plīša tekstilmateriālu vai tādu tekstilmateriālu, kas atgādina samtu vai plīšu, šķiedru sastāvu norāda izstrādājumam kopumā un, ja izstrādājumam ir skaidri izteikts pamata slānis un lietošanas virsma, kura sastāv no atšķirīgām šķiedrām, to šīm divām daļām drīkst norādīt atsevišķi, un jānorāda to nosaukums;f) tādu grīdsegu un paklāju sastāvu, kuru pamata slānis un lietošanas virsma sastāv no atšķirīgām šķiedrām, var norādīt vienīgi lietošanas virsmai, un jānorāda to nosaukums.10. pants1. Atkāpjoties no 8. un 9. panta noteikumiem:a) tādu III pielikumā uzskaitītu tekstilizstrādājumu gadījumā, kas atrodas kādā no 2. panta 1. punktā minētajiem posmiem, dalībvalstis nevar pieprasīt, lai būtu etiķetējums vai marķējums, kurā norādīts nosaukums vai sastāvs. Tomēr 8. un 9. pantu piemēro tad, ja šādiem izstrādājumiem ir etiķete vai marķējums, kurā norādīts nosaukums vai sastāvs, vai preču zīme vai uzņēmuma nosaukums, kurā iekļauts – atsevišķi vai kā īpašības vārds, vai vārda sakne – vai nu kāds no I pielikumā uzskaitītajiem nosaukumiem, vai nosaukums, ar ko to varētu sajaukt;b) ja tekstilizstrādājumi, kas uzskaitīti IV pielikumā, ir viena veida un tiem ir vienāds sastāvs, tos var kopā piedāvāt pārdošanai ar kopēju etiķeti, kurā norādīti šajā direktīvā noteiktie dati attiecībā uz sastāvu;c) tādu tekstilizstrādājumu sastāvs, kurus tirgo metros, jānorāda vienīgi pārdošanā piedāvātajam garumam vai baķim.2. Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka 1. punkta b) un c) apakšpunktā minētos izstrādājumus piedāvā pārdošanā tādā veidā, lai tiešais patērētājs varētu pilnībā pats iepazīties ar šo izstrādājumu sastāvu.11. pantsDalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka jebkuru sniegto informāciju, laižot tirgū tekstilizstrādājumus, nevar sajaukt ar šajā direktīvā noteiktajiem nosaukumiem un sīkākiem datiem.12. pantsLai piemērotu šīs direktīvas 8. panta 1. punktu un citus noteikumus attiecībā uz tekstilizstrādājumu etiķetēšanu, 4., 5. un 6. pantā minētos procentuālos daudzumus nosaka, neņemot vērā šādas pozīcijas:1. Visiem tekstilizstrādājumiem:daļas, kas nav no tekstilmateriāla, eģes, etiķetes un emblēmas, malas un apdares materiāli, kuras neveido izstrādājuma neatņemamu sastāvdaļu, pogas un sprādzes, kas apvilktas ar tekstilmateriālu, piederumi, rotājumi, neelastīgas lentas, elastīgi pavedieni un lentas, kas pievienotas noteiktās un ierobežotās izstrādājuma vietās, un, atkarībā no 7. pantā izklāstītajiem nosacījumiem, saskatāmas, atdalāmas šķiedras, kurām ir vienīgi dekoratīva nozīme, un antistatiskas šķiedras;2. a) Grīdsegām un paklājiem: visi komponenti, kas nav lietošanas virsma;b) polsterēšanas materiāliem: saistošie un aizpildošie velki un audi, kas neveido daļu no lietošanas virsmas;priekškariem un aizkariem: saistošie un aizpildošie velki un audi, kas neveido daļu no auduma labās puses;c) citiem tekstilizstrādājumiem: pamata vai stiprinājuma drēbe, stīvinātāji un stiprinātāji, starpoderes un kanvas oderējumi, izšūšanas un šūšanas diegi, ja vien tie neaizstāj materiāla velkus un/vai audus, pildījumi bez izolējošas funkcijas un, atbilstīgi 9. panta 1. punktam, oderes.Šā noteikuma izpratnē:- tādu tekstilizstrādājumu pamata vai stiprinājuma materiālu, kas kalpo par pamatni lietošanas virsmai, jo īpaši segās un divkāršos materiālos, un samta vai plīša materiālu un līdzīgu izstrādājumu pamatni neuzskata par atdalāmu oderējumu.- "stīvinātāji un stiprinātāji" ir pavedieni vai materiāli, kas pievienoti noteiktās un ierobežotās tekstilizstrādājumu vietās, lai tās stiprinātu vai piešķirtu tām stīvumu vai biezumu.3. Vaski, saistvielas, atsvari, smites un apretūras, piesūcinātāji, krāsošanas un apdrukas palīgmateriāli un citi tekstila pārstrādes izstrādājumi. Ja nav Kopienas noteikumu, dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka šīs pozīcijas neietilpst tādos daudzumos, kas var maldināt patērētājus.13. pants1. Pārbaudes par to, vai tekstilizstrādājumu sastāvs atbilst informācijai, kas sniegta saskaņā ar šo direktīvu, veic, izmantojot analīzes metodes, kuras norādītas 2. punktā minētajās direktīvās.Šim nolūkam 4., 5. un 6. pantā minētos šķiedru procentuālos daudzumus nosaka – pēc svītrošanas no 12. panta 1., 2. un 3. punktā minētajām pozīcijām – katras šķiedras bezūdens masai piemērojot attiecīgu saskaņoto piemaksu, kas noteikta II pielikumā.2. Atsevišķas direktīvas norādīs paraugu ņemšanas un analīzes metodes, kas jāizmanto dalībvalstīm, lai noteiktu šajā direktīvā iekļauto izstrādājumu šķiedru sastāvu.14. pants1. Neviena dalībvalsts nevar tādu apsvērumu dēļ, kas saistīti ar nosaukumiem vai sastāva specifikācijām, aizliegt vai kavēt tādu tekstilizstrādājumu laišanu tirgū, kuri atbilst šīs direktīvas noteikumiem.2. Šīs direktīvas noteikumi neizslēdz tādu noteikumu piemērošanu, kas ir spēkā katrā dalībvalstī attiecībā uz rūpnieciskā un komerciālā īpašuma aizsardzību, izcelsmes vietas norādēm, izcelsmes apzīmējumiem un negodīgas konkurences novēršanu.15. pantsŠīs direktīvas noteikumi neattiecas uz tādiem tekstilizstrādājumiem:1) kas ir paredzēti eksportam uz trešām valstīm;2) ko ieved dalībvalstīs muitas uzraudzībā tranzīta nolūkos;3) ko ieved no trešām valstīm pārstrādei;4) ko pēc līguma nodod mājražotājiem vai patstāvīgiem uzņēmumiem tālākai materiālu apstrādei, nemainot materiāla īpašnieku.16. pants1. Šīs direktīvas I pielikuma papildinājumus un II pielikuma papildinājumus un grozījumus, kas vajadzīgi, lai pielāgotu šos pielikumus tehnikas attīstībai, pieņem saskaņā ar procedūru, kura noteikta Direktīvas 96/73/EK 6. pantā.2. Šajā procedūrā nosaka arī jauno kvantitatīvās analīzes metodi tādiem bināriem un trīskāršiem tekstilšķiedru maisījumiem, kas nav minēti Direktīvā 96/73/EK un Padomes 1973. gada 26. februāra Direktīvā 73/44/EEK par dalībvalstu likumu tuvināšanu attiecībā uz trīskāršo tekstilšķiedru maisījumu kvantitatīvo analīzi [6].3. Direktīvas 96/73/EK 5. pantā minētās Komitejas nosaukums ir "Tekstilpreču nosaukumu un marķēšanas direktīvu komiteja".17. pantsDalībvalstis dara Komisijai zināmus to valsts tiesību aktu svarīgākos noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.18. pantsDirektīvas, kas uzskaitītas V pielikuma A daļā, ar šo atceļ, neierobežojot dalībvalstu pienākumus, kas attiecas uz V pielikuma B daļā noteiktajiem pārņemšanas termiņiem.Atsauces uz atceltajām direktīvām uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu, un tās jālasa saskaņā ar VI pielikumā iekļauto korelācijas tabulu.19. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Šī direktīva stājas spēkā 20. dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Briselē, 1996. gada 16. decembrīEiropas Parlamenta vārdā —priekšsēdētājsK. HänschPadomes vārdā —priekšsēdētājsI. Yates[1] OV C 96, 6.4.1994., 1. lpp.[2] OV C 195, 18.7.1994., 9. lpp.[3] Eiropas Parlamenta 1995. gada 15. februāra atzinums (OV C 56, 6.3.1995., 53. lpp.), Padomes 1996. gada 26. februāra kopējā nostāja (OV C 196, 6.7.1996., 1. lpp.), Eiropas Parlamenta 1996. gada 18. jūnija Lēmums (OV C 198, 8.7.1996., 25. lpp.) un Padomes 1996. gada 7. oktobra Lēmums.[4] OV L 185, 16.8.1971., 16. lpp. Direktīva, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 87/140/EEK, (OV L 56, 26.2.1987., 24. lpp.).[5] OV l 32, 3.2.1997., 1. lpp.[6] OV L 83, 30.3.1973., 1. lpp.--------------------------------------------------I PIELIKUMSTEKSTILŠĶIEDRU TABULANos | Nosaukums | Šķiedras apraksts |1 | vilna | Aitu vai jēru vilnas šķiedra (Ovisaries) |2 | alpaku, lamu, kamieļu, Kašmiras, mohēras, Angoras, vikunju, jaku, mājas lamu, bebru, ūdru, pievienojot vai nepievienojot vārdu "vilna" vai "spalva" | šādu dzīvnieku spalva: alpaka, lama, kamielis, Kašmiras kaza, Angoras kaza, Angoras trusis, vikunja, jaks, mājas lama, bebrs, ūdrs |3 | dzīvnieku spalva vai zirgu astri, norādot vai nenorādot dzīvnieka veidu (piem., liellopu spalva, parasto kazu spalva, zirgu astri) | dažādu tādu dzīvnieku spalva, kas nav minēti 1. vai 2. punktā |4 | zīds | šķiedra, ko iegūst vienīgi no zīdtauriņiem |5 | kokvilna | šķiedra, ko iegūst no kokvilnas auga pogaļām (Gossypium) |6 | kapoks | šķiedra, ko iegūst no kapoka augļa iekšējās daļas (Ceibapentandra) |7 | lini | šķiedra, ko iegūst no linu auga lūksnes (Linumusitatissimum) |8 | kaņepāji | šķiedra, ko iegūst no kaņepāju lūksnes (Cannabissativa) |9 | džuta | šķiedra, ko iegūst no Corchorus olitoriusun Corchorus capsularis lūksnes. Šajā direktīvā lūksnes šķiedras, kas iegūtas no šādām sugām, apstrādā tāpat kā džutu: Hibiscus cannabinus, Hibiscus sabdariffa, Abultilon avicennae, Urena lobata, Urena sinuata |10 | abaka (Manilas kaņepāji) | šķiedra, ko iegūst no Musa textilis aizsarglapas |11 | Alžīrijas zāle | šķiedra, ko iegūst no Stipa tenacissima lapām |12 | kokosšķiedras | šķiedra, ko iegūst no Cocos nucifera augļa |13 | irbulene | šķiedra, ko iegūst no Cytisus scoparius un/vai Spartium Junceum lūksnes |14 | rāmija | šķiedra, ko iegūst no Boehmeria nivea un Boehmeria tenacissima lūksnes |15 | sizals | šķiedra, ko iegūst no agave sisalana lapām |16 | Doņu krotalārija | šķiedra, ko iegūst no Crotalaria juncea lūksnes |17 | Henekens | šķiedra, ko iegūst no Agave Fourcroydes lūksnes |18 | Agave | šķiedra, ko iegūst no Agave Cantala lūksnes |19 | acetāts | celulozes acetāta šķiedra, kurā mazāk nekā 92 %, bet vismaz 74 % hidroksilgrupu ir acetilētas |20 | algināts | šķiedra, ko iegūst no algīnskābes metālu sāļiem |21 | kupro | reģenerētas celulozes šķiedra, ko iegūst kupro procesā |22 | modāls | reģenerētas celulozes šķiedra ar lielu pārrāvuma stiprību un augstu mitruma moduli. Pārrāvuma stiprība (BC) kondicionētā stāvoklī un spēks (BM), kāds vajadzīgs, lai iegūtu 5 % pagarinājumu mitrā stāvoklī, ir šāds: BC (CN) ≥ 1,3 T + 2 TBM (CN) ≥ 0,5 T,kur T ir vidējais lineārais blīvums deciteksos |23 | proteīns | šķiedra, ko iegūst no dabīgām olbaltumvielām, kas reģenerētas un stabilizētas ķīmisku aģentu iedarbības rezultātā |24 | triacetāts | celulozes acetāta šķiedra, kurā vismaz 92 % hidroksilgrupu ir acetilētas |25 | viskoze | reģenerētas celulozes šķiedra, ko iegūst pavediena un sadrumstalotās šķiedras viskozes procesā |26 | akrils | šķiedra, ko veido lineāras makromolekulas, kuras veido vismaz 85 % (pēc masas) akrilnitrila ķēdē |27 | hlora šķiedras | šķiedra, ko veido lineāras makromolekulas, kuru ķēdē pēc masas ir vairāk nekā 50 % hlorēta vinila vai hlorēta vinilidēna monomēru vienību |28 | fluora šķiedras | šķiedra, ko veido lineāras makromolekulas, kuras sastāv no fluoroglekļa alifātiskajiem monomēriem |29 | modificēts akrils | šķiedra, ko veido lineārās makromolekulas, kuru ķēdē (pēc masas) ir vairāk nekā 50 % un mazāk nekā 85 % akrilnitrila |30 | poliamīds vai neilons | šķiedra, ko veido lineāras makromolekulas, kuru ķēdē ir regulāro amīdu funkcionālā grupa |31 | poliesteris | šķiedra, ko veido lineāras makromolekulas, kuras (pēc masas) veido vismaz 85 % no diola un tereftalskābes estera ķēdes |32 | polietilēns | šķiedra, ko veido neaizvietotas alifātiskas piesātinātā ogļūdeņraža lineāras makromolekulas |33 | polipropilēns | šķiedra, ko veido alifātiskas piesātinātā ogļūdeņraža lineāras makromolekulas, kur no katra otrā oglekļa atoma atzarojas metila sānu ķēde izotaktiskā izvietojumā un nenotiek tālāka aizvietošana |34 | polikarbamīds | šķiedra, ko veido lineāras makromolekulas, kuru ķēdē ir regulāro urilēnu (NH–CO–NH) funkcionālā grupa |35 | poliuretāns | šķiedra, ko veido lineāras makromolekulas, kas sastāv no ķēdēm ar regulāru uretānu funkcionālo grupu |36 | vinilāls | šķiedra, ko veido lineāras makromolekulas, kuru ķēde sastāv no poli(vinilspirta) atšķirīgās acetilēšanas pakāpēs |37 | trivinils | šķiedra, ko veido akrilnitrila terpolimērs, hlorēta vinila monomērs un kāds trešais vinila monomērs, no kuriem neviens nesasniedz 50 % no kopējās masas |38 | elastodiēns | elastīgā šķiedra no dabīgā vai sintētiskā poliizoprēna vai no viena vai vairākiem diēniem, kas polimerizēti ar vienu vai vairākiem vinila monomēriem vai bez tiem, kura pēc to izstiepšanas, trīskārt pārsniedzot sākotnējo garumu, un atbrīvošanas strauji un gandrīz pilnībā atgūst savu sākotnējo garumu |39 | elastāns | elastīgā šķiedra, ko (pēc masas) veido vismaz 85 % segmentēta poliuretāna un kas pēc izstiepšanas, trīskārt pārsniedzot sākotnējo garumu, un atbrīvošanas strauji un gandrīz pilnībā atgūst savu sākotnējo garumu |40 | stiklašķiedra | šķiedra no stikla |41 | nosaukums atbilstoši materiālam, no kura sastāv šķiedras, piem., metāls (metāla, metalizēts), azbests, papīrs, kam pievieno vai nepievieno vārdu "pavediens" vai "šķiedra" | šķiedras, ko iegūst no dažādiem vai jauniem materiāliem, kuri nav še iepriekš uzskaitīti |--------------------------------------------------II PIELIKUMSSASKAŅOTĀS PIEMAKSAS, KO IZMANTO, LAI APRĒĶINĀTU ŠĶIEDRU DAUDZUMU, KO SATUR A TEKSTILIZSTRĀDĀJUMSŠķiedras nr. | Šķiedras | Procenti |1-2 | Vilna un dzīvnieku spalva | || ķemmētas šķiedras | 18,25 || kārstas šķiedras | 17,00 |3 | Dzīvnieku spalva: | || ķemmētas šķiedras | 18,25 || kārstas šķiedras | 17,00 || Zirgu astri: | || ķemmētas šķiedras | 16,00 || kārstas šķiedras | 15,00 |4 | Zīds | 11,00 |5 | Kokvilna: | || parastas šķiedras | 8,50 || merserizētas šķiedras | 10,50 |6 | Kapoks | 10,90 |7 | Lini | 12,00 |8 | Kaņepāji | 12,00 |9 | Džuta | 17,00 |10 | Abaka | 14,00 |11 | Alžīrijas zāle | 14,00 |12 | Kokosšķiedra | 13,00 |13 | Irbulene | 14,00 |14 | Rāmija (balināta šķiedra) | 8,50 |15 | Sizals | 14,00 |16 | Doņu krotalārija | 12,00 |17 | Henekens | 14,00 |18 | Agave | 14,00 |19 | Acetāts | 19,00 |20 | Algināts | 20,00 |21 | Kupro | 13,00 |22 | Modāls | 13,00 |23 | Proteīns | 17,00 |24 | Triacetāts | 7,00 |25 | Viskoze | 13,00 |26 | Akrils | 2,00 |27 | Hlora šķiedra | 2,00 |28 | Fluora šķiedra | 0,00 |29 | Modificēts akrils | 2,00 |30 | Poliamīds vai neilons: | || sadrumstalotā šķiedra | 6,25 || pavediens | 5,75 |31 | Poliesteris: | || sadrumstalotā šķiedra | 1,50 || pavediens | 1,50 |32 | Polietilēns | 1,50 |33 | Polipropilēns | 2,00 |34 | Polikarbamīds | 2,00 |35 | Poliuretāns | || sadrumstalotā šķiedra | 3,50 || pavediens | 3,00 |36 | Vinilāls | 5,00 |37 | Trivinils | 3,00 |38 | Elastodiēns | 1,00 |39 | Elastāns. | 1,50 |40 | Stiklašķiedra: | || ar vidējo diametru virs 5 μm | 2,00 || ar vidējo diametru 5 μm vai mazāk | 3,00 |41 | Metāla šķiedra | 2,00 || Metalizēta šķiedra | 2,00 || Azbests | 2,00 || Papīra pavedieni | 13,75 |--------------------------------------------------III PIELIKUMSIzstrādājumi, ko nevar pakļaut obligātai etiķetēšanai vai marķēšanai(10. panta 1. punkta a) apakšpunkts)1. Piedurkņu apsēji2. Pulksteņu siksniņas no tekstilmateriāliem3. Etiķetes un emblēmas4. Polsterēti pannas turētāji no tekstilmateriāliem5. Kafijas kannas sildītāji6. Tējkannas sildītāji7. Piedurkņu aizsargi8. Uzroči, kas nav no plūksnota auduma9. Mākslīgie ziedi10. Adatu spilventiņi11. Apgleznoti audekli12. Tekstilizstrādājumi pamata un stiprinājuma drēbei un stīvināšanai13. Filca izstrādājumi14. Lietoti gatavie tekstilizstrādājumi, ja skaidri deklarēti par tādiem15. Getras16. Izlietots iepakojuma materiāls, kas pārdots tādā veidā17. Filca platmales18. Mīkstie somu izstrādājumi bez pastiprinājuma, zirglietas no tekstilmateriāliem19. Ceļojuma piederumi no tekstilmateriāliem20. Gatavi vai nepabeigti ar rokām izšūti gobelēni un materiāli to izgatavošanai, to skaitā izšujamie diegi, ko pārdod atsevišķi no audekla un ko īpaši noformē izmantošanai šādos gobelēnos21. Rāvējslēdzēji22. Pogas un sprādzes, kas apvilktas ar tekstilmateriāliem23. Grāmatu vāki no tekstilmateriāliem24. Rotaļlietas25. Apavu daļas no tekstilmateriāla, izņemot siltās oderes26. Sedziņas, kas sastāv no vairākām daļām un kuru virsma nav lielāka par 500 cm²27. Krāsns cimdi un drēbes28. Olu sildītāji29. Kosmētikas somiņas30. Tabakas somiņas no tekstilmateriāla31. Briļļu, cigarešu un cigāru, šķiltavu un ķemmju futrāļi no tekstilmateriāla32. Sporta aizsargpiederumi, izņemot cimdus33. Tualetes piederumu somiņas34. Kurpju tīrāmo piederumu somiņas35. Apbedīšanas piederumi36. Vienreizlietojami izstrādājumi, izņemot vatiŠajā direktīvā par vienreizlietojamiem jāuzskata tekstilizstrādājumi, kurus paredzēts lietot tikai vienu reizi vai ierobežotu laika posmu un kuru parastais izmantojums nepieļauj jebkādu atjaunošanu to izmantošanai vēlāk tam pašam vai līdzīgam nolūkam37. Tekstilizstrādājumi, uz kuriem attiecas Eiropas farmakopejas noteikumi un atsauce uz šiem noteikumiem, vairākkārt izmantojamās medicīniskās un ortopēdiskās saites un visi ortopēdiskie izstrādājumi no tekstilmateriāla38. Tekstilizstrādājumi, to skaitā tauvas, virves un auklas, kas ietilpst IV pielikuma 12. pozīcijā un kas parasti paredzētas:a) lietošanai kā aprīkojuma sastāvdaļas preču ražošanā un apstrādē;b) iekļaušanai mehānismos, iekārtās (piem., apkures, gaisa kondicionēšanas vai apgaismes tehnikā), sadzīves tehnikā un citās ierīcēs, automašīnās un citos transportlīdzekļos vai to darbināšanai, apkopei vai aprīkojumam, izņemot brezenta pārsegus un mehānisko transportlīdzekļu tekstila piederumus, ko pārdod atsevišķi no transportlīdzekļa39. Tekstilizstrādājumi aizsardzības un drošības mērķiem, piemēram, drošības jostas, izpletņi, glābšanas vestes, avārijas izejas, ugunsdzēsības ierīces, bruņuvestes un īpašs aizsargapģērbs (piem., aizsardzībai pret uguni, ķīmiskām vielām vai citiem riska faktoriem)40. Piepūšamās konstrukcijas (piem., sporta halles, izstāžu stendi vai glabātavas), ja tām pievienoti sīkāki dati par šo izstrādājumu darbību un tehniskajām specifikācijām41. Buras42. Dzīvnieku apģērbs43. Karogi--------------------------------------------------IV PIELIKUMSIzstrādājumi, attiecībā uz kuriem ir obligāts vienīgi kopīgs etiķetējums vai marķējums(10. panta 1. punkta b) apakšpunkts)1. Grīdas lupatas2. Tīrīšanas lupatiņas3. Apmales un apdares materiāli4. Pozaments5. Jostas6. Bikšturi7. Vīriešu zeķturi un bikšu lentes8. Kurpju un zābaku auklas9. Lentas10. Gumijas11. Jauni iepakojuma materiāli, ko pārdod tādā veidā12. Iesaiņojuma aukla un lauksaimniecības virve; auklas, tauvas un virves, izņemot tās, uz kurām attiecas III pielikuma 38. pozīcija [1].13. Sedziņas14. Kabatlakati15. Matu tīkliņi16. Kaklasaites un tauriņi bērniem17. Krūšauti; mazgājamie cimdi un sejsegi18. Šūšanas, lāpāmie un izšujamie diegi, kurus pārdod mazumtirdzniecībā nelielos daudzumos un kuru neto svars ir 1 grams vai mazāk19. Lenta aizkariem, žalūzijām un slēģiem[1] Izstrādājumiem, kas ietilpst šajā pozīcijā un ko pārdod nogrieztos gabalos, kopējais etiķetējums atrodas uz ruļļa. Tauvas un virves, kas ietilpst šajā pozīcijā, iekļauj sevī tādas, ko lieto alpīnismā un ūdenssporta veidos.--------------------------------------------------V PIELIKUMSA DAĻAAtceltās direktīvas(minētas 18. pantā)- Padomes Direktīva 71/307/EEK (OV L 185, 16.8.1971., 16. lpp.) un tās turpmākie grozījumi:- Padomes Direktīva 75/36/EEK (OV L 14, 20.1.1975., 15. lpp.)- Padomes Direktīva 83/623/EEK (OV L 353, 15.12.1983., 8. lpp.)- Komisijas Direktīva 87/140/EEK (OV L 56, 26.2.1987., 24. lpp.)B DAĻAPārņemšanas termiņiDirektīva | Termiņi |Atļaut to produktu tirdzniecību, kuri atbilst šai direktīvai | Aizliegt to produktu tirdzniecību, kuri neatbilst šai direktīvai |71/307/EEK | 1973. gada 29. janvāris | 1975. gada 29. janvāris |75/36/EEK | | |83/623/EEK | 1985. gada 29. novembris | 1987. gada 29. maijs |87/140/EEK | 1988. gada 1. septembris | |--------------------------------------------------VI PIELIKUMSKORELĀCIJU TABULAŠī direktīva | Direktīva 71/307/EEK |1. pants | 1. pants |2. pants | 2. pants |3. pants | 3. pants |4. pants | 4. pants |5. pants | 5. pants |6. pants | 6. pants |7. pants | 7. pants |8. pants | 8. pants |9. pants | 9. pants |10. pants | 10. pants |11. pants | 11. pants |12. pants | 12. pants |13. pants | 13. pants |14. pants | 14. pants |15. pants | 15. pants |16. pants | 15. panta a) apakšpunkts |17. pants | 16. panta 3. punkts |18. pants | — |19. pants | 17. pants |I pielikuma 1. punkts | I pielikuma 1. punkts |I pielikuma 2. punkts | I pielikuma 2. punkts |I pielikuma 3. punkts | I pielikuma 3. punkts |I pielikuma 4. punkts | I pielikuma 4. punkts |I pielikuma 5. punkts | I pielikuma 5. punkts |I pielikuma 6. punkts | I pielikuma 6. punkts |I pielikuma 7. punkts | I pielikuma 7. punkts |I pielikuma 8. punkts | I pielikuma 8. punkts |I pielikuma 9. punkts | I pielikuma 9. punkts |I pielikuma 10. punkts | I pielikuma 10. punkts |I pielikuma 11. punkts | I pielikuma 11. punkts |I pielikuma 12. punkts | I pielikuma 12. punkts |I pielikuma 13. punkts | I pielikuma 13. punkts |I pielikuma 14. punkts | I pielikuma 15. punkts |I pielikuma 15. punkts | I pielikuma 16. punkts |I pielikuma 16. punkts | I pielikuma 16. punkta a) apakšpunkts |I pielikuma 17. punkts | I pielikuma 16. punkta b) apakšpunkts |I pielikuma 18. punkts | I pielikuma 16. punkta c) apakšpunkts |I pielikuma 19. punkts | I pielikuma 17. punkts |I pielikuma 20. punkts | I pielikuma 18. punkts |I pielikuma 21. punkts | I pielikuma 19. punkts |I pielikuma 22. punkts | I pielikuma 20. punkts |I pielikuma 23. punkts | I pielikuma 21. punkts |I pielikuma 24. punkts | I pielikuma 22. punkts |I pielikuma 25. punkts | I pielikuma 23. punkts |I pielikuma 26. punkts | I pielikuma 24. punkts |I pielikuma 27. punkts | I pielikuma 25. punkts |I pielikuma 28. punkts | I pielikuma 26. punkts |I pielikuma 29. punkts | I pielikuma 27. punkts |I pielikuma 30. punkts | I pielikuma 28. punkts |I pielikuma 31. punkts | I pielikuma 29. punkts |I pielikuma 32. punkts | I pielikuma 30. punkts |I pielikuma 33. punkts | I pielikuma 31. punkts |I pielikuma 34. punkts | I pielikuma 32. punkts |I pielikuma 35. punkts | I pielikuma 33. punkts |I pielikuma 36. punkts | I pielikuma 34. punkts |I pielikuma 37. punkts | I pielikuma 35. punkts |I pielikuma 38. punkts | I pielikuma 36. punkts |I pielikuma 39. punkts | I pielikuma 37. punkts |I pielikuma 40. punkts | I pielikuma 38. punkts |I pielikuma 41. punkts | I pielikuma 39. punkts |II pielikuma 1. – 2. punkts | II pielikuma 1. – 2. punkts |II pielikuma 3. punkts | II pielikuma 3. punkts |II pielikuma 4. punkts | II pielikuma 4. punkts |II pielikuma 5. punkts | II pielikuma 5. punkts |II pielikuma 6. punkts | II pielikuma 6. punkts |II pielikuma 7. punkts | II pielikuma 7. punkts |II pielikuma 8. punkts | II pielikuma 8. punkts |II pielikuma 9. punkts | II pielikuma 9. punkts |II pielikuma 10. punkts | II pielikuma 10. punkts |II pielikuma 11. punkts | II pielikuma 11. punkts |II pielikuma 12. punkts | II pielikuma 12. punkts |II pielikuma 13. punkts | II pielikuma 13. punkts |II pielikuma 14. punkts | II pielikuma 15. punkts |II pielikuma 15. punkts | II pielikuma 16. punkts |II pielikuma 16. punkts | II pielikuma 16. punkta a) apakšpunkts |II pielikuma 17. punkts | II pielikuma 16. punkta b) apakšpunkts |II pielikuma 18. punkts | II pielikuma 16. punkta c) apakšpunkts |II pielikuma 19. punkts | II pielikuma 17. punkts |II pielikuma 20. punkts | II pielikuma 18. punkts |II pielikuma 21. punkts | II pielikuma 19. punkts |II pielikuma 22. punkts | II pielikuma 20. punkts |II pielikuma 23. punkts | II pielikuma 21. punkts |II pielikuma 24. punkts | II pielikuma 22. punkts |II pielikuma 25. punkts | II pielikuma 23. punkts |II pielikuma 26. punkts | II pielikuma 24. punkts |II pielikuma 27. punkts | II pielikuma 25. punkts |II pielikuma 28. punkts | II pielikuma 26. punkts |II pielikuma 29. punkts | II pielikuma 27. punkts |II pielikuma 30. punkts | II pielikuma 28. punkts |II pielikuma 31. punkts | II pielikuma 29. punkts |II pielikuma 32. punkts | II pielikuma 30. punkts |II pielikuma 33. punkts | II pielikuma 31. punkts |II pielikuma 34. punkts | II pielikuma 32. punkts |II pielikuma 35. punkts | II pielikuma 33. punkts |II pielikuma 36. punkts | II pielikuma 34. punkts |II pielikuma 37. punkts | II pielikuma 35. punkts |II pielikuma 38. punkts | II pielikuma 36. punkts |II pielikuma 39. punkts | II pielikuma 37. punkts |II pielikuma 40. punkts | II pielikuma 38. punkts |II pielikuma 41. punkts | II pielikuma 39. punkts |III pielikuma 1. punkts | III pielikuma 1. punkts |III pielikuma 2. punkts | III pielikuma 2. punkts |III pielikuma 3. punkts | III pielikuma 3. punkts |III pielikuma 4. punkts | III pielikuma 4. punkts |III pielikuma 5. punkts | III pielikuma 5. punkts |III pielikuma 6. punkts | III pielikuma 6. punkts |III pielikuma 7. punkts | III pielikuma 7. punkts |III pielikuma 8. punkts | III pielikuma 8. punkts |III pielikuma 9. punkts | III pielikuma 9. punkts |III pielikuma 10. punkts | III pielikuma 10. punkts |III pielikuma 11. punkts | III pielikuma 11. punkts |III pielikuma 12. punkts | III pielikuma 12. punkts |III pielikuma 13. punkts | III pielikuma 13. punkts |III pielikuma 14. punkts | III pielikuma 14. punkts |III pielikuma 15. punkts | III pielikuma 15. punkts |III pielikuma 16. punkts | III pielikuma 17. punkts |III pielikuma 17. punkts | III pielikuma 18. punkts |III pielikuma 18. punkts | III pielikuma 19. punkts |III pielikuma 19. punkts | III pielikuma 20. punkts |III pielikuma 20. punkts | III pielikuma 21. punkts |III pielikuma 21. punkts | III pielikuma 22. punkts |III pielikuma 22. punkts | III pielikuma 23. punkts |III pielikuma 23. punkts | III pielikuma 24. punkts |III pielikuma 24. punkts | III pielikuma 25. punkts |III pielikuma 25. punkts | III pielikuma 26. punkts |III pielikuma 26. punkts | III pielikuma 27. punkts |III pielikuma 27. punkts | III pielikuma 28. punkts |III pielikuma 28. punkts | III pielikuma 29. punkts |III pielikuma 29. punkts | III pielikuma 30. punkts |III pielikuma 30. punkts | III pielikuma 31. punkts |III pielikuma 31. punkts | III pielikuma 32. punkts |III pielikuma 32. punkts | III pielikuma 33. punkts |III pielikuma 33. punkts | III pielikuma 34. punkts |III pielikuma 34. punkts | III pielikuma 35. punkts |III pielikuma 35. punkts | III pielikuma 36. punkts |III pielikuma 36. punkts | III pielikuma 37. punkts |III pielikuma 37. punkts | III pielikuma 38. punkts |III pielikuma 38. punkts | III pielikuma 39. punkts |III pielikuma 39. punkts | III pielikuma 40. punkts |III pielikuma 40. punkts | III pielikuma 41. punkts |III pielikuma 41. punkts | III pielikuma 42. punkts |III pielikuma 42. punkts | III pielikuma 43. punkts |III pielikuma 43. punkts | III pielikuma 44. punkts |IV pielikums | IV pielikums |V pielikums | — |VI pielikums | — |--------------------------------------------------


title: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/23/ES ( 2012. gada 12. septembris ), ar ko groza Direktīvu 2009/138/EK (Maksātspēja II) attiecībā uz tās transponēšanas datumu, tās piemērošanas datumu un dažu direktīvu atcelšanas datumu  Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               14.9.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 249/1

         EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2012/23/ES
   (2012. gada 12. septembris),
   ar ko groza Direktīvu 2009/138/EK (Maksātspēja II) attiecībā uz tās transponēšanas datumu, tās piemērošanas datumu un dažu direktīvu atcelšanas datumu
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 53. panta 1. punktu un 62. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
   saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/138/EK (2009. gada 25. novembris) par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (“Maksātspēja II”) (2) paredzēta mūsdienīga, uz risku balstīta Savienības apdrošināšanas un pārapdrošināšanas uzņēmumu darbības regulējuma un uzraudzības sistēma. Minētā sistēma ir būtiska, lai nodrošinātu apdrošināšanas nozares drošumu, stabilitāti un spēju piedāvāt ilgtspējīgus apdrošināšanas produktus un stiprināt reālo ekonomiku, veicinot ilgtermiņa ieguldījumus un papildu stabilitāti.

               (2)

               Direktīvā 2009/138/EK kā tās transponēšanas datums noteikts 2012. gada 31. oktobris un kā tās piemērošanas datums – 2012. gada 1. novembris. Turklāt minētajā direktīvā kā spēkā esošo direktīvu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (3) (turpmāk kopā “Maksātspēja I”) atcelšanas datums ir noteikts 2012. gada 1. novembris.

               (3)

               Komisija 2011. gada 19. janvārī pieņēma priekšlikumu (“Omnibus II priekšlikums”) grozīt, inter alia, Direktīvu 2009/138/EK, lai ņemtu vērā jauno apdrošināšanas uzraudzības sistēmu, proti, Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) izveidi. Omnibus II priekšlikumā ir iekļauti arī noteikumi, lai noteiktu vēlāku Direktīvas 2009/138/EK transponēšanas datumu un piemērošanas datumu un Maksātspējas I atcelšanas datumu.

               (4)

               Ņemot vērā Omnibus II priekšlikuma sarežģītību, pastāv risks, ka tas nebūs stājies spēkā pirms Direktīvas 2009/138/EK transponēšanas datuma un piemērošanas datuma. Atstājot minētos datumus nemainītus, Direktīva 2009/138/EK būtu jāīsteno pirms Omnibus II priekšlikumā paredzēto pārejas noteikumu un attiecīgo pielāgojumu stāšanās spēkā.

               (5)

               Lai tiesību aktos paredzētie pienākumi saskaņā ar Direktīvu 2009/138/EK un vēlāk saskaņā ar jauno Omnibus II priekšlikumā paredzēto sistēmu dalībvalstīm nebūtu pārlieku apgrūtinoši, ir lietderīgi tādēļ noteikt vēlāku Direktīvas 2009/138/EK transponēšanas datumu.

               (6)

               Lai uzraudzības iestādēm un apdrošināšanas un pārapdrošināšanas uzņēmumiem būtu iespēja sagatavoties jaunās uzraudzības sistēmas piemērošanai, tāpat ir lietderīgi noteikt vēlāku Direktīvas 2009/138/EK piemērošanas datumu.

               (7)

               Juridiskās noteiktības labad būtu attiecīgi jānosaka vēlāks Maksātspējas I atcelšanas datums.

               (8)

               Ņemot vērā īso laikposmu līdz Direktīvā 2009/138/EK noteiktajiem datumiem, šai direktīvai būtu jāstājas spēkā nekavējoties,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.
   1. pants
   Direktīvu 2009/138/EK groza šādi:

               1)

               direktīvas 309. panta 1. punktu groza šādi:

                           a)

                           pirmajā daļā datumu “2012. gada 31. oktobrim” aizstāj ar datumu “2013. gada 30. jūnijam”;

                           b)

                           pēc pirmās daļas iekļauj šādu daļu:
                           “Pirmajā daļā minētos normatīvos un administratīvos aktus piemēro no 2014. gada 1. janvāra.”;

               2)

               direktīvas 310. panta pirmajā daļā datumu “2012. gada 1. novembra” aizstāj ar datumu “2014. gada 1. janvāra”;

               3)

               direktīvas 311. panta otrajā daļā datumu “2012. gada 1. novembra” aizstāj ar datumu “2014. gada 1. janvāra”.

         2. pants
   Šī direktīva stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   3. pants
   Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

      Strasbūrā, 2012. gada 12. septembrī

            Eiropas Parlamenta vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. SCHULZ

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         A. D. MAVROYIANNIS

      (1)  Eiropas Parlamenta 2012. gada 3. jūlija nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2012. gada 5. septembra lēmums.

      (2)  OV L 335, 17.12.2009., 1. lpp.

      (3)  Padomes Direktīva 64/225/EEK (1964. gada 25. februāris) par ierobežojumu atcelšanu attiecībā uz brīvību veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvību pārapdrošināšanas un retrocesijas jomā (OV 56, 4.4.1964., 878./64. lpp.); Padomes Pirmā direktīva 73/239/EEK (1973. gada 24. jūlijs) par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz uzņēmējdarbības sākšanu un veikšanu tiešās apdrošināšanas nozarē, kas nav dzīvības apdrošināšana (OV L 228, 16.8.1973., 3. lpp.); Padomes Direktīva 73/240/EEK (1973. gada 24. jūlijs), ar ko atceļ ierobežojumus attiecībā uz brīvību veikt uzņēmējdarbību tiešās apdrošināšanas jomā, kas nav dzīvības apdrošināšana (OV L 228, 16.8.1973., 20. lpp.); Padomes Direktīva 76/580/EEK (1976. gada 29. jūnijs), ar ko groza Direktīvu 73/239/EEK (OV L 189, 13.7.1976., 13. lpp.); Padomes Direktīva 78/473/EEK (1978. gada 30. maijs) par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju Kopienas līdzapdrošināšanas jomā (OV L 151, 7.6.1978., 25. lpp.); Padomes Direktīva 84/641/EEK (1984. gada 10. decembris), ar ko groza, jo īpaši attiecībā uz palīdzību tūristiem, Padomes Pirmo direktīvu (73/239/EEK) (OV L 339, 27.12.1984., 21. lpp.); Padomes Direktīva 87/344/EEK (1987. gada 22. jūnijs) par normatīvo un administratīvo aktu saskaņošanu attiecībā uz juridisko izdevumu apdrošināšanu (OV L 185, 4.7.1987., 77. lpp.); Padomes Otrā direktīva 88/357/EEK (1988. gada 22. jūnijs) par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz tiešo apdrošināšanu, kas nav dzīvības apdrošināšana, par noteikumiem pakalpojumu sniegšanas brīvības efektīvākai izmantošanai (OV L 172, 4.7.1988., 1. lpp.); Padomes Direktīva 92/49/EEK (1992. gada 18. jūnijs) par normatīvo un administratīvo aktu koordinēšanu attiecībā uz tiešo apdrošināšanu, kas nav dzīvības apdrošināšana (Trešā nedzīvības apdrošināšanas direktīva) (OV L 228, 11.8.1992., 1. lpp.); Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/78/EK (1998. gada 27. oktobris) par apdrošināšanas grupu apdrošināšanas uzņēmumu papildu uzraudzību (OV L 330, 5.12.1998., 1. lpp.); Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/17/EK (2001. gada 19. marts) par apdrošināšanas sabiedrību sanāciju un darbības izbeigšanu (OV L 110, 20.4.2001., 28. lpp.); Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/83/EK (2002. gada 5. novembris) par dzīvības apdrošināšanu (OV L 345, 19.12.2002., 1. lpp.) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/68/EK (2005. gada 16. novembris) par pārapdrošināšanu (OV L 323, 9.12.2005., 1. lpp.).


title: Padomes direktīva (1974. gada 4. jūnijs) par to, kā nodrošināt brīvību veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvību attiecībā uz pašnodarbinātu personu un starpnieku darbību toksisku produktu tirdzniecībā un izplatīšanā

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31974L0557

Oficiālais Vēstnesis L 307 , 18/11/1974 Lpp. 0005 - 0009 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 6 Sējums 1 Lpp. 0167  Speciālizdevums grieķu valodā Nodaļa 06 Sējums 1 Lpp. 0184  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 6 Sējums 1 Lpp. 0167  Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 06 Sējums 1 Lpp. 0178  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 06 Sējums 1 Lpp. 0178

		Padomes direktīva(1974. gada 4. jūnijs)par to, kā nodrošināt brīvību veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvību attiecībā uz pašnodarbinātu personu un starpnieku darbību toksisku produktu tirdzniecībā un izplatīšanā(74/557/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 54. panta 2. un 3. punktu, 63. panta 2. un 3. punktu,ņemot vērā Vispārīgo programmu ierobežojumu atcelšanai brīvībai veikt uzņēmējdarbību [1] un jo īpaši tās IV sadaļas A un C apakšsadaļu,ņemot vērā Vispārīgo programmu par ierobežojumu atcelšanu brīvībai sniegt pakalpojumus [2] un jo īpaši tās V sadaļas C apakšsadaļu,ņemot vērā Padomes Direktīvu Nr. 64/233/EEK (1964. gada 25. februāris [3] par to, kā nodrošināt brīvību veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvību attiecībā uz darbībām, kas saistītas ar vairumtirdzniecību,ņemot vērā Padomes Direktīvu Nr. 64/224/EEK (1964. gada 25. februāris [4] par to, kā nodrošināt brīvību veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvību attiecībā uz starpnieku darbībām tirdzniecībā, rūpniecībā un sīkražošanā,ņemot vērā Padomes Direktīvu Nr. 68/363/EEK (1968. gada 15. oktobris [5] par to, kā nodrošināt brīvību veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvību attiecībā uz pašnodarbinātu personu darbību mazumtirdzniecībā,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [6],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [7],tā kā Vispārīgās programmas paredz pilnīgi novērst jebkādu diskrimināciju pilsonības dēļ uzņēmējdarbībā un pakalpojumu sniegšanā- vairumtirdzniecības jomā starpniekiem tirdzniecībā, rūpniecībā un sīkražošanā, pirms otrā posma otrā gada beigām,- mazumtirdzniecības jomā, pēc pārejas perioda otrā posma otrā gada beigām un pirms otrā posma beigām;tā kā Direktīvas Nr. 64/223/EEK, Nr. 64/224/EEK un Nr. 68/363/EEK neattiecas uz toksiskiem produktiem, tos sakarā ar iedzīvotāju veselības aizsardzības izvirzītajiem sevišķajiem uzdevumiem reglamentē noteikumi, kas noteikti dalībvalstu normatīvajos vai administratīvajos aktos;tā kā iepriekšminētās Direktīvas Nr. 64/223/EEK un Nr. 68/363/EEK neattiecas arī uz darbībām patogēnu vairumtirdzniecībā, starpniecībā un mazumtirdzniecībā; tā kā tomēr, izņemot patogēnus, kuri Padomes Direktīvas Nr. 65/65/EEK (1965. gada 26. janvāris [8] par normatīvu vai administratīvu aktu tuvināšanu attiecībā uz patentētām zālēm, kas grozīta ar Direktīvu Nr. 66/454/EEK [9], nozīmē klasificēti kā cilvēkiem un dzīvniekiem paredzētas zāles, minētās darbības attiecas tikai uz patogēniem, kurus sauc par "lauksaimniecībā izmantojamiem bioloģiskiem pesticīdiem"; tā kā tāpēc ierobežojumu atcelšanu brīvībai sniegt pakalpojumus un veikt uzņēmējdarbību ar patogēniem var attiecināt uz šādu pesticīdu tirdzniecību un izplatīšanu;tā kā ir pienācis vēlamais laiks Kopienas līmenī reglamentēt divos iepriekšējos dokumentos minētos pasākumus, ņemot vērā toksisko produktu kaitīgo iedarbību uz cilvēku, dzīvnieku vai augu veselību, vai nu tieši, vai netieši caur apkārtējo vidi;tā kā starpnieku darbība tirdzniecībā, rūpniecībā un sīkražošanā ir reglamentēta Direktīvās Nr. 64/224/EEK un Nr. 68/363/EEK; tā kā šīs direktīvas neattiecas uz starpnieku darbību ar toksiskiem produktiem un patogēniem; tā kā šī direktīva ir arī paredzēta, lai liberalizētu starpnieku darbību; tā kā termini "tirdzniecība un izplatīšana" atbilstoši šai direktīvai ietver arī starpnieku darbību attiecīgajās jomās;tā kā Vispārīgā programma par ierobežojumu atcelšanu brīvībai veikt uzņēmējdarbību paredz, ka jāatceļ ierobežojumi tiesībām pievienoties profesionālām vai tirdzniecības organizācijām, ja attiecīgo personu profesionālā darbība ietver šo tiesību izmantošanu;tā kā to algoto darbinieku pozīciju, kuri strādā kopā ar personām, kas sniedz pakalpojumus vai darbojas viņu labā, reglamentēs noteikumi, kas pieņemti saskaņā ar Līguma 48. un 49. pantu;tā kā ir vai būs pieņemtas visām pašnodarbinātu personu darbībām piemērojamas atsevišķās direktīvas, kas attiecas uz saņēmēju pārvietošanos un dzīvesvietu, un vajadzības gadījumā direktīvas par to drošības līdzekļu saskaņošanu, ko dalībvalstis pieprasa kompānijām vai firmām to dalībnieku un citu personu aizsardzībai;tā kā toksisku produktu tirdzniecību, izplatīšanu un profesionālu izmantošanu dažās dalībvalstīs reglamentē noteikumi attiecībā uz šādas nodarbes uzsākšanu, kamēr citas valstis šādus noteikumus vajadzības gadījumā ieviesīs; tā kā tādēļ atsevišķa direktīva attiecas uz īpašiem pagaidu pasākumiem, kas atvieglo citu valstu pilsoņiem uzsākt un veikt darbības toksisku produktu tirdzniecībā,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsDalībvalstis atceļ Vispārīgās programmas par brīvības veikt uzņēmējdarbību un brīvības sniegt pakalpojumus ierobežojumu atcelšanu III sadaļā minētos ierobežojumus tiesībām uzsākt un veikt 2. pantā minētās darbības šo Vispārīgo programmu I sadaļā minētajām fiziskām personām un kompānijām vai firmām (šeit un turpmāk "saņēmēji").2. pants1. Šī direktīva attiecas uz pašnodarbinātu personu darbībām, tirgojot un izplatot toksiskus produktus (vielas un preparātus) un lauksaimniecībā izmantojamus bioloģiskus pesticīdus, kas ir izņemti no darbības jomas Direktīvai Nr. 64/223/EEK — saskaņā ar 2. panta 1. punktu, Direktīvai Nr. 64/224/EEK — saskaņā ar 4. panta 1. punkta piekto ievilkumu un Direktīvai Nr. 68/363/EEK — saskaņā ar 2. panta 1. punktu.2. Sakarā ar to kaitīgo iedarbību uz cilvēku, dzīvnieku vai augu veselību, 1. punktā minētajiem produktiem piemēro atsevišķus noteikumus saskaņā ar dalībvalstu likumiem (attiecīgie produkti norādīti pielikumā). Par grozījumiem šajos sarakstos dalībvalsts paziņo Komisijai, kas tiem pievērsīs citu dalībvalstu uzmanību.3. Šī direktīva neattiecas uz zāļu tirdzniecību un izplatīšanu, kā noteikts Direktīvā Nr. 65/65/EEK, vai uz ceļojošu tirgotāju vai ielas tirgotāju komercdarbību.3. pants1. Ierobežojumus attiecībā uz 2. pantā norādītajām darbībām atceļ neatkarīgi no apraksta, kas attiecināts uz personām, kuras veic kādu no šīm darbībām.2. Dalībvalstīs pašlaik izmantotie apraksti personām, kas veic starpnieku darbību tirdzniecībā, norādīti Padomes Direktīvas Nr. 64/224/EEK 3. pantā.4. pants1. Dalībvalstis jo īpaši atceļ šādus ierobežojumus:a) tos, kas kavē saņēmējus sākt uzņēmējdarbību un sniegt pakalpojumus uzņēmējdalībvalstīs ar tādiem pašiem nosacījumiem un ar tādām pašām tiesībām kā to pilsoņiem;b) tos, kas pastāv administratīvas prakses dēļ, radot diskriminējošu izturēšanos pret saņēmējiem salīdzinājumā ar līdzpilsoņiem.2. Atceļamie ierobežojumi jo īpaši ietver tos, kas rodas no noteikumiem, kuri kavē vai ierobežo iespēju saņēmējiem veikt uzņēmējdarbību vai sniegt pakalpojumus šādos veidos:a) Beļģijā:— prasība, lai būtu carte professionnelle (1965. gada 19. februāra Likuma 1. pants);b) Francijā:- prasība, lai būtu carte d'identité d'étranger commerçant (1938. gada 12. novembra Décret-loi, 1939. gada 2. februāra Décret, 1940. gada 8. oktobra Likums, 1954. gada 10. aprīļa Likums, 1959. gada 9. jūlija Décret No 59-852);- tirdzniecības nomas līgumu atjaunošanas tiesību atņemšana (1953. gada 30. septembra Décret 38. pants);c) Luksemburgā:— ierobežotais derīguma termiņš ārvalstu pilsoņiem izsniegtajām atļaujām (1962. gada 2. jūnija Likuma 21. pants).5. pants1. Dalībvalstis nodrošina saņēmējiem tiesības apvienoties profesionālās vai tirdzniecības organizācijās ar tādiem pašiem nosacījumiem un ar tādām pašām tiesībām kā savas valsts pilsoņiem.2. Veicot uzņēmējdarbību, tiesības apvienoties profesionālās vai arodorganizācijās ietver tiesības tikt izraudzītam ievēlēšanai vai nozīmēšanai augstā amatā šajā organizācijā. Tomēr šādus amatus var paredzēt pilsoņiem, ja saskaņā ar kādiem normatīvo vai administratīvo aktu noteikumiem attiecīgā organizācija ir saistīta ar valsts varas īstenošanu.3. Luksemburgas Lielhercogistē piederība Chambre de commerce un Chambre des métiers nedod saņēmējiem tiesības piedalīties šo palātu vadošo orgānu vēlēšanās.6. pantsNeviena dalībvalsts nepiešķir saviem pilsoņiem, kas dodas uz citu dalībvalsti nolūkā veikt jebkuras 2. pantā minētās darbības, nekādu palīdzību, kas varētu deformēt uzņēmējdarbības veikšanas nosacījumus.7. pants1. Ja uzņēmējdalībvalsts pieprasa saviem pilsoņiem, kas vēlas uzsākt jebkuras 2. pantā minētās darbības, pierādījumus par labu reputāciju un pierādījumus par iepriekšējo darbu bez bankrota, vai pierādījumus par vienu no tiem, šī valsts attiecībā uz citu dalībvalstu pilsoņiem kā pietiekamu pierādījumu pieņem izrakstu no sodāmības reģistra vai tā trūkuma gadījumā — no līdzvērtīga dokumenta, ko izsniegusi izcelsmes dalībvalsts vai dalībvalsts, no kuras ir ārvalstnieks, kompetenta tiesas vai administratīva iestāde, kas norāda, ka šīs prasības ir izpildītas.2. Ja uzņēmējdalībvalsts izvirza saviem pilsoņiem, kas vēlas uzsākt jebkuras 2. pantā minētās darbības, noteiktas prasības attiecībā uz labu reputāciju un pierādījumus par šīs prasības izpildīšanu nevar iegūt no 1. pantā minētā dokumenta, šī valsts attiecībā uz citu dalībvalstu pilsoņiem kā pietiekamu pierādījumu pieņem sertifikātu, ko izsniegusi izcelsmes dalībvalsts vai dalībvalsts, no kuras ir ārvalstnieks, kompetenta tiesas vai administratīva iestāde, kas norāda, ka attiecīgās prasības ir ievērotas. Šāds sertifikāts attiecas uz īpašiem faktiem, kurus uzņēmējvalsts atzīst par svarīgiem.3. Ja izcelsmes dalībvalsts vai dalībvalsts, no kuras ir ārvalstnieks, neizsniedz 1. pantā minēto dokumentu vai 2. pantā minēto sertifikātu, kas sniedz pierādījumus par labu reputāciju vai pierādījumus par iepriekšējo darbu bez bankrota, tādu pierādījumu var aizstāt ar zvērestu apstiprināts paziņojums vai valstīs, kur nav noteikumu ar zvērestu apstiprinātam paziņojumam, — ar svinīgu paziņojumu, ko ieinteresētā persona valstī, no kuras tā ir, sniedz kompetentai tiesas vai administratīvajai iestādei, vai, vajadzības gadījumā, notāram; tāda iestāde vai notārs izsniedz ar zvērestu apstiprinātā paziņojuma vai svinīgā paziņojuma autentiskumu apstiprinošu sertifikātu. Paziņojumu par iepriekšējo darbu bez bankrota var arī sniegt kompetentai profesionālai vai tirdzniecības organizācijai iepriekšminētajā valstī.4. Saskaņā ar 1. un 2. punktu izsniegtos dokumentus nedrīkst uzrādīt vēlāk kā trīs mēnešus pēc to izsniegšanas.5. Dalībvalstis 8. pantā noliktajā laikā norāda kompetentās iestādes 1. un 2. punktā minēto dokumentu izsniegšanai un par to tūlīt informē citas dalībvalstis un Komisiju.6. Ja uzņēmējdalībvalstī pieprasa pierādījumus par finansiālo stāvokli, šī valsts pieņem sertifikātus, ko izsniedz bankas izcelsmes dalībvalstī vai valstī, no kuras ir ārvalstnieks, kā līdzvērtīgus tās pašas teritorijā izsniegtiem sertifikātiem.8. pantsDalībvalstis paredz pasākumus, kas nepieciešami, lai izpildītu šīs direktīvas prasības sešos mēnešos pēc tās izziņošanas, un par to tūlīt informē Komisiju.9. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Luksemburgā, 1974. gada 4. jūnijāKomisijas vārdā —priekšsēdētājsJ. Ertl[1] OV 2, 15.1.1962., 36/62. lpp.[2] OV 2, 15.1.1962., 32/62. lpp.[3] OV 56, 4.4.1964., 863/64. lpp.[4] OV 56, 4.4.1964., 869/64. lpp.[5] OV L 260, 22.10.1968., 1. lpp.[6] OV C 63, 28.5.1969., 21. lpp.[7] OV C 10, 27.1.1970., 23. lpp.[8] OV 22, 9.2.1965., 369/65. lpp.[9] OV 144, 5.8.1966., 2658/66. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMSŠādas 2. panta 2. punktā minētās produktu kategorijas atbilst dalībvalstu īpašajiem noteikumiem (no 1974. gada 4. jūnija):- Beļģija:Toksiskas vielas un preparāti.1. Uzskaitīti 1946. gada 6. februāra arrêté du Regent (ar grozījumiem), kas reglamentē indīgu un toksisku vielu piegādi un saglabāšanu (1921. gada 24. februāra Likuma ieviešanai).2. Klasificēti 1. un 2. kategorijā 1958. gada 31. maija arrêté royal, kas reglamentē pesticīdu un fitofarmaceitisku līdzekļu saglabāšanu, tirdzniecību un izmantošanu.- Dānija:1. a) Indīgas vai toksiskas vielas un kaitīgi produkti, kas minēti 1961. gada 3. maija Likumā Nr. 119 un 1961. gada 9. oktobra Dekrētā (bekendtgørelse) Nr. 305 (pieņemts likuma ieviešanai), kas veido noteikumus šo indīgo vielu un produktu ražošanai, saņemšanai, uzglabāšanai un izdalīšanai;b) Indīgas vai toksiskas vielas un kaitīgi produkti, kas uzskaitīti 1961. gada 9. oktobra Dekrētā (bekendtgørelse) Nr. 304, kas veido noteikumus šo indīgo vielu un produktu izmantošanai.2. Produkti (fitofarmaceitiskie līdzekļi, herbicīdi, pesticīdi, augu augšanas regulatori), kas uzskaitīti 1961. gada 3. maija Likumā Nr. 118 un minēti dekrētos (bekendtgørelser), kas pieņemti šā likuma ieviešanai, un nodrošina, ka šos produktus nedrīkst tirgot vai lietot tirdzniecībā, ja vien tos nav apstiprinājusi un klasificējusi Indīgo vielu pārvalde (giftnevnet), kura arī izstrādā precīzus noteikumus šo produktu saņemšanai, uzglabāšanai, iesaiņošanai, marķēšanai utt.3. Produkti (fitofarmaceitiski līdzekļi, herbicīdi, pesticīdi, augu augšanas regulatori), kas minēti 1961. gada 25. septembra Dekrētā (bekendtgørelse), kas paredz, ka atļauju izmantot ar "X" marķētus produktus lietotāji parasti iegūst, ja ir beiguši Indīgo vielu pārvaldes (giftuævnet) organizētos toksikoloģijas kursus.- Vācija:Toksiskas vielas un preparāti klasificēti 1., 2. un 3. kategorijā atbilstoši Länder likumiem un noteikumiem un 1963. gada 15. februāra Tirdzniecības kodeksa (Gewerbeordnung) versijas 34. punkta 5. apakšpunktam attiecībā uz fitosanitāru toksisku produktu un produktu ar toksisku iespaidu uz augu veselību tirdzniecību un izplatīšanu.- Francija:1. Indīgas vielas un preparāti, kas uzskaitītas 1956. gada 26. novembra Décret 56-1197 I iedaļas A tabulā (toksiski produkti) un C tabulā (bīstami produkti) (Code de la Santé publique, V sējums, 2. daļa, III sadaļa, 1 nodaļa, I un II sadaļa, R 5149 līdz 5168).2. Indīgu produktu izmantošana rūpniecībā precizēta Code du travail, II sējuma, II sadaļas, 67 2°., 78., 79. un 80. pantā un regulās, un dekrētos, kas izdoti šo noteikumu ieviešanai.3. Kaitīgie produkti, kas precizēti bīstamu, veselībai kaitīgu un nepiemērotu telpu sarakstā, kas izveidots saskaņā ar 1917. gada 19. decembra Likuma 5. un 7. pantu.4. Lauksaimniecībā izmantojamie pretparazītiskie līdzekļi (1943. gada 2. novembra Likums, kas grozīts ar 1963. gada 30. jūlija Likumu; 1954. gada 6. septembra arrêté par lauksaimniecībā izmantojamu marķētu pretparazītisko līdzekļu apstiprināšanu, kas papildināts ar 1962. gada 6. februāra arrêté).- Īrija:Indes pašlaik ir uzskaitītas Regulā saskaņā ar 1961. gada Tiesību aktu par indēm, un to pārdošana ir aizliegta, izņemot noteiktas pilnvarotas personas.- Itālija:1. Toksiskas gāzes (ar 1931. gada 18. jūnija Karaļa dekrētu Nr. 773 apstiprinātais Likumu par sabiedrības drošību vienotais teksts — 58. pants; 1927. gada 9. janvāra Karaļa dekrēts Nr. 147, 1935. gada 6. februāra Valdības dekrētam pievienotās toksisko gāzu tabulas un sekojošie grozījumi).2. Rūpniecībā izmantojamās indīgās vielas (ar 1934. gada 27. jūlija Karaļa dekrētu Nr. 1265 apstiprinātais Veselības likumu vienotais teksts — 147. pants).3. Medicīnā un ķirurģijā izmantojamas vielas (baktericīdi un dezinfekcijas līdzekļi) (1928. gada 6. decembra Karaļa Dekrēts Nr. 3112 un ar 1928. gada 6. decembra Karaļa Dekrētu Nr. 3112 apstiprinātā 1927. gada 23. jūnija Likuma Nr. 1070 ieviešanas noteikumi) un zāles (fitofarmaceitiski līdzekļi un vielas, ko paredz lietot kā pārtikas produktu konservantus) (1962. gada 30. aprīļa Likuma Nr. 283 6. pants, kas grozīts ar 1963. gada 26. februāra Likuma Nr. 441 4. pantu un ar Republikas Prezidenta 1968. gada 3. augusta Dekrētu Nr. 1095 apstiprinātā regula, kas regulē fitofarmaceitisku līdzekļu un vielu, ko paredz lietot kā pārtikas produktu konservantus, ražošanu, tirdzniecību un pārdošanu).4. Svina baltums (1961. gada 19. jūlija Likums Nr. 706).5. Benzols (1963. gada 5. marta Likums Nr. 245).6. Indīgas vielas saturoši kosmētiski līdzekļi un krāsvielas (1924. gada 30. oktobra Karaļa dekrēta Nr. 1938 7. pants).- Luksemburga:1. Noteiktu produktu tirdzniecība un izplatīšana (1953. gada 25. septembra Likums — 1953. gada 10. oktobra Memoriāls Nr. 62).2. Fitofarmaceitisko līdzekļu tirdzniecība un izmantošana (lauksaimniecībā lietojamie izmantojamie pesticīdi, augu augšanas regulatori, konservanti, herbicīdi, mikroorganismi un vīrusi kā pretparazītiskie aģenti…) (1968. gada 20. februāra Likums, 1968. gada 12. marta Memoriāls Nr. 9 — 1970. gada 29. maija Lielhercoga regula, 1970. gada 15. jūnija Memoriāls Nr. 33).- Nīderlande:Toksiskas vielas un preparāti, Likums (1962. gada Bestrijdingsmiddelenwet).- Apvienotā Karaliste:1. Indes pašlaik ir uzskaitītas Inžu sarakstā un pakļaujas 1933. gada Farmācijas un inžu aktam un Inžu noteikumiem, vai indes Inžu sarakstā, kas pakļaujas 1925. līdz 1967. gada Farmācijas un inžu aktiem (Ziemeļīrija) un Inžu regulām (Ziemeļīrija).2. Vielas 1967. gada Lauksaimniecības un dārzkopības ķimikāliju aktā un regulās.3. Vielas 1952. gada Lauksaimniecības (Indīgo vielu) aktā un regulās.--------------------------------------------------


title: Komisijas Direktīva (1988. gada 22. jūnijs), ar ko tehnikas attīstībai pielāgo Padomes Direktīvu 80/720/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz darbības telpu, piekļuvi vadītāja pozīcijai, kā arī durvīm un logiem lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoros

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31988L0414

Oficiālais Vēstnesis L 200 , 26/07/1988 Lpp. 0034 - 0036 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 13 Sējums 17 Lpp. 0108  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 13 Sējums 17 Lpp. 0108

		Komisijas Direktīva(1988. gada 22. jūnijs),ar ko tehnikas attīstībai pielāgo Padomes Direktīvu 80/720/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz darbības telpu, piekļuvi vadītāja pozīcijai, kā arī durvīm un logiem lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoros(88/414/EEK)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes Direktīvu 74/150/EEK (1974. gada 4. marts) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoru tipa apstiprinājumu [1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 88/297/EEK [2], un jo īpaši tās 11. pantu,tā kā, ņemot vērā uzkrāto pieredzi, pašlaik pastāv iespēja precizēt un pilnīgot dažus noteikumus Padomes Direktīvā 80/720/EEK [3], kas grozīta ar Direktīvu 82/890/EEK [4];tā kā šajā direktīvā paredzētie pasākumi saskan ar atzinumu, ko sniegusi Komiteja to direktīvu pielāgošanai tehnikas attīstībai, kuru mērķis ir novērst tehniskus šķēršļus tirdzniecībai lauksaimniecības un mežsaimniecības traktoru nozarē,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsAr šo Direktīvas 80/720/EEK I pielikums ir grozīts saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu.2. pants1. No 1988. gada 1. oktobra neviena dalībvalsts nedrīkst:- atteikties piešķirt EEK tipa apstiprinājumu, izdot Direktīvas 74/150/EEK 10. panta 1. punkta pēdējā ievilkumā minēto dokumentu vai piešķirt valsts tipa apstiprinājumu kādam traktora tipam; kā arī- aizliegt sākt tāda traktora vai traktoru tipa ekspluatāciju, kam darbības telpa, piekļuve vadītāja pozīcijai, durvis un logi atbilst šīs direktīvas prasībām.2. No 1989. gada 1. oktobra dalībvalstis:- neizdod Direktīvas 74/150/EEK 10. panta 1. punkta pēdējā ievilkumā minēto dokumentu tādam traktora tipam, kam darbības telpa, piekļuve vadītāja pozīcijai, durvis un logi neatbilst šīs direktīvas prasībām;- var atteikties piešķirt valsts tipa apstiprinājumu tādam traktora tipam, kam darbības telpa, piekļuve vadītāja pozīcijai, durvis un logi neatbilst šīs direktīvas prasībām.3. pantsDalībvalstīs stājas spēkā noteikumi, kas vajadzīgi, lai līdz 1988. gada 30. septembrim panāktu atbilstību šīs direktīvas prasībām. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.4. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 1988. gada 22. jūnijāKomisijas vārdā —priekšsēdētāja vietnieksCockfield[1] OV L 84, 28.3.1974., 10. lpp.[2] OV L 126, 20.5.1988., 52. lpp.[3] OV L 194, 28.7.1980., 1. lpp.[4] OV L 378, 31.12.1982., 45. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMSDirektīvas 80/720/EEK I pielikumā izdara šādus grozījumus:- pielikuma 1.4. punkta pirmajā rindā aiz vārdiem"stūres statņa un stūres rata stāvoklī"pievieno vārdus "izņemot to, kas paredzēts tikai iekāpšanai un izkāpšanai,".- pielikuma 1.7. punktapirmajā rindā pirms vārdiem"punkts griestos"pievieno vārdu "nekustīgs".Papildina ar šādu teikumu:"Polsterējums var sniegties lejup līdz 1000 mm līmenim virs sēdekļa atskaites punkta."- Aiz 1.7. punkta pievieno šādu jaunu 1.8. punktu:"1.8. Līklīnijas rādiuss starp kabīnes aizmugurējo paneli un kabīnes griestiem nedrīkst pārsniegt 150 mm".- Aiz vārdiem"Vēdlodziņiem"III.3. punktā pievieno vārdus "ja tādi ir,".- Aiz vārdiem"to ātra atvēršana"III.5. punkta trešās daļas pēdējā rindā pievieno vārdus "vai pabīdīšana".- 1., 2. un 3. zīmējumu aizstāj ar šādu 1., 2. un 3. zīmējumu:+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: Komisijas Direktīva 2004/43/EK (2004. gada 13. aprīlis), ar ko groza Direktīvu 98/53/EK un Direktīvu 2002/26/EK attiecībā uz paraugu ņemšanas un analīžu metodēm, kuras izmanto aflatoksīna un ohratoksīna A līmeņu oficiālajai kontrolei zīdaiņu un mazu bērnu pārtikāDokuments attiecas uz EEZ.

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32004L0043

Oficiālais Vēstnesis L 113 , 20/04/2004 Lpp. 0014 - 0016

		Komisijas Direktīva 2004/43/EK(2004. gada 13. aprīlis),ar ko groza Direktīvu 98/53/EK un Direktīvu 2002/26/EK attiecībā uz paraugu ņemšanas un analīžu metodēm, kuras izmanto aflatoksīna un ohratoksīna A līmeņu oficiālajai kontrolei zīdaiņu un mazu bērnu pārtikā(Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1985. gada 20. decembra Direktīvu 85/591/EEK par Kopienas metožu ieviešanu attiecībā uz paraugu ņemšanu un analīzi cilvēku uzturā lietojamo pārtikas produktu kontrolei [1], un jo īpaši tās 1. pantu,tā kā:(1) Komisijas 2001. gada 8. marta Regulā (EK) Nr. 466/2001, ar ko nosaka dažu piesārņotājvielu maksimālos pieļaujamos līmeņus pārtikas produktos [2], noteikti maksimālie pieļaujamie aflatoksīna B1, aflatoksīna M1 un ohratoksīna A līmeņi zīdaiņu un mazu bērnu pārtikā.(2) Paraugu ņemšana ir svarīgākais faktors, kas ietekmē aflatoksīnu un ohratoksīna A līmeņa noteikšanas precizitāti. Komisijas 1998. gada 16. jūlija Direktīvā 98/53/EK, ar ko nosaka paraugu ņemšanas metodes un analīzes metodes noteiktu piesārņotāju līmeņa oficiālajai kontrolei dažos pārtikas produktos [3] un Komisijas 2002. gada 13. marta Direktīvā 2002/26/EK, ar ko paredz paraugu ņemšanas metodes un analīzes metodes ohratoksīna A satura oficiālajai kontrolei pārtikas produktos [4], ir jāizdara grozījumi, tajās iekļaujot noteikumus par pārtiku zīdaiņiem un maziem bērniem.(3) Ir arī ļoti svarīgi analīžu rezultātus izziņot un interpretēt vienotā veidā, lai nodrošinātu saskaņotu pieeju to piemērošanai visā Eiropas Savienībā. Šos interpretācijas noteikumus paredzēts piemērot analīžu rezultātiem, kas iegūti par oficiālajai kontrolei ņemtajiem paraugiem. Analīzēm, kas vajadzīgas aizstāvības vai arbitrāžas vajadzībām, piemēro attiecīgās valsts tiesību normas.(4) Attiecīgi jāgroza Direktīvas 98/53/EK un 2002/26/EK.(5) Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsDirektīvas 98/53/EK I un II pielikumu groza saskaņā ar šās direktīvas I pielikumu.2. pantsDirektīvas 2002/26/EK I un II pielikumu groza saskaņā ar šās direktīvas II pielikumu.3. pants1. Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas ir vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības vēlākais 12 mēnešu laikā pēc tās stāšanās spēkā. Dalībvalstis tūlīt dara Komisijai zināmus minēto tiesību aktu noteikumus, kā arī minēto aktu un šās direktīvas korelācijas tabulu.Kad dalībvalstis pieņem minētos tiesību aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāmas šādas atsauces.2. Dalībvalstis dara zināmus Komisijai savu tiesību aktu noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.4. pantsŠī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.5. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 2004. gada 13. aprīlīKomisijas vārdā —Komisijas loceklisDavid Byrne[1] OV L 372, 31.12.1985., 50. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).[2] OV L 77, 16.3.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 455/2004 (OV L 74, 12.3.2004., 11. lpp.).[3] OV L 201, 17.7.1998., 93. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2003/121/EK (OV L 332, 19.12.2003., 38. lpp.).[4] OV L 75, 16.3.2002., 38. lpp.--------------------------------------------------I PIELIKUMSDirektīvas 98/53/EK I un II pielikumā izdara šādus grozījumus:1. Direktīvas 98/53/EEK I pielikumā aiz 5.6. punkta iestarpina šādu 5.7. punktu:"5.7. Pārtika zīdaiņiem un maziem bērniem5.7.1. Paraugu ņemšanas procedūraIzmanto paraugu ņemšanas procedūru, kas 5.4., 5.5. un 5.6. punktā noteikta pienam, piena produktiem un barības maisījumiem.5.7.2. Partijas pieņemšana- partiju pieņem, ja kopparaugs atbilst maksimāli pieļaujamajai robežai, ņemot vērā mērījuma nenoteiktību un korekciju pēc atgūstamības,- partiju izbrāķē, ja tiek neapšaubāmi konstatēts, ka kopparaugs pārsniedz maksimāli pieļaujamo robežu, ņemot vērā mērījuma nenoteiktību un korekciju pēc atgūstamības."2. Direktīvas II pielikuma 2. punktu izsaka šādi:"2. Laboratorijā saņemto paraugu apstrādeLaboratorijas paraugus smalki sasmalcina un rūpīgi sajauc, izmantojot tādu procesu, par kuru ir pierādīts, ka tas nodrošina pilnīgu homogenizāciju.Ja maksimālo pieļaujamo līmeni izsaka sausnā, homogenizētā parauga daļai nosaka sausnas saturu, izmantojot procedūru, par kuru ir pierādīts, ka saskaņā ar to sausnas saturs tiek noteikts precīzi."--------------------------------------------------II PIELIKUMSDirektīvas 2002/26/EK I un II pielikumā izdara šādus grozījumus.1. Direktīvas I pielikumu groza šādi:a) 4.6. punktu izsaka šādi:"4.6. Zīdaiņiem un maziem bērniem domātās pārtikas paraugu ņemšanas procedūraIzmanto šā pielikuma 4.5. punktā procedūru graudu un labības produktu paraugu ņemšanai. Tas nozīmē, ka elementārparaugu skaits ir atkarīgs no partijas masas; saskaņā ar 2. tabulu 4.5. punktā minimālais elementārparaugu skaits ir 10, bet maksimālais ir 100.- Elementārparauga masai jābūt apmēram 100 g. Ja partijas sastāv no mazumtirdzniecības iepakojumiem, tad elementārparauga masa ir atkarīga no mazumtirdzniecības iepakojuma masas.- Kopparauga masa = 1 līdz 10 kg, kas ir labi sajaukti."b) iestarpina šādu 4.7. punktu:"4.7. Paraugu ņemšana mazumtirdzniecības posmāMazumtirdzniecības posmā pārtikas produktu paraugi, ja iespējams, būtu jāņem saskaņā ar iepriekšminētajiem paraugu ņemšanas noteikumiem. Ja tas nav iespējams, mazumtirdzniecības posmā var izmantot citas efektīvas paraugu ņemšanas procedūras, ja tās nodrošina partijai pietiekami reprezentatīvu paraugu iegūšanu."c) pielikuma 5. punktu izsaka šādi:"5. Partijas vai apakšpartijas pieņemšana- partiju pieņem, ja kopparaugs atbilst maksimāli pieļaujamajai robežai, ņemot vērā mērījuma nenoteiktību un korekciju pēc atgūstamības,- partiju izbrāķē, ja tiek neapšaubāmi konstatēts, ka kopparaugs pārsniedz maksimālo pieļaujamo robežu, ņemot vērā mērījuma nenoteiktību un korekciju pēc atgūstamības."2. Direktīvas II pielikumu groza šādi:a) pielikuma 2. punktu izsaka šādi:"2. Laboratorijā saņemtā parauga apstrādeLaboratorijas paraugus smalki sasmalcina un rūpīgi sajauc, izmantojot tādu procesu, par kuru ir pierādīts, ka tas nodrošina pilnīgu homogenizāciju.Ja maksimālo pieļaujamo līmeni izsaka sausnā, homogenizētā parauga daļai nosaka sausnas saturu, izmantojot procedūru, par kuru ir pierādīts, ka saskaņā ar to sausnas saturs tiek noteikts precīzi."b) pielikuma 4.4. punktu izsaka šādi:"4.4. Atgūstamības aprēķins un rezultātu paziņošanaAnalīzes rezultātu, koriģētu vai nekoriģētu, reģistrē atgūstamībai. Jāziņo par reģistrācijas veidu un atgūstamības līmeni. Atbilstības novērtēšanai izmanto analīžu rezultātus, kas koriģēti pēc atgūstamības (sk. I pielikuma 5. punktu)Analīžu rezultātu reģistrē formā x+/– U, kur x ir analīzes rezultāts un U ir mērījumu paplašinātā nenoteiktība.U ir paplašinātā nenoteiktība ar rezerves koeficientu 2, kas nodrošina apmēram 95 % ticamības līmeni."--------------------------------------------------


title: Komisijas Direktīva 2006/3/EK ( 2006. gada 9. janvāris ), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 96/74/EK par tekstilmateriālu nosaukumiem I un II pielikumu, lai pielāgotu tos tehnikas attīstībai   (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               10.1.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 5/14

      KOMISIJAS DIREKTĪVA 2006/3/EK
   (2006. gada 9. janvāris),
   ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 96/74/EK par tekstilmateriālu nosaukumiem I un II pielikumu, lai pielāgotu tos tehnikas attīstībai
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 16. decembra Direktīvu 96/74/EK par tekstilmateriālu nosaukumiem (1), un jo īpaši tās 16. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Direktīvā 96/74/EK ir izklāstīti noteikumi par izstrādājumu etiķetēšanu vai marķēšanu attiecībā uz tekstilšķiedru sastāvu, lai tādējādi nodrošinātu patērētāju interešu aizsardzību. Kopienā tekstilmateriālus var laist tirgū vienīgi tad, ja tie atbilst minētās direktīvas noteikumiem.

               (2)

               Ņemot vērā tehniskās darba grupas jaunākās atziņas, Direktīvas 96/74/EK I un II pielikumā šķiedru sarakstā jāiekļauj elastomultiestera šķiedra, lai minēto direktīvu pielāgotu tehnikas attīstībai.

               (3)

               Tāpēc attiecīgi jāgroza Direktīva 96/74/EK.

               (4)

               Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Tekstilmateriālu nosaukumu un marķēšanas direktīvu komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.
   1. pants
   Direktīvu 96/74/EK groza šādi.

               1)

               Direktīvas I pielikumā papildus iekļauj šādu 45. aili:

                           “45

                           Elastomultiest

                           šķiedra, kura veidojas, mijiedarbojoties divām vai vairākām ķīmiski atšķirīgām un divās vai vairākās atšķirīgās fāzēs esošām lineārām makromolekulām (nevienai nepārsniedzot 85 % no masas), un kurā noteicošā funkcionālā vienība ir esteru grupas (vismaz 85 %), un kura, pēc atbilstošas apstrādes to izstiepjot pusotru reizi garāku par sākotnējo garumu un pēc tam atbrīvojot, strauji un gandrīz pilnībā atgūst sākotnējo garumu”

               2)

               Direktīvas II pielikumā iekļauj šādu 45. aili:

                           “45

                           Elastomultiesteris

                           1,50”

         2. pants
   1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības vēlākais līdz 2007. gada 9. janvārim. Dalībvalstis tūlīt dara Komisijai zināmus minēto tiesību aktu noteikumus un minēto tiesību aktu un šīs direktīvas korelācijas tabulu.
   Kad dalībvalstis pieņem minētos tiesību aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāmas šādas atsauces.
   2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus valsts tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.
   3. pants
   Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   4. pants
   Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

      Briselē, 2006. gada 9. janvārī

            Komisijas vārdā —

            priekšsēdētāja vietnieks

         Günter VERHEUGEN

      (1)  OV L 32, 3.2.1997., 38. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2004/34/EK (OV L 89, 26.3.2004., 35. lpp.).


title: Komisijas direktīva 2003/12/EK (2003. gada 3. februāris) par krūšu implantu pārklasificēšanu saistībā ar Direktīvu 93/42/EEK par medicīnas ierīcēmDokuments attiecas uz EEZ.

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32003L0012

Oficiālais Vēstnesis L 028 , 04/02/2003 Lpp. 0043 - 0044

		Komisijas direktīva 2003/12/EK(2003. gada 3. februāris)par krūšu implantu pārklasificēšanu saistībā ar Direktīvu 93/42/EEK par medicīnas ierīcēm(Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes Direktīvu 93/42/EEK (1993. gada 14. jūnijs) par medicīnas ierīcēm [1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/104/EK [2], un jo īpaši tās 13. panta 1. punkta b) apakšpunktu,ņemot vērā Francijas un Apvienotās Karalistes iesniegto pieprasījumu,tā kā:(1) Pamatojoties uz Direktīvas 93/42/EEK IX pielikumā noteiktajiem klasifikācijas kritērijiem, krūšu implanti ir principā IIb klases medicīnas ierīces.(2) Francija un Apvienotā Karaliste prasa klasificēt krūšu implantus atbilstoši III klases medicīnas ierīcēm, atkāpjoties no Direktīvas 93/42/EEK IX pielikuma noteikumiem.(3) Lai nodrošinātu iespējami augstāku krūšu implantu drošības līmeni, pilnvarotajām iestādēm pilnā kvalitātes nodrošināšanas sistēmas uzraudzībā jāveic produkta tehniskās dokumentācijas pārbaude saskaņā ar Direktīvas 93/42/EEK II pielikuma 4. punktu. Tātad nepieciešams veikt krūšu implantu pārklasificēšanu par III klases medicīnas ierīcēm.(4) Nepieciešams noteikt režīmu, kas attiecināms uz krūšu implantiem, kuri laisti tirgū pirms 2003. gada 1. septembra saskaņā ar Direktīvas 93/42/EEK 11. panta 3. punkta a) apakšpunktu vai 11. panta 3. punkta b) apakšpunkta iii) daļu.(5) Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Medicīnas ierīču komitejas, kura izveidota saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Direktīvā 90/385/EEK (1990. gada 20. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz aktīvām implantējamām medicīnas ierīcēm [3], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 93/68/EEK [4];IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsAtkāpjoties no Direktīvas 93/42/EEK IX pielikumā paredzētajiem noteikumiem, krūšu implantus pārkvalificē par III klases medicīnas ierīcēm.2. pants1. Krūšu implantiem, kas laisti tirgū pirms 2003. gada 1. septembra saskaņā ar Direktīvas 93/42/EEK 11. panta 3. punkta a) apakšpunktu vai 11. panta 3. punkta b) apakšpunkta iii) daļu, līdz 2004. gada 1. martam veic atbilstības atkārtotas novērtēšanas procedūru kā III klases medicīnas ierīcēm.2. Atkāpjoties no Direktīvas 93/42/EEK 11. panta 11. punkta, nedrīkst pagarināt lēmumus, ko pirms 2003. gada 1. septembra pilnvarotās iestādes ir pieņēmušas attiecībā uz krūšu implantiem saskaņā ar Direktīvas 93/42/EEK 11. panta 3. punkta a) apakšpunktu.3. pants1. Dalībvalstis pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai vēlākais līdz 2003. gada 1. augustam izpildītu šo direktīvu. Par to tās tūlīt informē Komisiju.Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu, vai arī šādu atsauci pievieno oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka kārtību, kā izdarīt šādas atsauces.Šos pasākumus dalībvalstīs piemēro no 2003. gada 1. septembra.2. Dalībvalstis dara zināmus Komisijai savu tiesību aktu noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.4. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 2003. gada 3. februārīKomisijas vārdā —Komisijas loceklisErkki Liikanen[1] OV L 169, 12.7.1993., 1. lpp.[2] OV L 6, 10.1.2002., 50. lpp.[3] OV L 189, 20.7.1990., 17. lpp.[4] OV L 229, 30.8.1993., 1. lpp.--------------------------------------------------