title: Padomes Direktīva (1977. gada 19. decembris) par dalībvalstu kompetentu iestāžu savstarpēju palīdzību tiešo un netiešo nodokļu jomā

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31977L0799

Oficiālais Vēstnesis L 336 , 27/12/1977 Lpp. 0015 - 0020 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 9 Sējums 1 Lpp. 0064  Speciālizdevums grieķu valodā Nodaļa 09 Sējums 1 Lpp. 0086  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 9 Sējums 1 Lpp. 0064  Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 09 Sējums 1 Lpp. 0094  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 09 Sējums 1 Lpp. 0094

		Padomes Direktīva(1977. gada 19. decembris)par dalībvalstu kompetentu iestāžu savstarpēju palīdzību tiešo un netiešo nodokļu jomā(77/799/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOMEņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 100. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [1],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [2],tā kā nodokļu nemaksāšana un nodokļu apiešana, kas notiek vairāk nekā vienā dalībvalstī, rada zaudējumus budžetā un pārkāpj taisnīgas nodokļu uzlikšanas principu, kā arī var izraisīt kapitāla aprites un konkurences traucējumus; tā kā nodokļu nemaksāšana un nodokļu apiešana tādēļ ietekmē kopējā tirgus darbību;tā kā šo iemeslu dēļ 1975. gada 10. februārī Padome ir pieņēmusi rezolūciju par Kopienai veicamiem pasākumiem, lai starptautiskā līmenī apkarotu nodokļu nemaksāšanu un nodokļu apiešanu [3];tā kā problēma ir starptautiska, valstu pasākumi, kuru ietekme nepārsniedz valstu robežas, nav pietiekami; tā kā uz divpusējiem nolīgumiem balstīta pārvaldes iestāžu sadarbība arī nespēj novērst jaunas nodokļu nemaksāšanas un nodokļu apiešanas formas, kas arvien vairāk gūst starptautisku iedabu;tā kā tādēļ ir jāstiprina nodokļu pārvalžu sadarbība Kopienā saskaņā ar kopējiem principiem un noteikumiem;tā kā dalībvalstīm pēc lūguma būtu jāapmainās ar informāciju par konkrētiem gadījumiem; tā kā dalībvalstij, kas saņēmusi tādu lūgumu, būtu jāveic vajadzīgā izmeklēšana, lai iegūtu šādu informāciju;tā kā dalībvalstīm pat bez lūguma būtu jāapmainās ar jebkuru informāciju, kas ir būtiska ienākumu nodokļu un kapitāla nodokļu pareizai aprēķināšanai, jo īpaši, ja ir aizdomas par mākslīgu peļņas pārvedumu starp uzņēmumiem dažādās dalībvalstīs vai ja šādus darījumus veic divu dalībvalstu uzņēmumi ar trešās valsts starpniecību, lai gūtu nodokļu priekšrocības, vai ja kaut kāda iemesla dēļ ir notikusi vai varētu notikt nodokļu nemaksāšana vai nodokļu apiešana;tā kā ir svarīgi, lai vienas dalībvalsts nodokļu pārvaldes ierēdņiem būtu atļauts atrasties citas dalībvalsts teritorijā, ja abas valstis to uzskata par vēlamu;tā kā ir jārūpējas, lai nodrošinātu to, ka šādā sadarbībā iegūtā informācija netiek atklāta nepiederīgām personām, tādējādi aizsargājot pilsoņu un uzņēmumu pamattiesības; tā kā tādēļ ir vajadzīgs, lai dalībvalstis, kas saņem šādu informāciju, to nelietotu bez informācijas sniedzējas dalībvalsts atļaujas citiem mērķiem kā nodokļu uzlikšanai vai lai atvieglotu tiesvedību sakarā ar nodokļu likumu neievērošanu informācijas saņēmējā valstī; tā kā ir arī vajadzīgs, lai saņēmējas valstis uzskatītu informāciju par tikpat konfidenciālu kā valsts, kas informāciju sniegusi, ja šī valsts to lūdz;tā kā dalībvalstij, kas ir lūgta veikt izmeklēšanu vai sniegt informāciju, ir tiesības atteikties, ja tās likumi vai administratīvā prakse neļauj nodokļu pārvaldei veikt izmeklēšanu vai arī vākt vai izmantot šo informāciju saviem mērķiem vai ja šīs informācijas sniegšana būtu pretrunā valsts politikai vai varētu izraisīt komerciālu, rūpniecisku vai profesionālu noslēpumu vai komercprocesu atklāšanu, vai ja dalībvalsts, kurai informācija ir domāta, praktisku vai juridisku iemeslu dēļ nespēj sniegt līdzīgu informāciju;tā kā dalībvalstu sadarbība ar Komisiju ir vajadzīga, lai pastāvīgi pētītu sadarbības procedūras un apkopotu pieredzi attiecīgās jomās, jo īpaši attiecībā uz mākslīgiem peļņas pārvedumiem uzņēmumu grupās, lai uzlabotu šīs procedūras un sagatavotu attiecīgus Kopienas noteikumus,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsVispārīgi noteikumi1. Saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem dalībvalstu kompetentas iestādes apmainās ar jebkuru informāciju, kas var tām palīdzēt pareizi aprēķināt ienākumu nodokļus un kapitāla nodokļus.2. Par ienākumu nodokļiem un kapitāla nodokļiem neatkarīgi no iekasēšanas formas uzskata visus nodokļus, kas uzlikti kopējiem ienākumiem, kopējam kapitālam vai ienākumu vai kapitāla daļām, ieskaitot nodokļus no ieņēmumiem par kustama vai nekustama īpašuma atsavināšanu, nodokļus no uzņēmumu maksātās algas, kā arī kapitāla vērtības pieauguma nodokļus.3. Šā panta 2. punktā minētie nodokļi pašlaik ir:Beļģijā:Impôt des personnes physiques/PersonenbelastingImpôt des sociétés/VennootschapsbelastingImpôt des personnes morales/RechtspersonenbelastingImpôt des non-résidents/Belasgin der niet-verblijfhoudersDānijā:Indkomstskaten til statenSelsskabsskatDen kommunale indkomstskatDen amtskommunale indkomstskatFolkepensionsbidrageneSømandsskattenDen særlige indkomstskatKirkeskattenFormueskatten til statenBidrag til dagpengefondenVācijā:EinkommensteuerKörperschaftsteuerVermögensteuerGewerbesteuerGrundsteuerFrancijā:Impôt sur le revenuImpôt sur le sociétésTaxe professionnelleTaxe foncière sur les propriétés bâtiesTaxe foncière sur les propriétés non bâtiesĪrijā:Income taxCorporation taxCapital gains taxWealth taxItālijā:Imposta sul reddito delle persone fisicheImposta sul reddito delle persone giuridicheImposta locale sui redditiLuksemburgā:Impôt sur le revenu des personnes physiquesImpôt sur le revenu des collectivitésImpôt commercial communalImpôt sur la fortuneImpôt foncierNīderlandē:InkomstenbelastingVennootschapsbelastingVermogensbelastingApvienotajā Karalistē:Income taxCorporation taxCapital gains taxPetroleum revenue taxDevelopment land tax4. Šā panta 1. punktu piemēro arī jebkuriem identiem vai līdzīgiem nodokļiem, kas uzlikti vēlāk papildus 3. punktā uzskaitītajiem nodokļiem vai to vietā. Dalībvalstu kompetentās iestādes informē cita citu un Komisiju par šādu nodokļu spēkā stāšanās datumu.5. Vārdkopa "kompetenta iestāde" nozīmē:Beļģijā:De minister van financiën vai pilnvarots pārstāvisLe ministre des financesvai pilnvarots pārstāvisDānijā:Ministeren for skatter og afgifter vai pilnvarots pārstāvisVācijā:Der Bundesminister der Finanzen vai pilnvarots pārstāvisFrancijā:Le ministre de l'économie vai pilnvarots pārstāvisĪrijā:The Revenue Commissioners vai viņu pilnvarots pārstāvisItālijā:Il Ministro per le finanze vai pilnvarots pārstāvisLuksemburgā:Le ministre des finances vai pilnvarots pārstāvisNīderlandē:De minister van financiën vai pilnvarots pārstāvisApvienotajā Karalistē:The Commissioners of Inland Revenue vai viņu pilnvarots pārstāvis2. pantsInformācijas apmaiņa pēc lūguma1. Dalībvalsts kompetenta iestāde var lūgt citas dalībvalsts kompetentu iestādi konkrētā gadījumā nosūtīt 1. panta 1. punktā minēto informāciju. Lūgumu saņēmušās valsts kompetentajai iestādei nav jāievēro lūgums, ja šķiet, ka lūdzējas valsts kompetentā iestāde nav pilnībā izmantojusi pati savus parastos informācijas avotus, ko tā atbilstīgi apstākļiem būtu varējusi izmantot, lai iegūtu lūgto informāciju, neradot problēmas cerētā mērķa sasniegšanā.2. Lai sniegtu šā panta 1. punktā minēto informāciju, lūgumu saņēmušās dalībvalsts kompetentā iestāde sagatavo izmeklēšanu, kas vajadzīga šādas informācijas ieguvei.3. pantsAutomātiska informācijas apmaiņaTajos gadījumos, kurus nosaka saskaņā ar 9. pantā paredzēto apspriežu procedūru, dalībvalstu kompetentās iestādes bez iepriekšēja lūguma regulāri apmainās ar 1. panta 1. punktā minēto informāciju.4. pantsSpontāna informācijas apmaiņa1. Dalībvalsts kompetentā iestāde bez iepriekšēja lūguma nosūta 1. panta 1. punktā minēto informāciju, kas ir tās rīcībā, jebkuras citas ieinteresētas dalībvalsts kompetentai iestādei šādos gadījumos:a) vienas dalībvalsts kompetentai iestādei ir iemesls uzskatīt, ka otrā dalībvalstī varētu rasties nodokļu zudums;b) persona, kam ir nodokļu saistības, saņem nodokļu samazinājumu vai atbrīvojumu no nodokļiem vienā dalībvalstī, kas varētu izraisīt nodokļu paaugstinājumu vai nodokļu saistības otrā dalībvalstī;c) komercdarījumi, ko persona, kam ir nodokļu saistības vienā dalībvalstī, veic ar personu, kam ir nodokļu saistības citā dalībvalstī, notiek ar vienas vai vairāku valstu starpniecību tā, lai vienā vai otrā dalībvalstī vai arī abās dalībvalstīs rastos nodokļu ietaupījumi;d) dalībvalsts kompetentai iestādei ir iemesls uzskatīt, ka nodokļu ietaupījumi varētu rasties no mākslīga peļņas pārveduma uzņēmumu grupās;e) informācija, ko kādai dalībvalstij nosūtījusi citas dalībvalsts kompetenta iestāde, ir radījusi iespēju iegūt informāciju, kas varētu būt būtiska, nosakot nodokļu saistības šajā dalībvalstī.2. Dalībvalstu kompetentās iestādes saskaņā ar 9. pantā izklāstīto apspriežu procedūru 1. punktā noteikto informācijas apmaiņu var attiecināt arī uz gadījumiem, kas šajā pantā nav norādīti.3. Visos citos gadījumos dalībvalstu kompetentās iestādes bez iepriekšēja lūguma var nosūtīt cita citai 1. panta 1. punktā minēto informāciju, kas ir to rīcībā.5. pantsInformācijas nosūtīšanas laiksDalībvalsts kompetentā iestāde, kas saskaņā ar iepriekšējiem pantiem ir lūgta sniegt informāciju, to nosūta iespējami drīz. Ja tai rodas šķēršļi informācijas sniegšanā vai tā atsakās informāciju sniegt, tā tūlīt informē lūdzēju iestādi, norādot šķēršļu iedabu vai atteikuma iemeslus.6. pantsAttiecīgo valsts ierēdņu sadarbībaIepriekš minēto noteikumu piemērošanai dalībvalsts kompetentā iestāde, kas sniedz informāciju, un dalībvalsts kompetentā iestāde, kam informācija ir paredzēta, saskaņā ar 9. pantā izklāstīto apspriežu procedūru var vienoties atļaut pirmajā no minētajām dalībvalstīm būt klāt otras dalībvalsts nodokļu pārvaldes ierēdņiem. Šā noteikuma piemērošanu sīkāk nosaka saskaņā ar to pašu procedūru.7. pantsNoteikumi par slepenību1. Visu informāciju, kas dalībvalstij darīta zināma saskaņā ar šo direktīvu, šajā dalībvalstī tur slepenībā tieši tāpat kā informāciju, kas saņemta saskaņā ar šīs valsts likumiem.Šādu informāciju noteikti:- var darīt pieejamu tikai personām, kas ir tieši iesaistītas nodokļu uzlikšanā vai šīs uzlikšanas administratīvā kontrolē,- papildus var darīt zināmu tikai saistībā ar tiesvedību vai administratīvām lietām, kas ietver sankcijas nolūkā uzlikt nodokļus vai pārskatīt nodokļu uzlikšanu vai ir saistībā ar nodokļu uzlikšanu vai to pārskatīšanu, un tikai personām, kas ir tieši iesaistītas šādā tiesvedībā vai administratīvās lietās; tādu informāciju tomēr var darīt zināmu atklātās tiesas sēdēs vai spriedumos, ja informācijas piegādātājas dalībvalsts kompetentā iestāde neiebilst,- vienmēr izmanto tikai nodokļu uzlikšanai vai saistībā ar tiesvedību vai administratīvām lietām, kas paredz sankcijas, ko piemēro, lai uzliktu nodokļus vai pārskatītu nodokļu uzlikšanu, vai ir saistībā ar nodokļu uzlikšanu vai to pārskatīšanu.2. Šā panta 1. punkts neuzliek pienākumu dalībvalstij, kuras likumi vai administratīvā prakse vietējām vajadzībām nosaka stingrākus ierobežojumus par tiem, kas noteikti minētajā punktā, sniegt informāciju, ja attiecīgā valsts neapņemas ievērot šos stingrākos ierobežojumus.3. Neatkarīgi no 1. punkta informācijas sniedzējas valsts kompetentās iestādes var atļaut lūdzējā valstī informāciju izmantot citiem mērķiem, ja saskaņā ar informācijas sniedzējas valsts likumiem tajā šo informāciju līdzīgos apstākļos var izmantot līdzīgiem mērķiem.4. Ja dalībvalsts kompetentā iestāde uzskata, ka informācija, ko tā saņēmusi no citas dalībvalsts kompetentās iestādes, varētu būt noderīga trešās dalībvalsts kompetentai iestādei, tā pēdējai minētai kompetentai iestādei šo informāciju var nodot ar tās kompetentās iestādes piekrišanu, kas sniegusi informāciju.8. pantsInformācijas apmaiņas ierobežojumi1. Šī direktīva neuzliek pienākumu veikt izmeklēšanu vai sniegt informāciju, ja dalībvalstij, kas varētu informāciju sniegt, tās likumi vai administratīvā prakse neļauj veikt izmeklēšanu vai arī vākt vai izmantot šo informāciju pašai saviem nolūkiem.2. Var atteikties sniegt informāciju, ja tas var izraisīt komerciāla, rūpnieciska vai profesionāla noslēpuma vai komercprocesa atklāšanu, vai ja informācijas atklāšana varētu būt pretrunā valsts politikai.3. Dalībvalsts kompetentā iestāde var atteikties sniegt informāciju, ja ieinteresētā valsts praktisku vai juridisku iemeslu dēļ nespēj sniegt līdzīgu informāciju.9. pantsApspriedes1. Šīs direktīvas īstenošanai rīko apspriedes, vajadzības gadījumā Komitejā, kurās piedalās:- ieinteresēto dalībvalstu kompetentas iestādes, ja to lūdz viena no tām, attiecībā uz divpusējiem jautājumiem,- visu dalībvalstu kompetentās iestādes un Komisija pēc vienas no šo iestāžu vai Komisijas lūguma, ja attiecīgie jautājumi nav saistīti tikai ar divpusējām interesēm.2. Dalībvalstu kompetentās iestādes var savā starpā sazināties tieši. Dalībvalstu kompetentās iestādes, savstarpēji vienojoties, var atļaut iestādēm, ko tās pilnvarojušas, atsevišķos gadījumos vai noteiktu kategoriju gadījumos sazināties tieši savā starpā.3. Ja kompetentās iestādes vienojas par divpusējiem jautājumiem, uz kuriem attiecas šī direktīva, bet kuri nav saistīti ar atsevišķiem gadījumiem, tās iespējami drīz par to informē Komisiju. Komisija par to pēc kārtas paziņo citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm.10. pantsPieredzes apkopošanaDalībvalstis kopā ar Komisiju pastāvīgi uzrauga šajā direktīvā paredzēto sadarbības procedūru un apkopo pieredzi, īpaši par cenu veidošanu preču pārvedumiem uzņēmumu grupās, lai uzlabotu šo sadarbību un vajadzības gadījumā izveidotu noteikumu kopumu attiecīgajās jomās.11. pantsPlašākas palīdzības piemērošanaIepriekš minētie noteikumi nekavē pildīt plašākas saistības informācijas apmaiņā, kas varētu izrietēt no citiem tiesību aktiem.12. pantsNobeiguma noteikumi1. Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvi un administratīvi akti, kas vajadzīgi, lai līdz 1979. gada 1. janvārim izpildītu šīs direktīvas prasības, un par to tās tūlīt informē Komisiju.2. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus visus svarīgākos tiesību aktus, ko tās gatavojas pieņemt jomā, uz kuru attiecas šī direktī va.13. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē 1977. gada 19. decembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsG. Geens[1] OV C 293, 13.12.1976., 34. lpp.[2] OV C 56, 7.3.1977., 66. lpp.[3] OV C 35, 14.2.1975., 1. lpp.--------------------------------------------------


title: Komisijas Direktīva 2009/7/EK ( 2009. gada 10. februāris ), ar ko groza I, II, IV un V pielikumu Padomes Direktīvai 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā

text:
               11.2.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 40/12

      KOMISIJAS DIREKTĪVA 2009/7/EK
   (2009. gada 10. februāris),
   ar ko groza I, II, IV un V pielikumu Padomes Direktīvai 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 2000. gada 8. maija Direktīvu 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā (1) un jo īpaši tās 14. panta otrās daļas c) un d) apakšpunktu,
   apspriedusies ar attiecīgajām dalībvalstīm,
   tā kā:

               (1)

               Direktīvā 2000/29/EK ir uzskaitīti organismi, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un paredzēti konkrēti pasākumi pret to ievešanu dalībvalstīs no citām dalībvalstīm vai trešām valstīm.

               (2)

               Pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju un uz Direktīvas 2009/29/EK I, II, IV un V pielikumu, ko izskatījuši eksperti, ir lietderīgi grozīt kaitīgo organismu sarakstus, kuri iekļauti I un II pielikumā, lai uzlabotu aizsardzību pret šādu organismu ievešanu Kopienā. Visas izmaiņas tika pamatotas ar tehniskiem un zinātniskiem pierādījumiem.

               (3)

               Starptautiskā augu un augu produktu tirdzniecība ir palielinājusies, tādēļ Kopienā ir nepieciešama fitosanitārā aizsardzība pret tādu kaitīgu organismu ievešanu, par kuru klātbūtni Kopienā līdz šim nav ziņu – Dendrolimus sibiricus Tschetverikov, Rhynchophorus palmarum (L.), Agrilus planipennis Fairmaire uz Fraxinus L., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch., Ulmus parvifolia Jacq., un Pterocarya rhoifolia
                  Siebold&Zucc. augiem – un par kuriem ir zināms, ka tie ir sastopami tikai Kanādā, Ķīnā, Japānā, Mongolijā, Korejas Republikā, Krievijā, Taivānā un Amerikas Savienotajās Valstīs. Krizantēmu stublāju nekrozes vīruss uz Dendranthema (DC.) Des Moul. un Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw. augiem; Scrobipalpopsis solanivora (Povolny) uz Solanum tuberosum L. bumbuļiem un Stegophora ulmea
                  (Schweinitz: Fries) Sydow&Sydow uz Ulmus L. un Zelkova L. augiem, kas paredzēti stādīšanai, izņemot sēklas. Tādu pašu apsvērumu dēļ jāierobežo arī turpmāka Paysandisia archon (Burmeister) izplatība, kas konstatēts dažos Kopienas reģionos uz 11 palmu ģints augiem, veicot oficiālas pārbaudes.

               (4)

               Nosaukumi Saissetia nigra (Nietm.) un Diabrotica virgifera Le Conte bija jāgroza saskaņā ar pārskatītajiem šo organismu zinātniskajiem nosaukumiem. Saissetia nigra (Nietm.) pārdēvēts par Parasaissetia nigra (Nietner). Diabrotica virgifera
                  Le Contesadalīja divās pasugās, proti, Diabrotica virgifera virgifera Le Conte, kas sastopama Kopienas reģionos, un Kopienā neesošā Diabrotica virgifera zeae Krysan&Smith.

               (5)

               Tāpēc jāgroza Direktīvas 2000/29/EK I un II pielikumā minēto organismu saraksti.

               (6)

               Tādējādi, lai ņemtu vērā grozītos I un II pielikuma sarakstus, jāgroza Direktīvas 2000/29/EK IV un V pielikuma atbilstīgās prasības par tādu kaitīgu organismu saimniekaugu importu vai pārvietošanu, kuri minēti I un II pielikumā.

               (7)

               Direktīvas V pielikuma B daļā jāatjaunina Acer saccharum Marsh. koksnes KN kods, lai pilnīgotu tādas koksnes KN kodu sarakstu, kuru pārbauda importa kontrolē.

               (8)

               Tāpēc attiecīgi jāgroza Lēmuma 2000/29/EK I, II, IV un V pielikums.

               (9)

               Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.
   1. pants
   Direktīvas 2000/29/EK I, II, IV un IV pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas pielikuma tekstu.
   2. pants
   1.   Dalībvalstis vēlākais līdz 2009. gada 31. martam pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto noteikumu tekstus un minēto noteikumu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.
   Tās piemēro minētos noteikumus no 2009. gada 1. aprīļa.
   Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.
   2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.
   3. pants
   Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   4. pants
   Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

      Briselē, 2009. gada 10. februārī

            Komisijas vārdā —

            Komisijas locekle

         Androulla VASSILIOU

      (1)  OV L 169, 10.7.2000., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Direktīvas 2000/29/EK I, II, IV un V pielikumu groza šādi.

                  1.

                  Tās I pielikuma A daļu groza šādi:

                              a)

                              I iedaļas a) pozīcijā

                                          i)

                                          aiz 10. punkta iekļauj šādu 10.0. punktu:

                                                      “10.0.

                                                         Dendrolimus sibiricus Tschetverikov”;

                                          ii)

                                          minētās daļas 10.4. punktu aizstāj ar šādu punktu:

                                                      “10.4.

                                                         Diabrotica virgifera zeae Krysan & Smith”;

                                          iii)

                                          aiz 19. punkta iekļauj šādu 19.1. punktu:

                                                      “19.1.

                                                         Rhynchophorus palmarum (L.)”

                              b)

                              II iedaļas a) pozīcijā pirms 1. punkta iekļauj šādu 0.1. punktu:

                                          “0.1.

                                             Diabrotica virgifera virgifera Le Conte”.

                  2.

                  Direktīvas II pielikuma A daļu groza šādi:

                              a)

                              I iedaļas a) pozīcijā

                                          i)

                                          aiz 1. punkta iekļauj šādu 1.1. punktu:

                                                                  “1.1.

                                                                     Agrilus planipennis Fairmaire

                                                         Fraxinus L., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch., Ulmus parvifolia Jacq. un Pterocarya rhoifolia Siebold&Zucc. augi, kas paredzēti stādīšanai, izņemot augus audu kultūrā un sēklas, koksne un miza, kuru izcelsme ir Kanāda, Ķīna, Japāna, Mongolijas, Korejas Republika, Krievija, Taivāna un ASV”;

                                          ii)

                                          pielikuma 24. punktu svītro;

                                          iii)

                                          aiz 28. punkta iekļauj šādu 28.1. punktu:

                                                                  “28.1.

                                                                     Scrobipalpopsis solanivora Povolny

                                                         Solanum tuberosum L. bumbuļi”

                              b)

                              I iedaļas c) pozīcijā aiz 14. punkta iekļauj šādu 14.1. punktu:

                                                      “14.1.

                                                         Stegophora ulmea (Schweinitz: Fries) Sydow &Sydow

                                             Ulmus L. un Zelkova L. augi, kas paredzēti stādīšanai, izņemot sēklas”;

                              c)

                              I iedaļas d) pozīcijā aiz 5. punkta iekļauj šādu 5.1. punktu:

                                                      “5.1.

                                                      Krizantēmu stublāju nekrozes vīruss

                                             Dendranthema (DC.) Des Moul. un Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw. augi, kas paredzēti stādīšanai, izņemot sēklas”;

                              d)

                              II iedaļas a) pozīcijā

                                          i)

                                          aiz 6.2. punkta iekļauj šādu 6.3. punktu:

                                                                  “6.3.

                                                                     Parasaissetia nigra (Nietner)

                                                         Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. augi un to hibrīdi, izņemot augļus un sēklas”;

                                          ii)

                                          aiz 9. punkta iekļauj šādu 10. punktu:

                                                                  “10.

                                                                     Paysandisia archon (Burmeister)

                                                      Palmu dzimtas augi, kas paredzēti stādīšanai, kuru stumbra pamatnes diametrs ir virs 5 cm un kuri pieder šādām ģintīm: Brahea Mart., Butia Becc., Chamaerops L., Jubaea Kunth, Livistona R. Br., Phoenix L., Sabal Adans., Syagrus Mart., Trachycarpus H. Wendl., Trithinax Mart., Washingtonia Raf”.

                  3.

                  Direktīvas IV pielikuma A daļā I iedaļu groza šādi:

                              a)

                              aiz 2.2. punkta iekļauj šādu 2.3., 2.4. un 2.5. punktu:

                                                      “2.3.

                                                      Neatkarīgi no tā, vai V pielikuma B daļā minēts to KN kods, Fraxinus L., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch., Ulmus parvifolia Jacq. un Pterocarya rhoifolia Siebold&Zucc. koksne, izņemot

                                                                  —

                                                                  skaidas, kas pilnībā vai daļēji iegūtas no minētajiem kokiem,

                                                                  —

                                                                  iepakojuma kastes, redeļkastes vai kabeļspoles un līdzīgi iepakojuma materiāli, paliktņi, kastu paliktņi vai citi kravu paliktņi, paliktņu apmales, ko pašlaik izmanto visdažādāko objektu pārvadājumos,

                                                                  —

                                                                  kravas stiprinājumi, starplikas un balsti, ko izmanto jebkādas kravas pārvadājumos, izņemot koksni,

                                                            bet ieskaitot koksni, kura nav saglabājusi savu dabisko apaļo virsmu,
                                                      ar izcelsmi Kanādā, Ķīnā, Japānā, Mongolijā, Korejas Republikā, Krievijā, Taivānā un ASV.

                                          Jābūt oficiālam apliecinājumam, ka koksne:

                                                      a)

                                                      ir ar izcelsmi reģionā, kuru saskaņā ar attiecīgajiem starptautiskajiem fitosanitāro pasākumu standartiem eksportētājvalsts nacionālā augu aizsardzības organizācija ir atzinusi par brīvu no Agrilus planipennis Fairmaire; vai

                                                      b)

                                                      ir četrpusīgi aptēsta tā, ka apaļā virsma ir pilnīgi noņemta.

                                                      2.4.

                                                      Neatkarīgi no tā, vai V pielikuma B daļā minēts koksnes KN kods, koksnes skaidas, kas pilnībā vai daļēji iegūtas no Kanādas, Ķīnas, Japānas, Mongolijas, Korejas Republikas, Krievijas, Taivānas un ASV izcelsmes Fraxinus L., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch., Ulmus parvifolia Jacq. un Pterocarya rhoifolia Siebold&Zucc.

                                          Jābūt oficiālam apliecinājumam, ka koksne:

                                                      a)

                                                      ir ar izcelsmi reģionā, kuru saskaņā ar attiecīgajiem starptautiskajiem fitosanitāro pasākumu standartiem eksportētājvalsts nacionālā augu aizsardzības organizācija ir atzinusi par brīvu no Agrilus planipennis Fairmaire; vai

                                                      b)

                                                      ir pārstrādāta gabalos, kuru biezums un platums nepārsniedz 2,5 cm.

                                                      2.5.

                                                      Izolēta Fraxinus L., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch., Ulmus parvifolia Jacq. un Pterocarya rhoifolia Siebold&Zucc. miza ar izcelsmi Kanādā, Ķīnā, Japānā, Mongolijā, Korejas Republikā, Krievijā, Taivānā un ASV.

                                          Jābūt oficiālam paziņojumam, ka izolētā miza:

                                                      a)

                                                      ir ar izcelsmi reģionā, kuru saskaņā ar attiecīgajiem starptautiskajiem fitosanitāro pasākumu standartiem eksportētājvalsts nacionālā augu aizsardzības organizācija ir atzinusi par brīvu no Agrilus planipennis Fairmaire; vai

                                                      b)

                                                      ir pārstrādāta gabalos, kuru biezums un platums nepārsniedz 2,5 cm.”;

                              b)

                              aiz 11.3. punkta iekļauj šādu 11.4. punktu:

                                                      “11.4.

                                                         Fraxinus L., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch., Ulmus parvifolia Jacq. un Pterocarya rhoifolia Siebold&Zucc. augus, kas paredzēti stādīšanai, izņemot sēklas un augus audu kultūrā, ar izcelsmi Kanādā, Ķīnā, Japānā, Mongolijā, Korejas Republikā, Krievijā, Taivānā un ASV.

                                          Jābūt oficiālam apliecinājumam, ka augi:

                                                      a)

                                                      visā to dzīves ciklā ir audzēti reģionā, kuru saskaņā ar atbilstīgajiem starptautiskajiem fitosanitāro pasākumu standartiem nacionālā augu aizsardzības organizācija ir atzinusi par brīvu no Agrilus planipennis Fairmaire; vai

                                                      b)

                                                      vismaz divus gadus pirms eksporta ir audzēti audzēšanas vietā, kur divās oficiālās pārbaudēs, kuras atbilstošā laikā veic ik gadu, un arī tieši pirms eksporta nav konstatētas jebkādas Agrilus planipennis Fairmaire pazīmes.”;

                              c)

                              14. punktā tekstu slejā pa labi groza šādi: “Neierobežojot noteikumus, kas piemērojami IV pielikuma A daļas I iedaļas 11.4. punktā minētajiem augiem, jābūt oficiālam apliecinājumam, ka kopš pēdējā pilnā veģetācijas perioda sākuma audzēšanas vietā vai tās tuvākajā apkārtnē nav novēroti Gobu floēmas nekrozes mikoplazmas klātbūtnes simptomi.”;

                              d)

                              aiz 25.4. punkta iekļauj šādu 25.4.1. un 25.4.2. punktu:

                                                      “25.4.1.

                                                         Solanum tuberosum L. bumbuļi, izņemot bumbuļus, kas paredzēti stādīšanai

                                          Neierobežojot noteikumus, kas piemērojami III pielikuma A daļas 12. punktā un IV pielikuma A daļas I iedaļas 25.1., 25.2. un 25.3. punktā minētajiem bumbuļiem, jābūt oficiālam apliecinājumam, ka bumbuļu izcelsme ir no reģioniem, kuros nav ziņu par Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith klātbūtni.

                                                      25.4.2.

                                                         Solanum tuberosum L. bumbuļi

                                          Neierobežojot noteikumus, kas piemērojami III pielikuma A daļas 10., 11. un 12. punktā un IV pielikuma A daļas I iedaļas 25.1., 25.2., 25.3., 25.4. un 25.4.1. punktā minētajiem bumbuļiem, jābūt oficiālam apliecinājumam, ka:

                                                      a)

                                                      bumbuļu izcelsme ir valstī, kurā nav ziņu par Scrobipalpopsis solanivora Povolny klātbūtni; vai

                                                      b)

                                                      bumbuļu izcelsme ir no reģiona, kuru saskaņā ar atbilstīgajiem starptautiskajiem fitosanitāro pasākumu standartiem nacionālā augu aizsardzības organizācija ir atzinusi par brīvu no Scrobipalpopsis solanivora Povolny.”;

                              e)

                              pielikuma 25.8. punktu svītro;

                              f)

                              aiz 28. punkta iekļauj šādu 28.1. punktu:

                                                      “28.1.

                                                         Dendranthema (DC.) Des Moul. un Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw. augi, kas paredzēti stādīšanai, izņemot sēklas

                                          Neskarot prasības, kas piemērojamas III pielikuma A daļas 13. punktā, IV pielikuma A daļas I iedaļas 25.5., 25.6., 25.7., 27.1., 27.2. un 28. punktā minētajiem augiem, jābūt oficiālam apliecinājumam, ka:

                                                      a)

                                                      augi visā to dzīves ciklā ir audzēti valstī, kura ir brīva no krizantēmu stublāju nekrozes vīrusa; vai

                                                      b)

                                                      augi visā to dzīves ciklā ir audzēti reģionā, kuru saskaņā ar attiecīgajiem starptautiskajiem fitosanitāro pasākumu standartiem eksportētājvalsts nacionālā augu aizsardzības organizācija atzinusi par brīvu no krizantēmu stublāju nekrozes vīrusa; vai

                                                      c)

                                                      augi visā to dzīves ciklā ir audzēti audzēšanas vietā, par kuru noteikts, ka tā ir brīva no krizantēmu stublāju nekrozes vīrusa, un tas apstiprināts oficiālās pārbaudēs un vajadzības gadījumā, veicot testēšanu.”;

                              g)

                              aiz 37. punkta iekļauj šādu 37.1. punktu:

                                                      “37.1.

                                                      Palmu dzimtas augi, kas paredzēti stādīšanai, kuru stumbra pamatnes diametrs ir virs 5 cm un kuri pieder šādām ģintīm: Brahea Mart., Butia Becc., Chamaerops L., Jubaea Kunth, Livistona R. Br., Phoenix L., Sabal Adans., Syagrus Mart., Trachycarpus H. Wendl., Trithinax Mart., Washingtonia Raf.

                                          Neierobežojot noteikumus, kas piemērojami III pielikuma A daļas 17. punktā un IV pielikuma A daļas I iedaļas 37. punktā minētajiem augiem, jābūt oficiālam apliecinājumam, ka

                                                      a)

                                                      visā to dzīves ciklā ir audzēti valstī, kurā nav konstatēts Paysandisia archon (Burmeister); vai

                                                      b)

                                                      visā to dzīves ciklā ir audzēti reģionā, kuru saskaņā ar atbilstīgajiem starptautiskajiem fitosanitāro pasākumu standartiem nacionālā augu aizsardzības organizācija ir atzinusi par brīvu no Paysandisia archon (Burmeister); vai

                                                      c)

                                                      vismaz divus gadu pirms eksporta ir audzēti audzēšanas vietā,

                                                                  —

                                                                  kuru nacionālā augu aizsardzības organizācija izcelsmes valstī ir reģistrējusi un pārraudzījusi un

                                                                  —

                                                                  kurā augi bija novietoti vietā, kura bija pilnīgi fiziski aizsargāta pret Paysandisia archon (Burmeister) ieviešanos vai kurā veikta atbilstoša profilaktiska apstrāde, un

                                                                  —

                                                                  kurā trīs oficiālajās pārbaudēs, kuras atbilstīgā laikā veic ik gadu, kā arī tieši pirms eksporta, nav novērotas Paysandisia archon (Burmeister) pazīmes.”

                  4.

                  Direktīvas IV pielikuma A daļas II iedaļā pēc 19. punkta pievieno šādu 19.1. punktu:

                                          “19.1.

                                          Palmu dzimtas augi, kas paredzēti stādīšanai, kuru stumbra pamatnes diametrs ir virs 5 cm un kuri pieder šādām ģintīm: Brahea Mart., Butia Becc., Chamaerops L., Jubaea Kunth, Livistona R. Br., Phoenix L., Sabal Adans., Syagrus Mart., Trachycarpus H. Wendl., Trithinax Mart., Washingtonia Raf.

                              Jābūt oficiālam apliecinājumam, ka augi:

                                          a)

                                          visā to dzīves ciklā ir audzēti reģionā, kuru saskaņā ar atbilstīgajiem starptautiskajiem fitosanitāro pasākumu standartiem nacionālā augu aizsardzības organizācija ir atzinusi par brīvu no Paysandisia archon (Burmeister); vai

                                          b)

                                          vismaz divus gadu pirms to pārvietošanas ir audzēti audzēšanas vietā,

                                                      —

                                                      kuru dalībvalsts nacionālā augu aizsardzības organizācija izcelsmes valstī ir reģistrējusi un pārraudzījusi un

                                                      —

                                                      kurā augi bija novietoti vietā, kura bija pilnīgi fiziski aizsargāta pret Paysandisia archon (Burmeister) ieviešanos vai kurā veikta atbilstoša profilaktiska apstrāde, un

                                                      —

                                                      kurā trīs oficiālajās pārbaudēs, kuras atbilstīgā laikā veic ik gadu, nav novērotas Paysandisia archon (Burmeister) pazīmes.”

                  5.

                  Direktīvas V pielikumu groza šādi:

                              a)

                              I iedaļas A daļā aiz 2.3. punkta iekļauj šādu 2.3.1. punktu:

                                          “2.3.1.

                                          Palmu dzimtas augi, kas paredzēti stādīšanai, kuru stumbra pamatnes diametrs ir virs 5 cm un kuri pieder šādām ģintīm: Brahea Mart., Butia Becc., Chamaerops L., Jubaea Kunth, Livistona R. Br., Phoenix L., Sabal Adans., Syagrus Mart., Trachycarpus H. Wendl., Trithinax Mart., Washingtonia Raf.”;

                              b)

                              B daļas I iedaļu groza šādi:

                                          i)

                                          iedaļas 5. punktā iekļauj šādu trešo ievilkumu:

                                                      “—

                                                         Fraxinus L., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch., Ulmus parvifolia Jacq. un Pterocarya rhoifolia Siebold&Zucc. ar izcelsmi Kanādā, Ķīnā, Japānā, Mongolijā, Korejas Republikā, Krievijā, Taivānā un ASV.”

                                          ii)

                                          iedaļas 6. punktā a) apakšpunktā iekļauj šādu sesto ievilkumu:

                                                      “—

                                                         Fraxinus L., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch., Ulmus parvifolia Jacq. un Pterocarya rhoifolia Siebold&Zucc., ieskaitot koksni, kura nav saglabājusi savu dabisko apaļo virsmu, ar izcelsmi Kanādā, Ķīnā, Japānā, Mongolijā, Korejas Republikā, Krievijā, Taivānā un ASV.”

                                          iii)

                                          iedaļas 6. punkta b) apakšpunktā tekstu

                                                      “ex 4407 99

                                                      Lapu koki (izņemot tropu kokus, uz ko norādīts 44. nodaļas 1. apakšpozīcijas piezīmē, vai citus tropu kokus, ozolus (Quercus spp.) vai dižskābaržus (Fagus spp.)), gareniski zāģēti vai plēsti, drāzti vai mizoti, ēvelēti vai neēvelēti, slīpēti vai saaudzēti garumā, biezāki nekā 6 mm.”

                                                svītro un aizstāj ar šādu tekstu:

                                                      “ex 4407 93

                                                         Acer saccharum Marsh koksne, gareniski zāģēta vai plēsta, drāzta vai mizota, ēvelēta vai neēvelēta, slīpēta vai garumā saaudzēta, biezāka nekā 6 mm

                                                      4407 95

                                                      Oša (Fraxinus spp.) koksne, gareniski zāģēta vai plēsta, drāzta vai mizota, ēvelēta vai neēvelēta, slīpēta vai garumā saaudzēta, biezāka nekā 6 mm

                                                      ex 4407 99

                                                      Lapu koku koksne (izņemot tropu kokus, uz ko norādīts 44. nodaļas 1. apakšpozīcijas piezīmē, vai citus tropu kokus, ozolus (Quercus spp.) vai dižskābaržus (Fagus spp.), kļavas (Acer spp.), ķiršus (Prunus spp.) vai ošus (Fraxinus spp.)), gareniski zāģēta vai plēsta, drāzta vai mizota, ēvelēta vai neēvelēta, slīpēta vai saaudzēta garumā, biezāka nekā 6 mm”.


title: Padomes Direktīva 2000/79/EK (2000. gada 27. novembris), par Eiropas Nolīgumu par civilās aviācijas mobilo darba ņēmēju darba laika organizēšanu, kas noslēgts starp Eiropas Aviokompāniju asociāciju (AEA), Eiropas Transporta darbinieku federāciju (ETF), Eiropas Lidotāju asociāciju (ECA), Eiropas Reģionālo aviokompāniju asociāciju (ERA) un Starptautisko aviosabiedrību asociāciju (IACA)teksts attiecas uz EEZ.

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32000L0079

Oficiālais Vēstnesis L 302 , 01/12/2000 Lpp. 0057 - 0060

		Padomes Direktīva 2000/79/EK(2000. gada 27. novembris)par Eiropas Nolīgumu par civilās aviācijas mobilo darba ņēmēju darba laika organizēšanu, kas noslēgts starp Eiropas Aviokompāniju asociāciju (AEA), Eiropas Transporta darbinieku federāciju (ETF), Eiropas Lidotāju asociāciju (ECA), Eiropas Reģionālo aviokompāniju asociāciju (ERA) un Starptautisko aviosabiedrību asociāciju (IACA)(dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 139. panta 2. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:(1) Saskaņā ar Līguma 139. panta 2. punktu darba devēji un darba ņēmēji var kopīgi lūgt, lai Kopienas līmenī noslēgtus nolīgumus ievieš ar Padomes lēmumu pēc Komisijas priekšlikuma.(2) Padome ir pieņēmusi Direktīvu 93/104/EK [1] par konkrētiem darba laika organizēšanas aspektiem. Civilā aviācija ir viena no nozarēm un darbībām, kas ir izslēgtas no minētās direktīvas darbības jomas. Eiropas Parlaments un Padome ir pieņēmuši Direktīvu 2000/34/EK, ar ko groza Direktīvu 93/104/EK, lai ietvertu iepriekš izslēgtās nozares un darbības.(3) Komisija saskaņā ar Līguma 138. panta 2. punktu ir apspriedusies ar darba devējiem un darba ņēmējiem par Kopienas rīcības iespējamo ievirzi attiecībā uz nozarēm un darbībām, kas ir izslēgtas no Direktīvas 93/104/EK.(4) Pēc šīs apspriešanās Komisija, uzskatot, ka Kopienas rīcība ir vēlama, vēlreiz Kopienas līmenī ir apspriedusies ar darba devējiem un darba ņēmējiem par paredzēto priekšlikuma saturu saskaņā ar Līguma 138. panta 3. punktu.(5) Eiropas Aviokompāniju asociācija (AEA), Eiropas Transporta darbinieku federācija (ETF), Eiropas Lidotāju asociācija (ECA), Eiropas Reģionālo aviokompāniju asociācija (ERA) un Starptautiskā aviosabiedrību asociācija (IACA) ir informējusi Komisiju par vēlmi sākt sarunas saskaņā ar Līguma 138. panta 4. punktu.(6) Minētās organizācijas 2000. gada 22. martā ir noslēgušas Eiropas Nolīgumu par civilās aviācijas mobilā personāla darba laika organizēšanu.(7) Šajā Nolīgumā ietverts kopīgs lūgums Komisijai, lai Nolīgumu ieviestu ar Padomes lēmumu pēc Komisijas priekšlikuma saskaņā ar Līguma 139. panta 2. punktu.(8) Šī direktīva un Nolīgums nosaka konkrētākas prasības attiecībā uz civilās aviācijas gaisa kuģa apkalpes darba laika organizēšanu Direktīvas 93/104/EK 14. panta nozīmē.(9) Direktīvas 93/104/EK 2. panta 7. punktā mobilie darba ņēmēji definēti kā visi darba ņēmēji, kuri kā sauszemes transportlīdzekļa vai gaisa kuģa apkalpes personāla pārstāvji nodarbināti uzņēmumā, kas sniedz pasažieru vai preču pārvadājumu pakalpojumus pa sauszemi, gaisu vai iekšzemes ūdensceļiem.(10) Atbilstīgs dokuments Nolīguma īstenošanai ir direktīva Līguma 249. panta nozīmē.(11) Ņemot vērā civilās aviācijas nozares ļoti integrēto raksturu un tajā valdošās konkurences apstākļus, dalībvalstis nevar pienācīgi sasniegt šīs direktīvas mērķi aizsargāt darba ņēmēju veselību un drošību, un tādēļ Kopienai jārīkojas saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts Līguma 5. pantā. Šī direktīva neparedz neko tādu, kas nebūtu samērīgs ar to, kas nepieciešams šo mērķu sasniegšanai.(12) Attiecībā uz Nolīgumā izmantotajiem terminiem, kas nav tajā īpaši definēti, šī direktīva ļauj dalībvalstīm definēt šos terminus saskaņā ar valstu tiesību aktiem un praksi, izmantojot līdzīgus terminus kā citās direktīvās par sociālo politiku, ja minētās definīcijas ir saderīgas ar Nolīgumu.(13) Saskaņā ar tās 1998. gada 20. maija paziņojumu "Sociālā dialoga piemērošana un sekmēšana Kopienas līmenī" Komisija ir izstrādājusi projektu savam priekšlikumam par direktīvu, ņemot vērā parakstītāju pušu pilnvarojuma statusu un katra Nolīgumā ietvertā noteikuma likumību. Parakstītājām pusēm ir pietiekams pilnvarojums attiecībā uz gaisa kuģu apkalpēm, ko nodarbina civilās aviācijas uzņēmums, kurš sniedz transporta pakalpojumus, pārvadājot pasažierus vai preces.(14) Komisija ir izstrādājusi projektu savam priekšlikumam par direktīvu atbilstīgi Līguma 137. panta 2. punktam, kas paredz, ka sociālās politikas jomā ar direktīvām "novērš tādu administratīvu, finanšu un juridisku ierobežojumu ieviešanu, kuri traucē izveidoties un attīstīties maziem un vidējiem uzņēmumiem".(15) Šī direktīva un Nolīgums nosaka minimālos standartus. Dalībvalstis un/vai darba devēji un darba ņēmēji var ieviest vai uzturēt spēkā labvēlīgākus noteikumus.(16) Šīs direktīvas īstenošanai nevajadzētu būt par attaisnojumu nekādam regresam attiecībā uz situāciju, kura jau pastāv ikvienā dalībvalstī.(17) Komisija ir informējusi Eiropas Parlamentu, Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Reģionu komiteju, nosūtot sava priekšlikuma tekstu par direktīvu, kurā ietverts Nolīgums.(18) 2000. gada 3. oktobrī Eiropas Parlaments ir pieņēmis Rezolūciju par darba devēju un darba ņēmēju pamatnolīgumu.(19) Nolīguma īstenošana sekmē Līguma 136. pantā nosprausto mērķu sasniegšanu,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsŠīs direktīvas mērķis ir īstenot Eiropas Nolīgumu par civilās aviācijas gaisa kuģu apkalpes darba laika organizēšanu, kas 2000. gada 22. martā noslēgts starp organizācijām, kuras pārstāv darba devējus un darba ņēmējus civilās aviācijas nozarē: Eiropas Aviokompāniju asociāciju (AEA), Eiropas Transporta darbinieku federāciju (ETF), Eiropas Lidotāju asociāciju (ECA), Eiropas Reģionālo aviokompāniju asociāciju (ERA) un Starptautisko aviosabiedrību asociāciju (IACA).Nolīguma teksts dots pielikumā.2. pants1. Dalībvalstis var uzturēt spēkā vai ieviest labvēlīgākus noteikumus par tiem, kas paredzēti šajā direktīvā.2. Šīs direktīvas īstenošana nekādā gadījumā nerada pietiekamu pamatojumu tam, lai attaisnotu darba ņēmēju aizsardzības vispārējā līmeņa samazināšanu jomās, uz kurām attiecas šī direktīva. Tas neierobežo dalībvalstu un/vai darba devēju un darba ņēmēju tiesības, ņemot vērā mainīgos apstākļus, izstrādāt citādus normatīvus, reglamentējošus vai līguma noteikumus nekā tie, kas ir spēkā, pieņemot šo direktīvu, ar noteikumu, ka vienmēr ir ievērotas šajā direktīvā paredzētās obligātās prasības.3. pantsDalībvalstīs stājas spēkā normatīvi un administratīvi akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības vēlākais līdz 2003. gada 1. decembrim, vai arī tās nodrošina, ka vēlākais līdz šai dienai, darba devēji un darba ņēmēji ar nolīgumu ir ieviesuši vajadzīgos pasākumus. Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai spētu jebkurā laikā garantēt rezultātus, kādus pieprasa ar šo direktīvu. Par to dalībvalstis tūlīt informē Komisiju.Ja dalībvalstis pieņem šos pasākumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka metodes, kā izdarīt šādas atsauces.4. pantsŠī direktīva stājas spēkā tās publicēšanas dienā Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.5. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 2000. gada 27. novembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājaÉ. Guigou[1] OV L 307, 13.12.1993., 18. lpp. Direktīvā izdarīti grozījumi ar Direktīvu 2000/34/EK (OV L 195, 1.8.2000., 41. lpp.).--------------------------------------------------PIELIKUMSEiropas Nolīgums par civilās aviācijas mobilo darba ņēmēju darba laika organizēšanu, kas noslēgts starp Eiropas Aviokompāniju asociāciju (AEA), Eiropas Transporta darbinieku federāciju (ETF), Eiropas Lidotāju asociāciju (ECA), Eiropas reģionālo aviokompāniju asociāciju (ERA) un Starptautisko aviosabiedrību asociāciju (IACA)ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 138. pantu un 139. panta 2. punktu,ņemot vērā to, ka Līguma 139. panta 2. punktā paredzēta Kopienas līmenī noslēgto nolīgumu īstenošana pēc parakstītāju pušu kopīga lūguma ar Padomes lēmumu pēc Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā to, ka ar šo parakstītājas puses izsaka šādu lūgumu,ņemot vērā to, ka parakstītājas puses uzskata šā Nolīguma noteikumus par "konkrētākām prasībām" Padomes Direktīvas 93/104/EK 14. panta nozīmē un ka nebūtu jāpiemēro minētās direktīvas noteikumi,PARAKSTĪTĀJAS PUSES IR VIENOJUŠĀS PAR ŠĀDIEM NOTEIKUMIEM:1. noteikums1. Nolīgums attiecas uz civilās aviācijas gaisa kuģa apkalpes darba laiku.2. Tas nosaka konkrētākas prasības attiecībā uz civilās aviācijas gaisa kuģa apkalpes darba laika organizēšanu Direktīvas 93/104/EK 14. panta nozīmē.2. noteikums1. "Darba laiks" ir jebkurš laikposms, kurā darba ņēmējs strādā darba devēja labā un veic savu darbu vai pilda pienākumus saskaņā ar valsts aktiem un/vai praksi.2. "Civilās aviācijas gaisa kuģa apkalpe" ir civilās aviācijas gaisa kuģa apkalpes locekļi, kurus nodarbina uzņēmums, kas reģistrēts dalībvalstī.3. "Pilns lidojuma laiks" ir laiks no gaisa kuģa bremžu paliktņu noņemšanas stāvvietā, lai varētu pacelties, līdz to uzstādīšanai, atgriežoties norādītajā stāvvietā, kad visi dzinēji ir apturēti.3. noteikums1. Civilās aviācijas gaisa kuģa apkalpei ir tiesības uz apmaksātu ikgadējo, vismaz četras nedēļas ilgu atvaļinājumu saskaņā ar nosacījumiem par tiesībām uz šāda atvaļinājuma piešķiršanu, ko nosaka valsts tiesību akti un/vai prakse.2. Obligāto apmaksāto ikgadējā atvaļinājuma laikposmu nevar aizstāt ar finansiālu atlīdzību, izņemot gadījumus, kad pārtrauc darba attiecības.4. noteikums1. a Civilās aviācijas gaisa kuģa apkalpei pirms norīkošanas darbā un pēc tam regulāri ir tiesības uz bezmaksas veselības pārbaudi.1. b Civilās aviācijas gaisa kuģa apkalpe, kam rodas veselības problēmas, kuru cēloņi ir saistīti ar darbu naktīs, kad vien iespējams, būs jāpārceļ uz tai piemērotu mobilo vai nemobilo darbu dienā.2. Uz bezmaksas veselības pārbaudi, kas minēta 1.a punktā, attiecas ārsta noslēpums.3. Bezmaksas veselības pārbaudi, kas minēta 1.a punktā, var veikt valsts veselības aizsardzības sistēmā.5. noteikums1. Civilās aviācijas gaisa kuģa apkalpei būs garantēta attiecīgajam darbam atbilstīgā drošība un veselības aizsardzība.2. Attiecībā uz drošību un veselību civilās aviācijas gaisa kuģa apkalpei jebkurā laikā būs pieejami atbilstīgie aizsardzības un profilakses dienesti vai līdzekļi.6. noteikumsJāveic vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu, ka darba devējs, kurš ir paredzējis organizēt darbu pēc konkrēta modeļa, ievēro vispārīgos principus darba pielāgošanai darba ņēmējam.7. noteikumsPēc kompetento iestāžu pieprasījuma tās būtu jānodrošina ar informāciju par civilās aviācijas gaisa kuģa apkalpes īpašo darba modeli.8. noteikums1. Darba laiks būtu jāaplūko, neierobežojot nekādus turpmākus Kopienas tiesību aktus par lidojuma un dežūras laika ierobežojumiem un citas prasības, kas kopā ar attiecīgajiem valstu tiesību aktiem jāņem vērā, izskatot visus ar to saistītos jautājumos.2. Maksimālais gada darba laiks, ieskaitot dažus rezerves elementus pienākumu nodrošināšanai, kā noteikts ar piemērojamo likumu, ir 2000 stundas, no kurām atļautais pilnais lidojuma laiks ir 900 stundas.3. Maksimālo darba laiku gadā sadala pēc iespējas vienmērīgi.9. noteikumsNeskarot 3. noteikumu, civilās aviācijas gaisa kuģa apkalpei piešķir no visiem pienākumiem brīvas dienas, par ko paziņo iepriekš, šādi:a) katrā kalendārajā mēnesī vismaz septiņas dienas pēc vietējā laika, kurās var iekļaut visus atpūtas laikposmus, kas paredzēti ar likumu, unb) katrā kalendārajā gadā vismaz 96 dienas pēc vietējā laika, kurās var iekļaut visus atpūtas laikposmus, kas paredzēti ar likumu.10. noteikumsPuses no jauna izskata iepriekš izklāstītos noteikumus divus gadus pēc paredzētā īstenošanas termiņa beigām, ko nosaka Padomes lēmumā, ar kuru šis Nolīgums stājas spēkā.Briselē, 2000. gada 22. martāEiropas Aviokompāniju asociācija (AEA)Karl-Heinz Neumeister,ģenerālsekretārsManfred Merz,AEA Sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja vietnieks, pārrunu grupas priekšsēdētājsEiropas Transporta darbinieku federācija (ETF)Brenda O'Brien,ģenerālsekretāra asistenteBetty Lecouturier,Stjuartu komitejas priekšsēdētājaBent Gehlsen,pārrunu grupas loceklis, Stjuartu komitejaEiropas lidotāju asociācija (ECA)Kapteinis Francesco Gentile,priekšsēdētājsKapteinis Bill Archer,priekšsēdētāja vietnieksGiancarlo Crivellaro,ģenerālsekretārsEiropas Reģionālo aviokompāniju asociācija (ERA)Mike Ambrose,ģenerāldirektorsStarptautiskā aviosabiedrību asociācija (IACA)Marc Frisque,ģenerāldirektorsAllan Brown,aviopārvadājumu politikas un rūpniecības lietu direktors--------------------------------------------------