Svarīgs juridisks paziņojums

|

31978L0629

Padomes Direktīva (1978. gada 19. jūnijs), ar ko tehnikas attīstībai pielāgo Direktīvu 73/362/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz materiāliem garuma mēriem

Oficiālais Vēstnesis L 206 , 29/07/1978 Lpp. 0008 - 0011 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 13 Sējums 8 Lpp. 0157  Speciālizdevums grieķu valodā Nodaļa 13 Sējums 7 Lpp. 0138  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 13 Sējums 8 Lpp. 0157  Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 13 Sējums 8 Lpp. 0207  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 13 Sējums 8 Lpp. 0207  CS.ES Nodaļa 13 Sējums 005 Lpp. 103  - 106 ET.ES Nodaļa 13 Sējums 005 Lpp. 103  - 106 HU.ES Nodaļa 13 Sējums 005 Lpp. 103  - 106 LT.ES Nodaļa 13 Sējums 005 Lpp. 103  - 106 LV.ES Nodaļa 13 Sējums 005 Lpp. 103  - 106 MT.ES Nodaļa 13 Sējums 005 Lpp. 103  - 106 PL.ES Nodaļa 13 Sējums 005 Lpp. 103  - 106 SK.ES Nodaļa 13 Sējums 005 Lpp. 103  - 106 SL.ES Nodaļa 13 Sējums 005 Lpp. 103  - 106

		Padomes Direktīva(1978. gada 19. jūnijs),ar ko tehnikas attīstībai pielāgo Direktīvu 73/362/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz materiāliem garuma mēriem(78/629/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Padomes 1971. gada 26. jūlija Direktīvu 71/316/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz kopīgiem noteikumiem, ko piemēro metroloģiskās kontroles mērinstrumentiem un metodēm [1], kas grozīta ar Pievienošanās aktu, un jo īpaši tās 17., 18. un 19. pantu,tā kā, kopš tā laika, kad tika izstrādāta un pieņemta Padomes 1973. gada 19. novembra Direktīva 73/362/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz materiāliem garuma mēriem [2], ir izstrādāti jauni materiāli garuma mēri; tā kā minētā direktīva tāpēc būtu jāgroza, lai ņemtu vērā tehnikas attīstību;tā kā 1978. gada 19. janvārī Komisija, lai saņemtu atzinumu, iesniedza grozījuma priekšlikumu Komitejai par direktīvu par tehnisku šķēršļu novēršanu mērinstrumentu tirdzniecībā pielāgošanu tehnikas attīstībai; tā kā, nesaņēmusi Komitejas atzinumu, Komisija saskaņā ar procedūru, kas noteikta Direktīvas 71/316/EEK 19. panta 3. punkta b) apakšpunktā, sniedza Padomei priekšlikumu par veicamajiem pasākumiem,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsAr šo Direktīvas 73/362/EEK pielikumā 3.6., 4.1., 5.1., 6.3., 7.1., 7.2., 7.3., 8., 9.1., 9.2., 9.4. un 9.5. punkts ir grozīts saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu.2. pantsDalībvalstis pieņem normatīvus un administratīvus aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šo direktīvu tā, ka šie akti stājas spēkā gadu pēc tās paziņošanas, un par to tūlīt informē Komisiju.Dalībvalstis dara Komisijai zināmus tiesību aktu noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.3. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Luksemburgā, 1978. gada 19. jūnijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsP. Dalsager[1] OV L 202, 6.9.1971., 1. lpp.[2] OV L 335, 5.12.1973., 56. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMS3.6. Mērlentes izgatavo tā, lai, nostiepjot mērlenti uz līdzenas virsmas, tās malas būtu praktiski taisnas un paralēlas.4.1. Garuma mēriem visā garumā ir skaidras, regulāras un neizdzēšamas iedaļas un numerācija, lai varētu izdarīt drošu, vienkāršu un nepārprotamu nolasīšanu. Tomēr dažas mēra iezīmes bez cipariem, kas nepārsniedz iezīmju skaitu starp divām secīgām ar cipariem apzīmētām iezīmēm, uz mēra var turpināties aiz pēdējās galvenās iezīmes.5.1. Mēra nominālais garums ir kāda no šādām vērtībām: 0,5; 1; 1,5; 2; 3; 4; 5; 6; 7; 8; 9 m vai kāds 5 m daudzkārtnis.6.3. Visi šie uzraksti, sākot no garuma mēra sākuma, ir skaidri un salasāmi.Ar attiecīgās valsts iestādes piekrišanu daži uzraksti tomēr var būt uz kādas neatņemamas instrumenta daļas. Šajā gadījumā EEK tipa apstiprinājuma sertifikātā norāda, kur šiem uzrakstiem jābūt.Turklāt, ja garuma mērs ir par šauru, lai EEK tipa apstiprinājuma zīmi uzliktu tā, ka tā ir salasāma, minētā zīme, neatkarīgi no Padomes 1971. gada 26. jūlija Direktīvas 71/316/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz kopīgiem noteikumiem, ko piemēro metroloģiskās kontroles mērinstrumentiem un metodēm, I pielikuma 3.1. punkta noteikumiem un saskaņā ar šā pielikuma 3.5. punktu, var būt šādu attiecīgā secībā sakārtotu zīmju formā:- stilizēts ε burts,- saīsinājuma burts(-i), kas apzīmē dalībvalsti, kas piešķīrusi EEK tipa apstiprinājumu,- EEK tipa apstiprinājuma gada pēdējie divi cipari,- EEK tipa apstiprinājuma norādes numurs (piem., ε F 755345).7. KĻŪDAS ROBEŽAS7.1. Šajā direktīvā definētos garuma mērus pēc to precizitātes pakāpes iedala trīs klasēs, ko apzīmē ar I, II un III.Garuma mēru EEK sākotnējai verifikācijai:a) nominālajam garumam unb) attālumam starp divām iezīmēm, kas nav secīgas,kļūdas robežu ar plus vai mīnus zīmi izsaka kā izmērītā garuma funkciju ar formulu (a + bL) milimetri, kur:- L ir mērāmais garums, kas noapaļots līdz nākošajai lielākajai veselai vērtībai metros,- a un b ir koeficienti, kas noteikti katrai precizitātes klasei atbilstīgi šādai tabulai:Precizitātes klase | a | b |I | 0,1 | 0,1 |II | 0,3 | 0,2 |III | 0,6 | 0,4 |7.2. 7.2.1. Kļūdas robežu ar plus vai mīnus zīmi intervālam starp divām iezīmēm, kura garums i nepārsniedz 1 cm, nosaka katrai precizitātes klasei saskaņā ar šādu tabulu:Konkrētā intervāla garums i | Kļūdas robeža (mm) katrai precizitātes klasei |I | II | III |i ≤ 1 mm | 0,1 | 0,2 | 0,3 |1 mm < i ≤ 1 cm | 0,2 | 0,4 | 0,6 |Intervāliem, kas pārsniedz 1 cm, kļūdas robežu izsaka kā attiecīgā intervāla garuma funkciju ar formulu (a + bL) mm, kur a un b parametru vērtības ir vienādas ar tām vērtībām, kas dotas 7.1. punktā, un L ir mērāmais garums, kas noapaļots līdz nākošajam lielākajam veselam metram.7.2.2. Diviem tādiem secīgiem intervāliem, kuru garumi i ir mazāki vai vienādi ar 1 cm, maksimālo pieļaujamo novirzi nosaka katrai precizitātes klasei saskaņā ar šādu tabulu:Konkrētā intervāla garums i | Maksimālā pieļaujamā novirze (mm) katrai precizitātes klasei |I | II | III |i ≤ 1 mm | 0,1 | 0,2 | 0,3 |1 mm < i ≤ 1 cm | 0,2 | 0,4 | 0,6 |Intervāliem, kuru garumi i pārsniedz 1 cm, divu secīgu intervālu garumu i maksimālo pieļaujamo novirzi izsaka kā attiecīgā intervāla garuma funkciju ar formulu (a + bL) mm, kas definēta 7.2.1. punktā.7.3. Gala vai kombinētiem gala un iezīmju garuma mēriem kļūdas robežu ar plus vai mīnus zīmi gala intervāla garumam, kuru ierobežo virsma, tomēr palielina:- par 0,1 mm I klases mēriem,- par 0,2 mm II klases mēriem,- par 0,3 mm III klases mēriem.Turklāt 7.1. un 7.2.2. punkta noteikumus nepiemēro:- ja vienu no 7.1. punkta b) apakšpunktā minētajām iezīmēm, kas nav secīgas, veido kāda virsma, un- ja viens no diviem secīgiem intervāliem, kas minēts 7.2.2. punktā, ir gala intervāls, ko ierobežo kāda virsma.8. VERIFIKĀCIJAS ZĪMESKatru garuma mēru izgatavo tā, lai uz tā varētu izvietot verifikācijas zīmes, kas noteiktas Padomes 1971. gada 26. jūlija Direktīvā par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz kopīgiem noteikumiem, ko piemēro metroloģiskās kontroles mērinstrumentiem un metodēm. Šim nolūkam uz paša mēra vai uz tajā iemontētas papildu ierīces ir jāparedz vieta netālu no mēra sākuma.9.1. Gala, līnijas vai kombinētās mērlentes no stikla šķiedras un plastmasasNominālais garums no 0,5 līdz 100 m.Uz mēra ir jānorāda vilces spēks aptuveni 20 N.Gala vai kombinēto mēru brīvos galus aprīko ar lenti vai uzgali, kas izturīgs pret nodilumu.Šie mēri pieder pie I, II vai III precizitātes klases.9.2. Stingrie vai pusstingrie metāla vai cita materiāla mēri, kas izgatavoti vienā gabalāNominālais garums no 0,5 līdz 5 m.Standarta temperatūra dažos gadījumos var nebūt + 20 °C.Pie šiem mēriem tāpat pieder dziļummēri, ko izmanto, lai pārbaudītu šķidrumu līmeni.Stingrā dziļummēra galā ir jābūt uzmavai vai uzgalim, kas ir izturīgs pret triecieniem un nodilumu un no trieciena nešķiļ dzirksteles.Šie mēri pieder pie I vai II precizitātes klases.9.4. Tērauda mērlentes9.4.1. Gala, iezīmju vai kombinētās mērlentes uz spolesNominālais garums no 0,5 līdz 10 m; no 5 līdz 10 m garu mēru malām ir izliekts šķērsgriezums.Šie mēri var būt ietvarā, kura viens no izmēriem var ietilpt mērāmajā garumā, jo īpaši mērot iekšējos izmērus; šo mēru brīvo galu aprīko ar nostiprinātu vai slīdošu kāsi vai mēlīti.Šie mēri pieder pie I vai II precizitātes klases.9.4.2. Gala vai iezīmju mēri, kas paredzēti tādu garumu mērīšanai, kuri pārsniedz mēra nominālo garumuNominālais garums: 5, 10, 20, 50, 100 vai 200 m.Uz mēra ir jānorāda vilces spēks aptuveni 50 N.Šos mērus aprīko ar rokturiem vai gredzeniem abos galos.Ja rokturi iekļauti nominālajā garumā, tos konstruē tā, lai kustīgie savienojumi neradītu nekādas mērījumu neprecizitātes.Šie mēri pieder pie I vai II precizitātes klases.9.4.3. Iezīmju vai kombinētie garuma mēri uz spoles, kas nav paredzēti tādu garumu mērīšanai, kuri pārsniedz nominālo garumuNominālais garums no 5 līdz 200 m.Standarta temperatūra dažos gadījumos var nebūt + 20 °C.Uz mēra ir jānorāda vilces spēks aptuveni 50 N.Brīvajā galā ir rokturis, gredzens vai kāsis, ko neiekļauj nominālajā garumā.Šie mēri pieder pie I vai II precizitātes klases.9.5. Kombinētas metāla lotes ar svērteni, kuras izmanto šķidrumu līmeņa pārbaudeiNominālais garums no 5 līdz 50 m.Standarta temperatūra dažos gadījumos var nebūt + 20 °C.Uz mēra ir jānorāda vilces spēks, kas ir pietiekams, lai pareizi nostieptu lenti.Vilces spēks iedarbojas uz mēru ar svērteņa palīdzību, uz kura ir jābūt tā masas norādei.Robežiezīmi skalas sākumā veido piemērotas formas svērteņa pamatnes virsma no materiāla, kas no trieciena nešķiļ dzirksteles.Svērtenis mēram piestiprināts tā, ka to var vai nevar atkabināt un ka kustīgs vai nekustīgs stiprinājums nerada mērījuma neprecizitāti.Mēru visā garumā iedala milimetros, un iezīmes turpinās uz svērteņa plakanās sānu virsmas.Mēra otrs gals var būt aprīkots ar uztinējierīci.Šie mēri pieder pie I vai II precizitātes klases.Instrumenta kļūdas robeža, to izmantojot ar svērteni, tomēr nekad nav mazāka par 0,6 mm.--------------------------------------------------


title: Padomes Direktīva (1971. gada 26. jūlijs) par dalībvalstu likumu tuvināšanu attiecībā uz šķidruma mērinstrumentiem, izņemot ūdens mērinstrumentus

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31971L0319

Oficiālais Vēstnesis L 202 , 06/09/1971 Lpp. 0032 - 0036 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 13 Sējums 2 Lpp. 0033  Speciālizdevums dāņu valodā: Sērija I Nodaļa 1971(III) Lpp. 0662  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 13 Sējums 2 Lpp. 0033  Speciālizdevums angļu valodā: Sērija I Nodaļa 1971(III) Lpp. 0740  Speciālizdevums grieķu valodā Nodaļa 13 Sējums 1 Lpp. 0170  Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 13 Sējums 2 Lpp. 0048  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 13 Sējums 2 Lpp. 0048

		Padomes Direktīva(1971. gada 26. jūlijs)par dalībvalstu likumu tuvināšanu attiecībā uz šķidruma mērinstrumentiem, izņemot ūdens mērinstrumentus(71/319/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 100. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [1],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [2],tā kā dalībvalstīs uz šķidruma mērinstrumentu konstrukciju un kontroles metodēm attiecas obligāti noteikumi, kas dažādās dalībvalstīs atšķiras, tā apgrūtinot šādu instrumentu tirdzniecību; tā kā tādēļ šie noteikumi ir jātuvina;tā kā Padomes 1971. gada 26. jūlija Direktīvā [3] par dalībvalstu likumu tuvināšanu attiecībā uz noteikumiem par mērinstrumentiem un metroloģiskās kontroles metodēm ir izklāstīti EEK modeļa apstiprināšanas un EEK sākotnējās verifikācijas procedūras; tā kā saskaņā ar minēto direktīvu būtu jāizstrādā tehniskās prasības šķidruma tilpuma mērinstrumentu, izņemot ūdens mērinstrumentus, projektēšanai un darbībai;tā kā, lai nodrošinātu šo mērinstrumentu tiešu lietošanu šķidrumu mērīšanas sistēmās, būtu nekavējoties jātuvina valstu noteikumi par šādu agregātu maksimālajām pieļaujamajām kļūdām,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsŠī direktīva attiecas uz šķidruma, izņemot ūdeni, tilpuma mērinstrumentiem, kuros šķidrums izraisa mērkameru kustīgo sienu kustību, dodot iespēju izmērīt jebkuru tilpumu.2. pants1. "Šķidrumu tilpuma mērinstruments" ir mērinstruments, kas sastāv tikai no mērīšanas ierīces un indikācijas ierīces. Tas parasti ietilpst mērīšanas sistēmā.2. "Šķidrumu mērīšanas sistēma" ir mērīšanas instruments, kas sastāv no paša mērinstrumenta un papildu iekārtas, kas drīkst būt ar to savienota, visām ierīcēm, kas nodrošina pareizu mērīšanu, un ierīcēm, kas pievienotas, jo īpaši tādēļ, lai atvieglotu darbu. Mērīšanas sistēmas tiks iztirzātas atsevišķā direktīvā.3. pantsTilpuma mērinstrumenti, kam drīkst būt EEK marķējums un simboli, ir aprakstīti pielikuma I nodaļā. Uz tiem attiecas EEK modeļa apstiprinājums un tos iesniedz EEK sākotnējai verifikācijai saskaņā ar Direktīvas par dalībvalstu likumu tuvināšanu attiecībā uz noteikumiem par mērinstrumentiem un metroloģiskās kontroles metodēm II pielikuma 1. un 2. punktu un nosacījumiem, kurus izklāstīs atsevišķā direktīvā par mērinstrumentu komplektiem.4. pantsNeviena dalībvalsts nedrīkst atteikt, aizliegt vai ierobežot šķidruma, izņemot ūdeni, tilpuma mērinstrumentu laišanu tirdzniecībā vai nodošanu ekspluatācijā, ja uz tiem ir EEK modeļa apstiprinājuma zīme un EEK sākotnējās verifikācijas marķējums.5. pantsJa uz mērinstrumentu komplektiem šķidrumiem, kuros ir tilpuma mērinstrumenti, uz kuriem ir EEK marķējums un simboli, attiecas EEK sākotnējā verifikācija, to maksimālās pieļaujamās kļūdas ir tādas, kā izklāstīts pielikuma II nodaļā.6. pants1. Dalībvalstīs stājās spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības astoņpadsmit mēnešu laikā no tās izsludināšanas, un tās par to tūlīt informē Komisiju.2. Dalībvalstis nodrošina, lai Komisija tiktu iepazīstināta ar to tiesību aktu galvenajiem noteikumiem, ko tās pieņem šīs direktīvas jomā.7. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 1971. gada 26. jūlijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsA. Moro[1] OV C 25, 28.2.1970., 76. lpp.[2] OV C 26, 4.3.1970., 2. lpp.[3] OV L 202, 6.9.1971., 1. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMSI NODAĻASPECIFIKĀCIJAS ŠĶIDRUMA MĒRINSTRUMENTIEM, IZŅEMOT ŪDENS MĒRINSTRUMENTUS1. Definīcijas1.1. "Minimālā padeve" ir mazākais šķidruma tilpums, ko var izmērīt ar attiecīgā modeļa mērinstrumentu.1.2. "Cikla tilpums" ir šķidruma tilpums, kas atbilst mērinstrumenta darbības ciklam, tas ir, kustību kopumam, kura beigās mērierīces iekšējās kustīgās daļas pirmo reizi atgriežas sākuma stāvoklī.1.3. "Periodiskās izmaiņas" ir maksimālā starpība vienā darbības ciklā starp tilpumu, ko pārvietojušas kustīgās daļas, un atbilstošo tilpumu, ko uzrādījis rādītājs, kurš ir pievienots mēriekārtai bez brīvkustības vai slīdes tādā veidā, lai tas atbilstošam ciklam tā beigās uzrādītu cikla tilpumu. Šo starpību var samazināt ar piemērotu kalibrēšanas ierīci.2. Indikācijas mehānismi2.1. Mērinstrumentos jābūt indikācijas mehānismiem, kas uzrāda tilpumu kubikcentimetros jeb mililitros, kubikdecimetros jeb litros vai kubikmetros.2.2. Elementu ar vissīkākajām iedaļām indikācijas mehānismā, kurš sastāv no viena vai vairākiem elementiem, sauc par "pirmo elementu".2.3. Piedziņai starp indikācijas mehānismu un mēriekārtu jābūt drošai, izturīgai un veidotai ar mehānisku savienojumu vai pastāvīgā magnēta ierīci.2..4.1. Rādījumu nolasīšanai jābūt drošai, vieglai un nepārprotamai.2.4.2. Ja indikācijas mehānismā ir vairāki elementi, indikācijas mehānismam kopumā jābūt konstruētam tā, lai mērinstrumenta rādījumus varētu nolasīt, dažādu elementu rādījumus vienkārši salīdzinot.2.5. Maksimālajai indikācijas mehānisma ietilpībai jābūt 1 × 10n, 2 × 10n vai 5 × 10n apstiprinātu tilpuma mērvienību formā, kur "n" ir vesels pozitīvs vai negatīvs skaitlis vai nulle.2.6. Elementa kustība drīkst būt nepārtraukta vai lēcienveidīga.2.7. Ja elementa kustīgās daļas kustība ir nepārtraukta, skalai un iedaļām ir jādod iespēja noteikt izmērīto daudzumu katrā stāvoklī, kur elements var apstāties.2.8. Pirmā elementa skalas iedaļām jābūt 1 × 10n, 2 × 10n vai 5 × 10n apstiprinātu tilpuma mērvienību formā.2.9. Izņemot elementu, kas atbilst indikācijas mehānisma maksimālajai ietilpībai, elementa viena apgrieziena vērtībai jābūt 10n apstiprinātu mērvienību formā, ja šo mērvienību skala ar iedaļām ir pilnīgi redzama.2.10. Ja elements sastāv no fiksētas riņķveida skalas un rotējošas šautras, tai jārotē pulksteņa rādītāja virzienā.2.11. Ja indikācijas mehānismam ir vairāki elementi, katram elementu kustīgās daļas apgriezienam, kura iedaļas ir pilnīgi redzamas, jāatbilst nākošā elementa skalas iedaļai.2.12. Ja indikācijas mehānismam ir vairāki elementi, tad elementam, kurš nav pirmais elements un atrodas lēcienveida kustībā, jāpagriežas uz priekšu par vienu ciparu, kamēr iepriekšējais elements pagriežas ne vairāk kā par vienu desmitdaļu no pilna apgrieziena. Šai kustībai uz priekšu jābeidzas, kad iepriekšējais elements rāda nulli.2.13. Ja indikācijas mehānismam ir vairāki elementi un otrā un turpmāko elementu logos redzama tikai skalas daļa, pēdējiem elementiem jākustas lēcienveidīgi. Pirmā elementa kustība var būt nepārtraukta vai lēcienveidīga.2.14. Ja rādījumu veido rindā esoši cipari un pirmā elementa kustība ir lēcienveidīga, ir atļauts iezīmēt vienu vai vairākas fiksētas nulles pa labi no šā elementa.2.15. Ja tikai daļa no pirmā elementa redzama logā un tas ir nepārtrauktā kustībā, var rasties nolasīšanas neviennozīmība, ko pēc iespējas vajadzētu novērst. Šinī nolūkā un nolasījumu interpolēšanai attiecīgajam logam jābūt paralēlam skalas kustībai, un tā izmēriem jābūt vismaz 1,5 attālumiem starp divu pēc kārtas numurētu iedaļu atzīmju centra līnijām tā, lai vienmēr būtu redzamas divas iedaļas, no kurām vismaz pie vienas ir skaitlis. Logs drīkst būt asimetrisks attiecībā pret iedaļas iezīmi.2.16. Ja skalām ir iedaļu atzīmes, tām jābūt vienādā biezumā vienmērīgi visai iedaļai, nepārsniedzot vienu ceturtdaļu no attāluma starp divu blakus esošo iedaļu centra līnijām.Iedaļas, kas atbilst 1 × 10n, 2 × 10n vai 5 × 10n apstiprinātām mērvienībām, atšķiras tikai pēc garuma.2.17. Faktiskais vai redzamais attālums starp divu secīgu iedaļu asīm nedrīkst būt mazāks par 2 milimetriem.2.18. Faktiskais vai redzamais ciparu augstums nedrīkst būt mazāks par 4 milimetriem.3. Kalibrēšanas ierīces3.1. Mērinstrumentos jābūt kalibrēšanas ierīcei, kura var mainīt attiecību starp uzrādīto un faktisko šķidruma tilpumu, kas izplūst caur mērinstrumentu.3.2. Ja šī ierīce maina šo attiecību lēcienveidīgi, šīs attiecības secīgie pieaugumi nekad nedrīkst atšķirties par vairāk nekā 0,002.3.3. Mērinstrumenta regulēšana ar apvedierīci ir aizliegta.4. Īpaši nosacījumi attiecībā uz minimālo padevi4.1. Minimālajai padevei jābūt tādai, lai katra no turpmākajām vērtībām nebūtu lielāka par šādai padevei maksimālo pieļaujamo kļūdu, kas noteikta II nodaļas 2. un 3. punktā:1) tilpums, kas atbilst indikācijas mehānisma pirmā elementa skalas kustības 2 milimetriem un vienai piektdaļai no skalas iedaļas vērtības, ja pirmais elements kustas nepārtraukti;2) tilpums, kas atbilst divām secīgām ciparu kustībām, ja pirmais elements kustas lēcienveidīgi;3) kļūda, kuru normālos darba apstākļos izraisa brīvkustība vai slīde piedziņā starp mērierīci un indikācijas mehānisma pirmo elementu;4) divkārša periodiskā izmaiņa.4.2. Nosakot šo minimālo padevi, vajadzības gadījumā jāņem vērā arī mērinstrumenta papildu sastāvdaļu iespaids uz mēriekārtu saskaņā ar prasībām, kas uzrādītas direktīvā attiecībā uz šo iekārtu.4.3. Minimālajai padevei jābūt 1 × 10n, 2 × 10n vai 5 × 10n apstiprinātu mērvienību formā, kur "n" ir vesels pozitīvs vai negatīvs skaitlis vai nulle.5. Maksimālais un minimālais plūsmas ātrums5.1. Maksimālais un minimālais plūsmas ātrums tiek uzrādīts apstiprinājuma sertifikātā saskaņā ar pārbaudēs iegūtajiem rezultātiem. Mērinstrumentam jāspēj darboties noteiktu laiku, kas uzrādīts apstiprinājuma sertifikātā, apmēram ar maksimālo plūsmas ātrumu, bez manāmām mērīšanas kvalitātes izmaiņām.5.2. Attiecībai starp maksimālo un minimālo plūsmas ātrumu mērinstrumentiem vispār jābūt vismaz 10 un sašķidrināto gāzu mērinstrumentiem 5.6. Šķidruma veida, temperatūras un spiediena iespaids6.1. Mērinstrumenta apstiprinājuma sertifikātā jābūt uzrādītam šķidrumam vai šķidrumiem, kam mērinstruments ir domāts, mērāmā šķidruma temperatūras robežām, ja tās ir zem – 10 °C vai virs + 50 °C, kā arī maksimālajam darba spiedienam.6.2. Pārbaudei, ko izdara nolūkā apstiprināt mērinstrumenta modeli, jāparāda, ka kļūdas svārstības, ko izraisa šķidruma īpašību maksimālās svārstības, šķidruma spiediens un temperatūra robežās, kas jāuzrāda apstiprinājuma sertifikātā, nedrīkst nevienam no šiem faktoriem pārsniegt pusi no II nodaļas 1., 2. un 3. punktā uzrādītajiem lielumiem.7. Maksimālās pieļaujamās kļūdas pašam mērinstrumentam7.1. Ja pirms mērīšanas sistēmas sākotnējās pārbaudes pārbauda mērinstrumentu vienu pašu, kā noteikts 3. pantā, šīs pārbaudes laikā maksimālās pieļaujamās kļūdas ir vienādas ar pusi no maksimālajām pieļaujamajām kļūdām, kas norādītas II nodaļas 1., 2. un 3. punktā, bet ne mazāk par 0,3 % no izmērītā daudzuma, ja ir izmantots tas pats šķidrums, kuram domāts mērinstruments.7.2. Tomēr, ja mērinstrumenta precizitāte nav pietiekama, lai varētu izvirzīt šo prasību, apstiprinājuma sertifikātā drīkst maksimālās pieļaujamās kļūdas palielināt II nodaļas 1., 2. un 3. punktā norādītajās robežās.7.3. Turklāt apstiprinājuma sertifikātā drīkst samazināt un/vai mainīt maksimālās pieļaujamās kļūdas, ja iepriekš minēto pārbaudi izdara tikai ar vienu no attiecīgajiem šķidrumiem vai citādu šķidrumu.Otrā gadījumā (tas ir, ja pārbaudē izmantotais šķidrums atšķiras no tā, kuram mērinstruments ir domāts) apstiprinājuma sertifikātā drīkst uzrādīt plūsmas ātrumu, kas pārbaudīts ar ātrumiem, kas nav plūsmas maksimālā un minimālā ātruma robežās.8. Uzraksti8.1. Katram mērinstrumentam uz indikācijas mehānisma skalas vai īpašas plāksnes jābūt salasāmiem un neizdzēšamiem uzrakstiem ar šādu informāciju:a) EEK modeļa apstiprinājuma zīme;b) izgatavotāja pazīšanas zīme vai nosaukums;c) izgatavotāja apraksts, ja ir;d) mērinstrumenta sērijas numurs un izlaides gads;e) cikla tilpums;f) maksimālais un minimālais plūsmas ātrums;g) maksimālais darba spiediens;h) temperatūras diapazons, ja šķidrumu var mērīt temperatūrā zem – 10 °C vai virs + 50 °C;i) mērāmā šķidruma vai šķidrumu veids un, ja ar norādi tikai uz šķidruma veidu nepietiek, lai noteiktu tā viskozitāti, tad arī kinemātiskās vai dinamiskās viskozitātes robežas.8.2. Uz indikācijas mehānisma skalas jābūt skaidri atzīmētiem šādiem datiem:a) mērāmā tilpuma mērvienība vai tās simbols;b) minimālā padeve.8.3. Ja ir neviennozīmības iespējas, šķidruma kustības virziens jānorāda ar bultu uz mērinstrumenta apvalka.8.4. Izjaucamiem mērinstrumentiem, kas mēra pārtikā lietojamus šķidrumus, sērijas numurs vai tā trīs pēdējie cipari jāatkārto uz detaļām, kuru aizvietošana var iespaidot mērīšanas rezultātus.8.5. Uz indikācijas mehānisma drīkst būt tā īpašs apraksts un identifikācijas numurs.9. Plombu un pārbaudes atzīmju novietojums9.1. Plombēšanas ierīcēm jānovērš piekļūšana detaļām, kuras var mainīt kalibrāciju, un izjaukšana, pat daļēja, ja šāda izjaukšana nav atļauta apstiprinājuma sertifikātā (mērinstrumentiem, kuri mēra pārtikā lietojamus šķidrumus un kurus var izjaukt).9.2. Uz mērinstrumenta, indikācijas mehānisma vai tā apvalka jābūt nostiprinātai vietai, kas redzama, neizjaucot mērinstrumentu, kur novietot EEK verifikācijas zīmi.9.3. EEK apstiprinājuma sertifikātā drīkst pieprasīt vietu zīmogam uz izjaucama mērinstrumenta savstarpēji apmaināmām detaļām blakus sērijas numuram, kas minēts šīs nodaļas 8.4. punktā.II NODAĻAMAKSIMĀLĀS PIEĻAUJAMĀS KĻŪDAS MĒRĪŠANAS SISTĒMĀS1. Šajā tabulā, izmantojot mērāmo daudzumu apzīmējumus, ir uzrādītas mērīšanas sistēmā iemontēta mērinstrumenta maksimālās pieļaujamās kļūdas ar pozitīvām vai negatīvām novirzēm sistēmas sākotnējā pārbaudē normālos darba apstākļos un darba robežās, kas ir noteiktas apstiprinājuma sertifikātā:Mērāmais daudzums | Maksimālā pieļaujamā kļūda |Nr. 0,02 līdz 0,1 litram | 2 ml |Nr. 0,1 līdz 0,2 litriem | 2 % no mērāmā daudzuma |Nr. 0,2 līdz 0,4 litriem | 4 ml |Nr. 0,4 līdz 1 litram | 1 % no mērāmā daudzuma |Nr. 1 līdz 2 litriem | 10 ml |2 litri vai vairāk | 0,5 % no mērāmā daudzuma |2. Tomēr maksimālā pieļaujamā kļūda pie maksimālās padeves ir divreiz lielāka par II nodaļas 1. punktā norādīto lielumu un, lai kāds būtu mērāmais daudzums, maksimālā pieļaujamā kļūda nekad nav mazāka par pieļaujamo kļūdu pie minimālās padeves.3. Pārbaudes iekārtu sarežģītības dēļ maksimālās pieļaujamās kļūdas ir divreiz lielākas par tām, kas uzrādītas II nodaļas 1. un 2. punktā, kur tās ir piemērojamas mēriekārtās sašķidrinātu gāzu vai citu šķidrumu mērīšanai temperatūrā zem – 10 °C vai virs + 50 °C, kā arī mēriekārtām, kurām minimālais plūsmas ātrums nav lielāks par 1 litru stundā.4. Ja sākotnējā verifikācijā visas kļūdas ir ar vienādu zīmi, vismaz viena no tām nedrīkst pārsniegt I nodaļas 7.1. punktā noteiktās robežas.--------------------------------------------------


Svarīgs juridisks paziņojums

|

31975L0324

Padomes Direktīva (1975. gada 20. maijs) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz aerosola izsmidzinātājiem

Oficiālais Vēstnesis L 147 , 09/06/1975 Lpp. 0040 - 0047 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 13 Sējums 4 Lpp. 0125  Speciālizdevums grieķu valodā Nodaļa 13 Sējums 3 Lpp. 0092  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 13 Sējums 4 Lpp. 0125  Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 13 Sējums 4 Lpp. 0119  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 13 Sējums 4 Lpp. 0119  CS.ES Nodaļa 13 Sējums 002 Lpp. 192  - 199 ET.ES Nodaļa 13 Sējums 002 Lpp. 192  - 199 HU.ES Nodaļa 13 Sējums 002 Lpp. 192  - 199 LT.ES Nodaļa 13 Sējums 002 Lpp. 192  - 199 LV.ES Nodaļa 13 Sējums 002 Lpp. 192  - 199 MT.ES Nodaļa 13 Sējums 002 Lpp. 192  - 199 PL.ES Nodaļa 13 Sējums 002 Lpp. 192  - 199 SK.ES Nodaļa 13 Sējums 002 Lpp. 192  - 199 SL.ES Nodaļa 13 Sējums 002 Lpp. 192  - 199

		Padomes Direktīva(1975. gada 20. maijs)par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz aerosola izsmidzinātājiem(75/324/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 100. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [1],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [2],tā kā atsevišķās dalībvalstīs aerosola izsmidzinātājiem jāatbilst noteiktiem obligātiem tehniskajiem rādītājiem; tā kā šie rādītāji dalībvalstīs ir atšķirīgi un šā iemesla dēļ kavē tirdzniecību Kopienā;tā kā šos šķēršļus kopējā tirgus izveidei un darbībai ir iespējams likvidēt, ja visas dalībvalstis pieņem līdzīgas prasības attiecībā uz tehniskajiem rādītājiem, papildinot vai aizstājot tos, kas jau ir ietverti spēkā esošajos tiesību aktos, un tā kā šie rādītāji attiecas uz aerosola izsmidzinātāju izgatavošanu, pildīšanu un nominālo tilpumu;tā kā pašreizējā tehnikas attīstības stadijā šī direktīva ir attiecināma tikai uz aerosola izsmidzinātājiem, kas izgatavoti no metāla, stikla vai plastmasas;tā kā sakarā ar tehnikas attīstību ir nekavējoties jāpieņem šīs direktīvas pielikumā minētās tehniskās prasības; tā kā, lai atvieglotu atbilstīgu vajadzīgo pasākumu ieviešanu, būtu jāpieņem kārtība dalībvalstu un Komisijas ciešai sadarbībai, pielāgojot direktīvu par aerosolu izsmidzinātājiem tehnikas attīstībai;tā kā ir iespējams, ka daži tirgū piedāvātie aerosola izsmidzinātāji var radīt apdraudējumu drošībai, lai gan tie atbilst šīs direktīvas un tās pielikuma prasībām; tā kā būtu jānosaka kārtība, kā izvairīties no šāda apdraudējuma,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsŠī direktīva attiecas uz 2. pantā minētajiem aerosola izsmidzinātājiem, izņemot tos, kuru maksimālais tilpums ir mazāks par 50 ml, un tos, kuru maksimālais tilpums ir lielāks par šīs direktīvas pielikuma 3.1., 4.1.1., 4.2.1., 5.1. un 5.2. punktā minēto.2. pantsŠajā direktīvā termins "aerosola izsmidzinātājs" nozīmē jebkuru atkārtoti neizmantojamu tvertni, kas izgatavota no metāla, stikla vai plastmasas un satur gāzi saspiestā, sašķidrinātā vai zem spiediena sašķidrinātā veidā ar vai bez šķidruma, pastas vai pulvera, un ir apgādāta ar ierīci, kas ļauj saturam izplūst kā cietām vai šķidrām daļiņām kopā ar gāzi, putu, pastas, pulvera vai šķidrā veidā.3. pantsPersona, kas ir atbildīga par aerosola izsmidzinātāju tirdzniecību, piestiprina pie aerosola izsmidzinātājiem simbolu "3" (apgriezts epsilons) kā apliecinājumu, ka tie atbilst šīs direktīvas un tās pielikuma prasībām.4. pantsKā noteikts šajā direktīvā un tās pielikumā, dalībvalstis nedrīkst atteikt, aizliegt vai ierobežot to aerosola izsmidzinātāju tirdzniecību, kas atbilst šīs direktīvas un tās pielikuma prasībām.5. pantsGrozījumus, kas vajadzīgi, lai pielāgotu šīs direktīvas pielikumu tehnikas attīstībai, pieņem saskaņā ar kārtību, kas noteikta 7. pantā.6. pants1. Ar šo tiek izveidota Komiteja direktīvas par aerosola izsmidzinātājiem pielāgošanu atbilstīgi tehnikas attīstībai, šeit turpmāk "Komiteja", un tā sastāv no dalībvalstu pārstāvjiem ar Komisijas pārstāvi kā priekšsēdētāju.2. Komisija pieņem savu reglamentu.7. pants1. Ja ir jāievēro kārtība, kas minēta šajā pantā, priekšsēdētājs iesniedz attiecīgo jautājumu Komitejai vai nu pēc savas iniciatīvas, vai pēc dalībvalsts pārstāvja pieprasījuma.2. Komisijas pārstāvis Komitejai iesniedz veicamo pasākumu projektu. Komiteja sniedz savu atzinumu par projektu divu mēnešu laikā. Atzinumus pieņem ar 41 balss vairākumu, dalībvalstu balsis vērtē saskaņā ar Līguma 148. panta 2. punktu. Priekšsēdētājs nebalso.3. a) Komisija pieņem piedāvātos pasākumus, ja tie ir saskaņā ar Komitejas atzinumu;b) ja piedāvātie pasākumi neatbilst Komitejas atzinumam vai ja atzinums netiek sniegts, Komisija nekavējoties ierosina Padomei pasākumus, kas jāpieņem. Padome lemj ar kvalificētu balsu vairākumu;c) ja Padome trīs mēnešu laikā pēc priekšlikuma saņemšanas nav pieņēmusi lēmumu, Komisija pieņem ierosinātos pasākumus.8. pants1. Neskarot citas Kopienas direktīvas, jo īpaši direktīvas par bīstamām vielām un preparātiem, uz katra aerosola izsmidzinātāja ir jābūt šādai viegli saskatāmai, salasāmai un neizdzēšamai informācijai. Gadījumos, kad aerosola izsmidzinātāja mazo izmēru dēļ (maksimālā ietilpība 150 ml vai mazāk) šādu informāciju uz tā norādīt nav iespējams, izsmidzinātājam jāpiestiprina etiķete ar sekojošu informāciju:a) par aerosola izsmidzinātāja tirdzniecību atbildīgās personas vārds un adrese vai preču zīme;b) simbols "3" (apgriezts epsilons), kas apliecina, ka aerosola izsmidzinātājs atbilst šīs direktīvas prasībām;c) marķējuma kods, kas ļauj noteikt pildījuma partiju;d) informācija, kas norādīta pielikuma 2.2. punktā;e) satura tīrsvars un tilpums.2. Dalībvalsts var atļaut aerosola izsmidzinātāju tirdzniecību savā teritorijā ar nosacījumu, ka uzraksti uz etiķetes izdarīti valsts valodā vai valodās.9. pantsDalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai novērstu tādu marķējumu vai uzrakstu lietošanu uz aerosola izsmidzinātājiem, ko varētu sajaukt ar simbolu "3" (apgriezts epsilons).10. pants1. Ja kāda no dalībvalstīm pietiekami pamatoti norāda, ka viens vai vairāki aerosola izsmidzinātāji, lai gan atbilst šīs direktīvas prasībām, tomēr rada draudus drošībai vai veselībai, tā var uz laiku aizliegt šo izsmidzinātāju tirdzniecību savā teritorijā vai pakļaut tos īpašiem nosacījumiem. Šī dalībvalsts nekavējoties paziņo pārējām dalībvalstīm un Komisijai par savu lēmumu, minot tā iemeslus.2. Komisija sešu nedēļu laikā apspriežas ar attiecīgajām dalībvalstīm un tad nekavējoties sniedz savu atzinumu, un attiecīgi rīkojas.3. Ja Komisija uzskata, ka šai direktīvai ir vajadzīgi tehniski pielāgojumi, tos pieņem Komisija vai Padome saskaņā ar 7. pantā noteikto kārtību. Šajā gadījuma dalībvalsts, kura jau ir pieņēmusi drošības pasākumus, var tos saglabāt līdz pielāgojumu spēkā stāšanās brīdim.11. pants1. Dalībvalstīs stājas spēkā noteikumi, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības 18 mēnešu laikā, un dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.2. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to valsts tiesību aktu tekstus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.12. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 1975. gada 20. maijāPadomes vārdā –priekšsēdētājsR. Ryan[1] OV C 83, 11.10.1973., 24. lpp.[2] OV C 101, 23.11.1973., 28. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMS1. DEFINĪCIJAS1.1. Spiedieni"Spiedieni" nozīmē iekšējos spiedienus, kas izteikti bāros (relatīvie spiedieni).1.2. Pārbaudes spiediens"Pārbaudes spiediens" nozīmē spiedienu, kuram uz 25 sekundēm var pakļaut nepiepildītu aerosola izsmidzinātāju, neradot tajā sūci vai, ja aerosola izsmidzinātājs ir izgatavots no metāla vai plastmasas, neradot tam redzamu vai ilgstošu deformāciju, izņemot 6.1.1.2. punktā atļauto.1.3. Plīšanas spiediens"Plīšanas spiediens" nozīmē minimālo spiedienu, kura ietekmē aerosola izsmidzinātājs var eksplodēt vai plīst.1.4. Tvertnes kopējais tilpums"Tvertnes kopējais tilpums" nozīmē atvērtas tvertnes tilpumu līdz tvertnes atveres malai mililitros.1.5. Tīrais tilpums"Tīrais tilpums" nozīmē piepildīta un aizvērta aerosola izsmidzinātāja tilpumu mililitros.1.6. Šķidruma tilpums"Šķidruma tilpums" nozīmē tāda pildīta un aizvērta aerosola izsmidzinātāja pildījuma tilpumu, kas nav gāzveida.1.7. Pārbaudes apstākļi"Pārbaudes apstākļi" nozīmē pie 20 ºC (± 5 ºC) grādu temperatūras hidrauliski pielietota pārbaudes un plīšanas spiediena rādītājus.1.8. Uzliesmojošas sastāvdaļas"Uzliesmojošas sastāvdaļas" nozīmē:a) gāzes, kas ir uzliesmojošas gaisā pie normāla spiediena;b) šķidra veida vielas un preparāti, kuru aizdegšanās temperatūra ir zemāka vai vienāda ar 10 ºC.Aizdegšanās temperatūras noteikšanas veids ir dots Padomes 1967. gada 27. jūnija Direktīvas 67/548/EEK [1] par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamo sastāvdaļu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 73/146/EEK, V pielikumā [2].2. VISPĀRĪGI NOTEIKUMI2.1. Uzbūve un aprīkojums2.1.1. Pildītiem aerosola izsmidzinātājiem normālos lietošanas un glabāšanas apstākļos jāatbilst šī pielikuma noteikumiem.2.1.2. Aerosola izsmidzinātāja vārstam ir jābūt tādam, lai normālos glabāšanas un transportēšanas apstākļos aerosola izsmidzinātāju būtu iespējams hermētiski noslēgt, un tam jābūt aizsargātam, piemēram, ar aizsargvāku, tādējādi to pasargājot no nejaušas atvēršanas un sabojāšanas.2.1.3. Aerosola izsmidzinātājā esošās vielas nedrīkst samazināt aerosola izsmidzinātāja mehānisko pretestību, pat pie ilgstošas uzglabāšanas.2.2. UzrakstiNeskarot direktīvas par bīstamajām vielām un preparātiem, katrs aerosola izsmidzinātājs un tā iepakojums ir skaidri un salasāmi marķēts šādā veidā:a) "tvertne pakļauta spiedienam: sargāt no tiešas saules iedarbības un nepakļaut temperatūrai, kas pārsniedz 50 ºC. Nepārdurt un nededzināt pat pēc izlietošanas.";b) "neizsmidzināt atklātas liesmas vai siltumu izstarojošu materiālu tuvumā", izņemot gadījumus, kad aerosola izsmidzinātājs ir paredzēts šādam nolūkam;c) "uzliesmojošs" vai atklātas liesmas simbols, ja sastāvā ir vairāk par 45 % vai 250 g viegli uzliesmojošu komponentu.3. ĪPAŠI NOTEIKUMI, KAS ATTIECAS UZ METĀLA AEROSOLA IZSMIDZINĀTĀJIEM3.1. TilpumsŠo tvertņu kopējais tilpums nedrīkst pārsniegt 1000 ml.3.1.1. Tvertnes pārbaudes spiediensa) tvertņu, kuras pildītas pie spiediena, kas zemāks par 6,7 bāriem pie 50 ºC temperatūras, pārbaudes spiedienam ir jābūt vismaz 10 bāriem;b) tvertņu, kuras pildītas pie spiediena, kas vienāds vai lielāks par 6,7 bāriem pie 50 ºC temperatūras, pārbaudes spiedienam ir jābūt par 50 % lielākam, nekā iekšējais spiediens pie 50 ºC.3.1.2. PildījumsPie 50 ºC temperatūras spiediens aerosola izsmidzinātājā nedrīkst pārsniegt 12 bārus neatkarīgi no gāzes veida, kas izmantota pildījumam.3.1.3. Šķidruma daļas tilpumsŠķidruma daļas tilpums pie 50 ºC nedrīkst pārsniegt 87 % no tīrā tilpuma. Tvertnēs ar ieliekto pamatni, kura pirms eksplodēšanas izliecas, šķidruma daļas tilpums pie 50 ºC drīkst sasniegt 95 % no tīrā tilpuma.4. ĪPAŠI NOTEIKUMI, KAS ATTIECAS UZ STIKLA AEROSOLA IZSMIDZINĀTĀJIEM4.1. Tvertnes ar plastmasas pārklājumu vai kā citādi ilgstošai aizsardzībai apstrādātas tvertnesŠāda veida tvertnes drīkst izmantot pildīšanai ar saspiestu, sašķidrinātu vai šķīdinātu gāzi.4.1.1. TilpumsŠādu tvertņu kopējais tilpums nedrīkst pārsniegt 220 ml.4.1.2. PārklājumsPārklājums ir plastmasas vai kāda cita piemērota materiāla aizsargājošs apvalks, kas paredzēts tā apdraudējuma novēršanai, ko rada lidojošas stikla lauskas, ja tvertne nejauši tiek saplēsta, un tam jābūt veidotam tā, lai līdz 20 ºC temperatūrai sasildīts, no 1,8 m augstuma uz betona grīdas nomests piepildītais aerosola izsmidzinātājs neradītu lidojošas lauskas.4.1.3. Tvertnes pārbaudes spiediensa) tvertnēm, kas tiek pildītas ar saspiestu vai šķīdinātu gāzi, jābūt spējīgām izturēt vismaz 12 bāru pārbaudes spiedienu;b) tvertnēm, kas tiek pildītas ar sašķidrinātu gāzi, jābūt spējīgām izturēt vismaz 10 bāru pārbaudes spiedienu.4.1.4. Pildījumsa) aerosola izsmidzinātājiem, kas pildīti ar saspiestu gāzi, nav jāiztur spiediens, kas lielāks par 9 bāriem pie 50 ºC temperatūras;b) aerosola izsmidzinātājiem, kas pildīti ar šķīdinātu gāzi, nav jāiztur spiediens, kas lielāks par 8 bāriem pie 50 ºC temperatūras;c) aerosola izsmidzinātājiem, kas pildīti ar sašķidrinātu gāzi vai sašķidrinātas gāzes maisījumu, pie 20 ºC temperatūras nav jāiztur spiediens, kas lielāks par tabulā norādīto:Kopējais tilpums | Sašķidrinātās gāzes svars kopējā maisījumā (procentos) |20 % | 50 % | 80 % |50 līdz 80 ml | 3,5 bāri | 2,8 bāri | 2,5 bāri |< 80 līdz 160 ml | 3,2 bāri | 2,5 bāri | 2,2 bāri |< 160 līdz 220 ml | 2,8 bāri | 2,1 bāri | 1,8 bāri |Šī tabula norāda spiediena lielumu, kas pieļaujams pie 20 ºC temperatūras attiecībā uz gāzes procentuālo daudzumu.Spiediena lielumu gāzes procentuālajam daudzumam, kas nav norādīts šajā tabulā, aprēķina, vadoties no tabulā dotajām attiecībām.4.1.5. Šķidruma daļas tilpumsPie 50 ºC temperatūras šķidruma daļas tilpums pildītā aerosola izsmidzinātājā nedrīkst pārsniegt 90 % no tīrā tilpuma.4.2. Neaizsargātas stikla tvertnesNeaizsargātus stikla aerosola izsmidzinātājus pilda tikai ar sašķidrinātu vai šķīdinātu gāzi.4.2.1. TilpumsTvertnes kopējais tilpums nedrīkst pārsniegt 150 ml.4.2.2. Tvertnes pārbaudes spiediensTvertnes pārbaudes spiedienam ir jābūt vismaz 12 bāriem.4.2.3. Pildījumsa) aerosola izsmidzinātājiem, kas pildīti ar šķīdinātu gāzi, nav jāiztur spiediens, kas lielāks par 8 bāriem pie 50 ºC temperatūras;b) aerosola izsmidzinātājiem, kas pildīti ar sašķidrinātu gāzi, pie 20 ºC temperatūras nav jāiztur spiediens, kas lielāks par tabulā norādīto:Kopējais tilpums | Sašķidrinātās gāzes svars kopējā maisījumā (procentos) |20 % | 50 % | 80 % |50 līdz 70 ml | 1,5 bāri | 1,5 bāri | 1,25 bāri |< 70 līdz 150 ml | 1,5 bāri | 1,5 bāri | 1 bārs |Šī tabula norāda spiediena lielumu, kas pieļaujams pie 20 ºC temperatūras attiecībā uz sašķidrinātas gāzes procentuālo daudzumu.Spiediena lielumu gāzes procentuālajam daudzumam, kas nav norādīts šajā tabulā, aprēķina, vadoties no tabulā dotajām attiecībām.4.2.4. Šķidruma daļas tilpumsPie 50 ºC temperatūras šķidruma daļas tilpums ar sašķidrinātu vai šķīdinātu gāzi pildītā aerosola izsmidzinātājā nedrīkst pārsniegt 90 % no tīrā tilpuma.5. ĪPAŠI NOTEIKUMI, KAS ATTIECAS UZ PLASTMASAS AEROSOLA IZSMIDZINĀTĀJIEM5.1. Plastmasas aerosola izsmidzinātāji, kas eksplodējot var radīt šķembas, ir izmantojami tāpat kā neaizsargāti stikla aerosola izsmidzinātāji.5.2. Plastmasas aerosola izsmidzinātāji, kas eksplodējot nevar radīt šķembas, ir izmantojami tāpat kā stikla aerosola izsmidzinātāji ar aizsargājošu pārklājumu.6. PĀRBAUDES6.1. Pārbaudes prasības, ko garantē par tirdzniecību atbildīgā persona6.1.1. Tukšas tvertnes hidrauliskā pārbaude6.1.1.1. Metāla, stikla vai plastmasas aerosola izsmidzinātājiem ir jābūt spējīgiem izturēt 3.1.1., 4.1.3. un 4.2.2. punktos minēto hidrauliskā spiediena pārbaudi.6.1.1.2. Asimetriskas, stipri deformējušās vai kā citādi līdzīgi bojātas metāla tvertnes neizmanto. Neliela simetrijas deformācija tvertnes pamatnē vai augšējā daļā ir pieļaujama ar noteikumu, ka tvertne iztur plīšanas pārbaudi.6.1.2. Tukšu metāla tvertņu plīšanas pārbaudePar tirdzniecību atbildīgā persona nodrošina, ka tvertņu plīšanas spiediens ir vismaz par 20 % lielāks nekā noteiktais pārbaudes spiediens.6.1.3. Pārbaude uz triecienu aizsardzībai apstrādātām stikla tvertnēmRažotājam jānodrošina tvertņu atbilstība 4.1.2. punktā minētajām pārbaudes prasībām.6.1.4. Pildītu aerosola izsmidzinātāju individuālā pārbaude6.1.4.1. a) Katru pildītu aerosola izsmidzinātāju iegremdē tilpnē ar ūdeni. Ūdens temperatūrai un iegremdēšanas laikam ir jābūt tādam, lai nodrošinātu:- aerosola izsmidzinātāja satura vienmērīgu sasilšanu līdz 50 ºC temperatūrai vai- tik augstu spiedienu aerosola izsmidzinātājā, kādu spēj radīt izsmidzinātājā esošās vielas pie vienmērīgas 50 ºC temperatūras;b) aerosola izsmidzinātājus ar redzamu, noturīgu deformāciju vai sūci nedrīkst izmantot.6.1.4.2. Var tomēr izmantot jebkuru citu pārbaudes metodi, kas nodrošina rezultātu, kurš ir ekvivalents ūdens tilpnes pārbaudes metodes rezultātam. To uz savu atbildību pēc saskaņošanas ar Komiteju, kas minēta šīs direktīvas 6. pantā, veic persona, kas atbildīga par aerosola izsmidzinātāju tirdzniecību.6.2. Piemēri pārbaudēm, kuras var veikt dalībvalstis6.2.1. Nepiepildītu tvertņu pārbaudeNo 2500 vienādu nepiepildītu tvertņu partijas, kas saražota no viena materiāla nepārtraukta ražošanas procesa laikā, vai no partijas, kas saražota stundas laikā, brīvi izvēlētas piecas tvertnes pakļauj 25 sekundes ilgai spiediena pārbaudei.Ja kāda no izvēlētajām tvertnēm neiztur pārbaudi, no šīs pašas partijas tiek brīvi izvēlētas 10 papildu tvertnes, ko pakļauj minētajai pārbaudei.Ja kāda no šīm 10 aerosola tvertnēm neiztur pārbaudi, visu partiju atzīst par lietošanai nederīgu.6.2.2. Piepildītu tvertņu pārbaudeGaisa un ūdens necaurlaidības pārbaudi veic, iegremdējot pietiekošu skaitu piepildītu aerosola izsmidzinātāju tilpnē ar ūdeni. Ūdens temperatūrai un iegremdēšanas laikam ir jābūt tādam, lai nodrošinātu aerosola izsmidzinātāja satura vienmērīgu sasilšanu līdz 50 ºC temperatūrai laikā, kas vajadzīgs, lai pārliecinātos, ka tvertne nav eksplodējusi vai plīsusi.Jebkuru aerosola izsmidzinātāju partiju, kas neiztur šīs pārbaudes, jāatzīst par lietošanai nederīgu.[1] OV 196, 16.8.1967., 1. lpp.[2] OV L 167, 25.6.1973., 1. lpp.--------------------------------------------------


Svarīgs juridisks paziņojums

|

31986L0415

Padomes Direktīva (1986. gada 24. jūlijs) par lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoru vadības ierīču uzstādīšanu, izvietojumu, darbināšanu un apzīmēšanu

Oficiālais Vēstnesis L 240 , 26/08/1986 Lpp. 0001 - 0018 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 13 Sējums 15 Lpp. 0238  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 13 Sējums 15 Lpp. 0238  CS.ES Nodaļa 13 Sējums 008 Lpp. 197  - 214 ET.ES Nodaļa 13 Sējums 008 Lpp. 197  - 214 HU.ES Nodaļa 13 Sējums 008 Lpp. 197  - 214 LT.ES Nodaļa 13 Sējums 008 Lpp. 197  - 214 LV.ES Nodaļa 13 Sējums 008 Lpp. 197  - 214 MT.ES Nodaļa 13 Sējums 008 Lpp. 197  - 214 PL.ES Nodaļa 13 Sējums 008 Lpp. 197  - 214 SK.ES Nodaļa 13 Sējums 008 Lpp. 197  - 214 SL.ES Nodaļa 13 Sējums 008 Lpp. 197  - 214

		Padomes Direktīva(1986. gada 24. jūlijs)par lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoru vadības ierīču uzstādīšanu, izvietojumu, darbināšanu un apzīmēšanu(86/415/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOMEņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 100. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [1],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [2],tā kā tehniskās prasības, kurām lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoriem jāatbilst saskaņā ar valstu tiesību aktiem, attiecas inter alia uz vadības ierīču uzstādīšanu, izvietojumu, darbināšanu un apzīmēšanu;tā kā šīs prasības atšķiras dažādās dalībvalstīs; tā kā tādēļ ir nepieciešams, lai visas dalībvalstis pieņemtu vienādas prasības vai nu papildinot, vai aizstājot tajās pastāvošos noteikumus, jo īpaši lai ļautu veikt EEK tipa apstiprināšanas procedūrai, uz ko attiecas Padomes Direktīva 74/150/EEK (1974. gada 4. marts) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoru tipa apstiprinājumu [3], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Spānijas un Portugāles Pievienošanās aktu, kuru paredzēts piemērot attiecībā uz visiem traktoru tipiem;tā kā šo prasību saskaņošana ir acīmredzams drošības faktors un gadījumos, kas attiecas uz vadības ierīču izvietojumu un tām lietotajiem simboliem, rada iespēju pārvarēt problēmu, kas saistīta ar norādēm dažādās valodās;tā kā valsts tiesību aktu tuvināšana attiecībā uz lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoriem saistīta ar to, ka dalībvalstis savstarpēji atzīst pārbaudes, kuras katra no tām veikusi, pamatojoties uz kopējām prasībām,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pants1. "Lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktori" nozīmē jebkuru mehānisko transportlīdzekli ar riteņiem vai kāpurķēdēm, kuram ir vismaz divas asis, kura galvenā funkcija ir tā vilces spēks un kurš ir speciāli veidots, lai vilktu, stumtu, pārvadātu vai darbinātu noteiktus darbarīkus, mehānismus vai piekabes, kas paredzētas izmantošanai lauksaimniecībā un mežsaimniecībā. Tas var būt aprīkots, lai pārvadātu kravu vai pasažierus.2. Šī direktīva attiecas vienīgi uz tiem 1. punktā definētajiem traktoriem, kuri ir aprīkoti ar pneimatiskām riepām un kuriem ir vismaz divas asis un maksimālais projektētais ātrums no 6 līdz 30 kilometriem stundā.2. pantsNeviena dalībvalsts nedrīkst atteikties piešķirt EEK tipa apstiprinājumu vai valsts tipa apstiprinājumu attiecībā uz traktoru vai atteikt, vai aizliegt tā pārdošanu, reģistrēšanu, tā nodošanu ekspluatācijā vai lietošanu tāda iemesla dēļ, kas attiecas uz vadības ierīču uzstādīšanu, izvietojumu, darbināšanu un apzīmēšanu, ja šīs vadības ierīces atbilst prasībām, kādas noteiktas I, II, III un IV pielikumā.3. pantsŠī direktīva neietekmē dalībvalsts tiesības, pienācīgi ievērojot Līgumu, noteikt prasības, kādas tās uzskata par vajadzīgām, lai nodrošinātu, ka darbinieki ir aizsargāti, lietojot attiecīgos traktorus, ja vien tas nenozīmē to, ka traktori tiek pārveidoti tādā veidā, kāds nav paredzēts šajā direktīvā.4. pantsJebkurus grozījumus, kas vajadzīgi, lai pielikumu prasības pielāgotu tehnikas attīstībai, pieņem saskaņā ar procedūru, kāda paredzēta Direktīvas 74/150/EEK 13. pantā.5. pants1. Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvi un administratīvi akti, kas vajadzīgi, lai ne vēlāk kā līdz 1987. gada 1. oktobrim izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt par to informē Komisiju.2. Dalībvalstis nodrošina, ka Komisijai dara zināmus galvenos to tiesību aktu noteikumus, kurus tās pieņem jomā, uz ko attiecas šī direktīva.6. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 1986. gada 24. jūlijāPadomes vārdā –priekšsēdētājsA. Clark[1] OV C 172, 13.7.1981., 108. lpp.[2] OV C 189, 30.7.1981., 15. lpp.[3] OV L 84, 28.3.1974., 10. lpp.--------------------------------------------------I PIELIKUMSDEFINĪCIJAS, EEK TIPA APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS, EEK TIPA APSTIPRINĀJUMS1. DEFINĪCIJAS1.1. Traktora tips"Traktora tips attiecībā uz vadības ierīču uzstādīšanu, izvietojumu, ekspluatāciju un apzīmēšanu" nozīmē traktorus, kuri neatšķiras tādā būtiskā jomā kā iekšējie aprīkojumi, kas var ietekmēt vadības ierīču izvietojumu un apzīmēšanu.1.2. Vadības ierīce"Vadības ierīce" nozīmē jebkuru daļu, kas gadījumā, kad uz to tiek izdarīta tieša iedarbība, ļauj mainīt traktora vai jebkuras tam pievienotas ierīces stāvokli vai darbību.2. EEK TIPA APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS2.1. Pieteikumu pēc tipa apstiprinājuma traktora tipam attiecībā uz vadības ierīču uzstādīšanu, izvietojumu, darbināšanu un apzīmēšanu iesniedz traktora ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis.2.2. Pieteikumam jāpievieno to traktora daļu apraksts (fotogrāfijas vai rasējumi) trīs eksemplāros, uz kurām attiecas šīs direktīvas prasības.2.3. Tehniskajam dienestam, kurš ir atbildīgs par tipa apstiprinājuma testa veikšanu, nodod tā tipa traktora paraugu, kuru paredzēts apstiprināt, vai tādu traktora daļu vai daļas, kuras uzskata par būtiskām, lai veiktu pārbaudes, kas paredzētas šajā direktīvā.3. EEK TIPA APSTIPRINĀJUMSEEK tipa apstiprinājuma sertifikātam jāpievieno sertifikāts, kas atbilst paraugam V pielikumā.--------------------------------------------------II PIELIKUMSTEHNISKĀS PRASĪBAS1. VISPĀRĪGĀS PRASĪBAS1.1. Vadības ierīcēm jābūt viegli sasniedzamām, un tās nedrīkst radīt draudus vadītājam, kuram jāvar tās iedarbināt bez grūtībām vai riska; tām jābūt tā veidotām un izvietotām vai aizsargātām, lai novērstu jebkādu nejaušu pārslēgšanas darbību vai jebkādu neparedzētu kustības vai jebkuras citas darbības ieslēgšanu, kas varētu būt bīstama.1.2. Vadības ierīču apzīmēšanai izmantotajiem simboliem jāatbilst III pielikumā attēlotajiem simboliem.1.3. Simbolus, kas ir citādi nekā III pielikumā attēlotie, var izmantot citiem nolūkiem ar noteikumu, ka nav nekādu draudu radīt neskaidrības attiecībā uz simboliem, kas attēloti minētajā pielikumā.1.4. Simbolus uzskata par atbilstīgiem, ja ir ievērota izmēru proporcionalitāte, kas norādīta IV pielikumā.1.5. Simboli jānorāda uz vadības ierīcēm vai tieši blakus tām.1.6. Simboliem skaidri jāizceļas uz fona.1.7. Vadības ierīcēm jāatbilst visām konkrētajām prasībām, ciktāl tās attiecināmas uz šīm ierīcēm, kas uzskaitītas 2. iedaļā attiecībā uz vadības ierīču uzstādīšanu, izvietojumu, darbināšanu un apzīmēšanu. Citi noteikumi pieļaujami tad, ja ražotājs nodrošina apliecinājumu tam, ka to efektivitāte ir līdzvērtīga vismaz prasībām, kas paredzētas šajā direktīvā.2. ĪPAŠĀS PRASĪBAS2.1. Startera vadībaNedrīkst būt iespēja iedarbināt motoru, ja pastāv risks, ka tas varētu izraisīt nevadītu traktora kustību.Šī prasība tiek uzskatīta par izpildītu, ja motoru nevar iedarbināt citādi kā vien tad, ja:- ātrumu pārslēdzēja svira ir neitrālā stāvoklī vai neitrālā ātrumā, vai- sadales kārbas svira ir neitrālā stāvoklī vai neitrālā ātrumā, vai- sajūga mehānisms ir atvienots, vai- hidrostatiskā ierīce ir neitrālā stāvoklī vai bez spiediena, vai- ja ir uzstādīta hidrauliskā pārnesumu kārba – saslēgšanas ierīce automātiski atgriežas neitrālā stāvoklī.2.2. Motora izslēgšanas vadībaŠīs ierīces iedarbināšanai jāaptur motors bez pastiprinātas mehāniskas piepūles; nedrīkst būt iespēja motoram atkal iedarbināties automātiski.Ja motora izslēgšanas vadības ierīce nav kombinēta ar startera vadības ierīci, tai jābūt krāsā, kas skaidri atšķiras no fona un pārējām vadības ierīcēm. Ja izslēgšanas vadības ierīce ir poga, tai jābūt sarkanā krāsā.2.3. DIFERENCIĀĻA BLOĶĒTĀJA VADĪBAVadības ierīces apzīmēšana, ja šāda ierīce ir uzstādīta, ir obligāta. Skaidri jānorāda diferenciāļa bloķētāja funkcionēšana, ja tā nav acīmredzami noprotama no vadības ierīces stāvokļa.2.4. Trīspunktu pacelšanas mehānisms2.4.1. Trīspunktu pacelšanas mehānisma vadības ierīces jāierīko tā, lai nodrošinātu, ka pacelšanas un nolaišanas manevrus var veikt droši, un/vai automātiskās sakabes daļām vajadzētu būt uzstādītām uz pacelšanas iekārtas savienojuma ierīcēm tā, lai vadītāja klātbūtne starp traktoru un iekārtām nebūtu nepieciešama. Šādas vadības ierīces esamība, ja tāda ir uzstādīta, ir jānorāda.2.4.2. Drošības prasības par tādu rīku pacelšanu un nolaišanu, kas tiek pārvadāti, uzskata par izpildītām, ja ir ievēroti šādi nosacījumi:2.4.2.1. Galvenās vadības ierīcesGalvenās vadības ierīces un jebkādi savienojumi ir izvietoti vai pasargāti tā, lai vadītājs nebūtu spējīgs tos aizsniegt, ja viņš stāv uz zemes starp traktoru un piestiprināto agregātu, vai arī jāierīko ārējās vadības ierīces;2.4.2.2. Ārējās vadības ierīces2.4.2.2.1. Vadības ierīcēm jābūt izvietotām tā, lai vadītājs varētu tās darbināt no vietas, kas nav bīstama, piemēram, ja trīspunktu hidrauliskā pacēlāja vadības ierīces vai papildu vadības ierīces pacelšanas mehānismam ir novietotas ārpus vertikālajām plaknēm, kuras veido dubļusargu iekšējās sienas;un2.4.2.2.2. Trīspunktu hidraulisko pacelšanas mehānismu darbina ar vadības ierīcēm, kas ierobežo kustības apjomu līdz maksimums 100 milimetriem katru reizi, kad vadības ierīce tiek darbināta. Mērījumu punktus šajā gadījumā veido savienojuma punkti uz trīspunktu savienojuma zemākajām strēlēm;vai2.4.2.2.3. Trīspunktu hidraulisko pacelšanas mehānismu darbina ar vadības ierīcēm, kas darbojas ar automātisku vadības ierīci;2.4.2.3. Šaura riteņu platuma traktoriTraktoriem ar vieno velkošo asi, kuriem minimālais fiksētais vai regulējamais attālums starp riteņiem nav lielāks par 1150 milimetriem, galvenās vadības ierīces jānovieto vertikālās plaknes priekšā, kura iet caur sēdekļa atskaites punktu, krēslam atrodoties vidus stāvoklī.2.4.2.4. Citi noteikumi ir atļauti tad, ja ražotājs nodrošina apliecinājumu tam, ka to efektivitāte ir līdzvērtīga vismaz prasībām, kas paredzētas 2.4.2.1., 2.4.2.2. un 2.4.2.3 punktā.--------------------------------------------------III PIELIKUMSSIMBOLI1. Startera vadība+++++ TIFF +++++2. Motora ātruma vadība+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++Nozīme: nepārtraukta rotējošā novirze | nepārtraukta lineārā novirze |3. Motora izslēgšanas vadība+++++ TIFF +++++(Dzirksteles aizdedzes motors un kompresijas aizdedzes motors)4. Stāvbremzes vadība+++++ TIFF +++++5. Diferenciāļa bloķētāja vadība+++++ TIFF +++++6. Jūgvārpstas vadība+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++Nozīme: stāvoklis “ieslēgts” | stāvoklis “izslēgts” |7. Jūgvārpstas iedarbinātājs un/vai rotēšanas ātruma pārslēdzējs+++++ TIFF +++++Nozīme: ierīce ir atvienota stāvoklī un nav iedarbināta+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++Nozīme: ierīce pievienota, bet nav iedarbināta | ierīce pievienota un iedarbināta |NB:Šie simboli attiecas uz iedarbinātāju un rotējošā ātruma pārslēdzēju divu ātrumu jūgvārpstai. Simbolā Nr. 1 pārslēdzējs parādīts neitrālā un neiedarbinātā stāvoklī; simbolā Nr. 2 jūgvārpsta attēlota, kad tai uzstādīts rotējošais ātrums 1000 apgriezienu minūtē, bet tā nav iedarbināta, un simbolā Nr. 3 tā ir pievienota un iedarbināta ar rotējošo ātrumu 1000 apgriezieni minūtē.8. Pacelšanas mehānisma vadība+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++Nozīme: pacelts stāvoklis | nolaists stāvoklis |9. Pārslēdzējs ārējās apkalpošanas tālvadībai+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++Nozīme: stāvoklis “ieslēgts” | stāvoklis “izslēgts” |10. Galveno tuvās gaismas lukturu vadība+++++ TIFF +++++11. Virzienrādītāju vadība+++++ TIFF +++++12. Avārijas signāla vadība+++++ TIFF +++++13. Salona apgaismojuma slēdzis+++++ TIFF +++++14. Priekšējā gabarītgaismas (stāvgaismas) luktura vadība+++++ TIFF +++++15. Galveno tālās gaismas lukturu vadība+++++ TIFF +++++16. Priekšējo miglas lukturu vadība+++++ TIFF +++++17. Pakaļējo miglas lukturu vadība+++++ TIFF +++++18. Stāvgaismas luktura(-u) vadība+++++ TIFF +++++19. Darba apgaismojuma vadība+++++ TIFF +++++20. Priekšējā stikla slotiņu vadība+++++ TIFF +++++21. Skaņas signāla ierīces vadība+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------IV PIELIKUMSPAMATMODEĻA KONSTRUKCIJA III PIELIKUMĀ PARĀDĪTAJIEM SIMBOLIEM+++++ TIFF +++++Pamata paraugsPamata paraugs sastāv no:1. Pamata kvadrāta ar izmēriem 50 x 50 mm, kur izmērs a) ir vienāds ar oriģināla nominālo izmēru a);2. Pamata aplis 56 mm diametrā, kuram ir aptuveni tāda pati virsma kā pamata kvadrātam (1.);3. Otrs aplis, 50 mm diametrā, kas iezīmēts pamata kvadrātā (1.);4. Otrs kvadrāts, kura labie stūri atrodas uz pamata apļa (2.) un kura malas ir paralēlas pamata kvadrāta malām (1.);5. Divi taisnstūri (6.) ar tādu pašu virsmas laukumu kā pamata kvadrātam (1.); to attiecīgās malas ir perpendikulāras, un katrs no tiem ir konstruēts tā, lai šķērsotu pamata kvadrāta pretējās malas simetriskos punktos;7. Trešais kvadrāts, kura malas iet caur punktiem, kuros krustojas pamata kvadrāts (1.) un pamata aplis (2.) un ir noliektas 45° leņķī, tādējādi veidojot vislielāko horizontālo un vertikālo pamata modeļa izmēru;8. Neregulārs astoņstūris, kurš veidots ar līnijām, kas liektas 30° leņķī uz kvadrāta malām (7.).Pamata paraugs ir izvietots uz 12,5 mm mēroga koordinātu tīkla, kurš atbilst pamata kvadrātam (1.).--------------------------------------------------V PIELIKUMSPARAUGSMaksimālais formāts: DIN A4 (210 x 297 mm)+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


Svarīgs juridisks paziņojums

|

31973L0362

Padomes Direktīva (1973. gada 19. novembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz materiāliem garuma mēriem

Oficiālais Vēstnesis L 335 , 05/12/1973 Lpp. 0056 - 0063 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 13 Sējums 3 Lpp. 0173  Speciālizdevums grieķu valodā Nodaļa 13 Sējums 2 Lpp. 0146  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 13 Sējums 3 Lpp. 0173  Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 13 Sējums 3 Lpp. 0098  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 13 Sējums 3 Lpp. 0098  CS.ES Nodaļa 13 Sējums 002 Lpp. 19  - 26 ET.ES Nodaļa 13 Sējums 002 Lpp. 19  - 26 HU.ES Nodaļa 13 Sējums 002 Lpp. 19  - 26 LT.ES Nodaļa 13 Sējums 002 Lpp. 19  - 26 LV.ES Nodaļa 13 Sējums 002 Lpp. 19  - 26 MT.ES Nodaļa 13 Sējums 002 Lpp. 19  - 26 PL.ES Nodaļa 13 Sējums 002 Lpp. 19  - 26 SK.ES Nodaļa 13 Sējums 002 Lpp. 19  - 26 SL.ES Nodaļa 13 Sējums 002 Lpp. 19  - 26

		Padomes Direktīva(1973. gada 19. novembris)par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz materiāliem garuma mēriem(73/362/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 100. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu,tā kā dalībvalstīs uz materiālu garuma mēru konstrukciju un pārbaudes metodēm attiecas obligāti noteikumi, kas dažādās dalībvalstīs atšķiras un tāpēc kavē šādu mēru tirdzniecību; tā kā tāpēc šie noteikumi ir jātuvina;tā kā ar Padomes 1971. gada 26. jūlija Direktīvu par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz kopīgiem noteikumiem, ko piemēro metroloģiskās kontroles mērinstrumentiem un metodēm [1] ir noteiktas EEK tipa apstiprinājuma un EEK sākotnējās verifikācijas procedūras mērinstrumentiem; tā kā saskaņā ar minēto direktīvu būtu jānosaka tehniskas prasības, un materiāliem garuma mēriem jāatbilst šīm prasībām, lai tos varētu importēt, tirgot un lietot bez ierobežojuma pēc tam, kad tiem veiktas pārbaudes un uzliktas attiecīgās zīmes un simboli,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsŠī direktīva attiecas uz materiāliem garuma mēriem, kas aprakstīti pielikumā.2. pantsPielikumā aprakstīti garuma mērīšanas instrumenti, uz kuriem var būt EEK zīmes un simboli. Uz tiem attiecas EEK tipa apstiprinājums un tie jāiesniedz EEK sākotnējai verifikācijai.3. pantsNeviena dalībvalsts nevar atteikt, aizliegt vai ierobežot tādu materiālu garuma mēru laišanu tirgū un nodošanu ekspluatācijā, uz kuriem ir EEK tipa apstiprinājuma simbols un EEK sākotnējās verifikācijas zīme.4. pants1. Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības astoņpadsmit mēnešu laikā pēc tās paziņošanas, un tās par to tūlīt informē Komisiju.2. Dalībvalstis nodrošina, ka svarīgākos tiesību aktu noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva, dara zināmus Komisijai.5. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 1973. gada 19. novembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsIb Frederiksen[1] OV L 202, 6.9.1971., 1. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMS1. Definīcijas1.1. Materiālie garuma mēri, kas še turpmāk saukti par "garuma mēriem", ir instrumenti, kuriem ir skala ar vienībām, kuru atstatumi norādīti likumīgās garuma vienībās.1.2. Garuma mēra "nominālais garums" ir garums, kuram šis mērs ir konstruēts.1.3. Galvenās mēratzīmes ir divas atzīmes, kuru atstatums parāda mēra "nominālo garumu".1.4. Garuma mēra skalu veido galvenās mēratzīmes un citas atzīmes.1.5. Garuma mēru apraksta kā:1.5.1. – gala mēru, ja galvenās mēratzīmes veido divas virsmas,1.5.2. – līnijas mēru, ja galvenās mēratzīmes veido divas līnijas, caurumi vai atzīmes,1.5.3. – kombinēto mēru, ja viena no galvenajām atzīmēm ir virsma, bet otra – līnijas, caurums vai atzīme.2. MateriāliGaruma mērus un to palīgierīces gatavo no materiāliem, kas normālos lietošanas apstākļos ir pietiekami izturīgi, pastāvīgi un noturīgi pret vides ietekmi.Izmantoto materiālu īpašībām jābūt tādām, lai:2.1. parastos lietošanas apstākļos temperatūrā, kas nav vairāk nekā par 8 °C augstāka vai zemāka par atsauces temperatūru, garuma maiņas nepārsniegtu maksimālo pieļaujamo kļūdu;2.2. mēriem, kas lietojami noteikta vilces spēka iedarbībā, šā spēka palielinājums vai samazinājums par 10 % neradītu garuma maiņas, kas pārsniegtu maksimālo pieļaujamo kļūdu.3. Konstrukcija3.1. Garuma mēri un to palīgierīces jāizgatavo pareizi, precīzi un rūpīgi.3.2. Garuma mēru šķērsgriezuma formai un izmēriem jābūt tādiem, lai parastos lietošanas apstākļos varētu panākt precizitāti, kas vajadzīga tai precizitātes kategorijai, kurai pieder attiecīgais mērs.3.3. Garuma mēru gala virsmas ir plakanas. Šīm gala virsmām, kā arī atzīmju līnijām jābūt perpendikulārām pret mēra garenisko asi.3.4. Tādu gala mēru vai kombinēto mēru gala virsmas, kuri izgatavoti no koka vai līdzīgas vai mazākas izturības materiāla, jāaprīko ar lenti vai uzgali, kas ir noturīgs pret nodilumu un triecieniem, un kas piemērotā veidā piestiprināts mēram.3.5. Papildierīces, piemēram, vienu vai vairākus kustīgus āķus, gredzenus, rokturus, plāksnes, adatas, mēlītes, uztīšanas mehānismus vai desmitdaļu rādītājus, kas atvieglo mēra lietošanu vai paplašina tā lietojumu, var izmantot ar noteikumu, ka tās nerada pārpratumus. Tās konstruē un piestiprina pie mēra tādā veidā, ka parastos lietošanas apstākļos tie praktiski nevar samazināt mērījumu precizitāti.3.6. Lentes mērus veido tā, ka tad, kad lente ir izstiepta uz plakanas virsmas, tās malas ir taisnas un paralēlas.3.7. Lentes mēru uztīšanas mehānismus veido tā, ka tie nerada paliekamu lentes deformāciju.4. Graduējums un numerācija4.1. Graduējums un numerācija ir skaidra, regulāra, neizdzēšama un veidota tā, lai varētu vienkārši, droši un nepārprotami nolasīt mērījumu.4.2. Skalas intervāla vērtība ir 1 x 10n, 2 x 10n vai 5 x 10n, turklāt "n" ir pozitīvs vai negatīvs vesels skaitlis vai nulle.Tas ir vismaz:- 1 cm, ja mēra nominālais garums ir 2 m vai mazāks,- 10 cm, ja mēra nominālais garums ir no 2 m līdz 10 m,- 20 cm, ja mēra nominālais garums ir 10 m vai vairāk, bet mazāk nekā 50 m,- 50 cm, ja mēra nominālais garums ir 50 m vai vairāk.Īpašu lietojumu vajadzībām šīs vērtības tomēr var pārsniegt, ja to pamato, iesniedzot tipa apstiprinājuma pieprasījumu, un uz mēra norāda, kādam konkrētam lietošanas veidam tas paredzēts.4.3. Ja mēratzīmes ir līnijas, tām jābūt taisnām, perpendikulārām mērījumu asij un visām vienādā biezumā visā to garumā. Līniju garums atbilst attiecīgajai mērvienībai. Līnijām jābūt tādām, lai tās veidotu precīzu un skaidru skalu, un to biezums nerada mērījumu neprecizitāti.4.4. Dažas skalas iedaļas, jo īpaši mēra galos, var sadalīt visa mēra garumā pieņemtās vienības desmitdaļās. Šādā gadījumā sīkāk iedalītajā skalas daļā līniju biezums var būt mazāks nekā pārējā mēra daļā.4.5. Mēratzīmes var veidot arī caurumi, ja skalas intervāla vērtība ir viens centimetrs vai lielāka, vai tās var veidot citas atzīmes, ja skalas intervāla vērtība ir viens decimetrs vai lielāka, ar noteikumu, ka šādas atzīmes nodrošina pietiekami precīzu mērījumu nolasījumu, ņemot vērā precizitātes kategoriju, kurai pieder šis mērs.4.6. Numerācija var būt pieaugoša vai tā var atkārtoties. Gadījumā, kas minēts 4.4. punktā, sīkāk iedalītajās skalas daļās numerācija var būt atšķirīga no numerācijas pārējā mēra daļā. Numuru novietojums, lielums, forma, krāsa un kontrastainība jāpielāgo attiecīgajai skalai un mēratzīmēm, uz kuru tie attiecas.Neatkarīgi no 4.2. punktā noteiktās skalas vērtības atzīmes numurē metros, decimetros, centimetros vai milimetros, neuzrādot attiecīgo simbolu.Numurēto mēratzīmju numuri ir tādi, ka mērījuma nolasīšana ir nepārprotama.Ja numerācijas vienība nav metrs, bet gan cita vienība, metru mēratzīmes tomēr var numurēt metros. Pēc metru numuriem tādā gadījumā norāda simbolu "m".Pirms pārējām mēratzīmēm turklāt var norādīt iepriekš esošo metru skaitu.Ja ar līnijām iedalītas skalas intervāla vērtība ir formā 2 x 10n un ne mazāka par 2 centimetriem, visas skalas atzīmes numurē.4.7. Ja metram ir vairāk nekā viena skala, skalas intervāli var būt atšķirīgi un numerācija var palielināties tai pašā vai pretējā virzienā.5. Nominālais garums5.1. Mēru nominālais garums ir viena no šādām vērtībām: 0,5 – 1 – 1,5 – 2 – 3 – 4 – 5 m vai vesela skaitļa reizinājums ar 5 metriem.5.2. Īpašu lietojumu vajadzībām tomēr var atļaut citas vērtības ar noteikumu, ka vajadzību pēc šāda nominālā garuma mēra pamato, iesniedzot tipveida apstiprinājuma pieprasījumu, un uz mēra norāda, kādam konkrētam lietošanas veidam tas paredzēts.5.3. Daži 5.1. punktā minētie nominālie garumi nav atļauti mēriem, kas minēti 9.4.2. punktā.6. Uzraksti6.1. Uz garuma mēriem ir šādi uzraksti.6.1.1. Uzraksti, kas ir obligāti visos gadījumos:6.1.1.1. nominālais garums;6.1.1.2. ražotāja identifikācijas zīme vai tirdzniecības nosaukums;6.1.1.3. precizitātes kategorijas norāde: I, II vai III;6.1.1.4. EEK tipa apstiprinājuma zīme.6.1.2. Uzraksti, kas ir obligāti dažos gadījumos:6.1.2.1. atsauces temperatūra, ja tā nav 20 °C;6.1.2.2. vilces spēks;6.1.2.3. konkrētais lietošanas veids, kam mērs paredzēts – 4.2. un 5.2. punktā minētajos gadījumos.6.2. Nominālo garumu, nospriegojumu un temperatūru izsaka mērvienībās, kas apstiprinātas ar Padomes 1971. gada 18. oktobra Direktīvu [1] par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mērvienībām, vai šo mērvienību desmitkāršojumos vai decimāldaļās, aiz kā norāda to attiecīgo likumīgo simbolu.6.3. Visus šos uzrakstus izvieto skaidri saredzami un salasāmi, sākot no mēra gala.6.4. Ražotājs, uzņemoties par to pilnu atbildību, var norādīt mēra materiāla lineārās termiskās izplešanās koeficientu šādā formā: α =…6.5. Uz mēriem turklāt var būt citas ziņas, kas neattiecas uz metroloģiju un ko paredz citi noteikumi vai ko apstiprinājusi kompetentā valsts iestāde.6.6. Ja uzraksti nav doti koda veidā, tiem jābūt to dalībvalstu valsts valodās, kurām paredzēti šie mēri.6.7. Uz garuma mēriem var būt reklāmas uzraksti ar noteikumu, ka to izvietojums atbilst 6.8. punktā paredzētajiem noteikumiem.6.8. Uzrakstiem, tai skaitā reklāmas uzrakstiem, jābūt izvietotiem tādā veidā, lai tie nekādi netraucētu lietot instrumentu par mēru. Uz modeļa, ko iesniedz EEK tipa apstiprināšanai, ir obligātie uzraksti, izņemot EEK tipa apstiprinājuma zīmi, kā arī reklāmas uzrakstu vieta.7. Maksimālās pieļaujamās kļūdas7.1. Šajā direktīvā noteiktos garuma mērus atkarībā no to precizitātes iedala trijās kategorijās, ko apzīmē ar I, II un III.Garuma mēru EEK sākotnējā verifikācijā plus vai mīnus maksimālo pieļaujamo kļūdu nominālajam garumam vai attālumam starp jebkurām divām garuma mēra mēratzīmēm izsaka kā attiecīgā garuma funkciju ar formulu (a + b L) milimetros, kur:- L ir attiecīgais garums, kas noapaļots uz augšu līdz nākamajam veselajam metram,- a un b ir koeficienti, kas saskaņā ar šādu tabulu noteikti katrai precizitātes kategorijai:Precizitātes kategorija | a | b |I | 0,1 | 0,1 |II | 0,3 | 0,2 |III | 0,6 | 0,4 |7.2. Plus vai mīnus maksimālās pieļaujamās kļūdas intervālu garumam starp divu secīgu mēratzīmju asīm un maksimālās pieļaujamās atšķirības starp divu secīgu intervālu garumiem "i" katrai precizitātes kategorijai nosaka atbilstīgi šādai tabulai:Attiecīgā intervāla garums "i" | Maksimālā pieļaujamā kļūda vai starpība milimetros precizitātes kategorijai |I | II | III |i ≤ 1 mm | 0,1 | 0,2 | 0,3 |1 mm < i ≤ 1 cm | 0,2 | 0,4 | 0,6 |1 cm < i ≤ 1 dm | 0,3 | 0,5 | 0,9 |7.3. Gala garuma mēram vai kombinētajam mēram turklāt plus vai mīnus maksimālo pieļaujamo kļūdu galīgajam intervālam, kas saistīts ar virsmu, palielina:- par 0,1 mm I kategorijas mēriem,- par 0,2 mm II kategorijas mēriem,- par 0,3 mm III kategorijas mēriem.7.4. Maksimālā pieļaujamā kļūda lietošanas laikā ir divreiz lielāka par sākotnējā verifikācijā maksimālo pieļaujamo kļūdu, kas noteikta 7.1. punktā.7.5. Uz maksimālajām pieļaujamām kļūdām attiecas šādi atsauces nosacījumi.7.5.1. Atsauces temperatūra parasti ir 20 °C. Dažiem mēriem, kas aprakstīti 9. punktā, izņēmuma veidā tomēr var apstiprināt citu atsauces temperatūru.7.5.2. Garuma mēriem, kuriem 9. punktā noteikts vilces spēks, veic testus ar vilces spēku, kas norādīts uz mēra, pieliekot to visā pārbaudāmajā garumā uz horizontālas virsmas praktiski bez berzes.8. Verifikācijas zīmesVisus garuma mērus konstruē tā, ka tam var uzlikt verifikācijas zīmes, kas paredzētas Padomes 1971. gada 26. jūlija Direktīvā par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz kopīgiem noteikumiem, ko piemēro metroloģiskās kontroles mērinstrumentiem un metodēm. Šim nolūkam jāparedz vieta mēra sākuma gala tuvumā.9. Dažādi garuma mēru veidi, kas minēti šajā direktīvā9.1. Stiklšķiedras un plastmasas mēri, gala, līnijas vai kombinēti mēri, lentes mēri.Nominālais garums no 0,5 līdz 50 metriem.Uzrāda apmēram 20 N lielu vilces spēku.Gala mēru un kombinētu mēru brīvie gali jāaprīko ar lenti vai uzgali, kas ir izturīgs pret nodilumu.Šie mēri pieder I, II vai III precizitātes kategorijai.9.2. Cieti vai puscieti viengabala mēri no metāla vai cita materiāla (mērījumiem, kam nav vajadzīga īpaša precizitāte).Nominālais garums no 0,5 līdz 5 metriem.Šie mēri pieder II precizitātes kategorijai.9.3. Salokāmi mēri no metāla vai cita materiāla.Nominālais garums no 0,5 līdz 5 metriem.Daļas starp savienojumiem ir vienāda garuma.To savienojumus un regulējumu atvērtā stāvoklī nodrošina ar efektīvu ierīci, kas konstruēta tā, lai savienojumā neradītu papildu kļūdu, kura pārsniegtu 0,3 mm I un II precizitātes kategorijas mēriem un 0,5 mm III precizitātes kategorijas mēriem.Šie mēri pieder I, II vai III precizitātes kategorijai.9.4. Tērauda lentes mēri9.4.1. Mazi gala, līnijas vai kombinēti mēri ar uztīšanas mehānismuNominālais garums no 0,5 līdz 5 metriem.Šie mēri var būt korpusā, kura vienu izmēru var iekļaut mērāmajā daļā, jo īpaši iekšējo izmēru mērīšanas vajadzībām.Šo mēru brīvo galu aprīko ar nostiprinātu vai slīdošu āķi vai mēlīti.Šie mēri pieder I vai II precizitātes kategorijai.9.4.2. Lieli gala vai līniju mēri, kas paredzēti tādu garumu mērīšanai, kuri ir lielāki par mēra nominālo garumu.Nominālais garums: 5, 10, 20, 50, 100 vai 200 metru.Uz mēra norāda apmēram 50 N lielu vilces spēku.Šos mērus aprīko ar rokturiem vai gredzeniem abos galos.Ja rokturi ietilpst nominālajā garumā, tiem jābūt tā konstruētiem, lai to savienojumi neradītu mērījumu neprecizitāti.Šie mēri pieder I vai II precizitātes kategorijai.9.4.3. Lieli līniju vai kombinētie mēri ar uztīšanas mehānismu, kas nav paredzēti tādu garumu mērīšanai, kuri ir lielāki par mēra nominālo garumu.Nominālais garums no 5 līdz 100 metriem.Uz mēra norāda apmēram 50 N lielu vilces spēku.Brīvajā galā ir rokturis vai gredzens, ko neiekļauj nominālajā garumā.Šie mēri pieder I vai II precizitātes kategorijai.9.4.4. Kombinētie iegremdējamie lentes mēri ar atsvaru, ko lieto šķidrumu līmeņa pārbaudei.Nominālais garums no 5 līdz 50 metriem.Atsauces temperatūra dažos gadījumos var būt citāda, nevis 20 °C.Uz mēra jānorāda vilces spēks. Šis vilces spēks ir vienāds ar atsvara svaru. Uz atsvara jābūt norādei par tā masu.Galveno mēratzīmi, ar ko sākas skala, veido piemērotā formā izgatavota atsvara pamats, un atsvars ir pietiekami smags, lai pareizi nostieptu lenti, un izgatavots no materiāla, kas pēc trieciena nerada dzirksteles.Atsvaru pie lentes nostiprina fiksētā vai noņemamā veidā, tā ka tā pielikšana vai noņemšana nerada mērījumu neprecizitāti.Visu lentes garumu graduē milimetros un tas turpinās vienā atsvara pusē, kas ir plakana.Otru lentes galu aprīko ar uztīšanas mehānismu.Šie mēri pieder I vai II precizitātes kategorijai.Maksimālā pieļaujamā kļūda šādam instrumentam lietošanas stāvoklī ar atsvaru vienmēr ir vismaz 0,6 mm.9.5. Viengabala metāla garuma mēri precīziem mērījumiem:- cieti vai puscieti (nominālais garums no 0,5 līdz 5 m), ko jo īpaši izmanto mērījumiem ar iegremdēšanu,- lokani (nominālais garums no 1 līdz 200 m).Atsauces temperatūra dažos gadījumos var būt citāda, nevis 20 °C.Cieto mērstieņu galu aprīko ar uzmavu vai uzgali, kas ir izturīgs pret triecieniem un nodilumu.Elastīgo mēru brīvo galu var aprīkot ar gredzenu, rokturi vai āķi, kas neietilpst nominālajā garumā.Uz elastīgajiem mēriem norāda apmēram 50 N lielu vilces spēku.Šie mēri pieder I vai II precizitātes kategorijai.[1] OV L 243, 29.10.1971., 29. lpp.--------------------------------------------------