title: Komisijas Direktīva 2002/100/EK (2002. gada 20. decembris), ar ko groza Padomes Direktīvu 90/642/EEK par azoksistrobīna maksimālajiem pieļaujamajiem atlieku daudzumiemDokuments attiecas uz EEZ

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32002L0100

Oficiālais Vēstnesis L 002 , 07/01/2003 Lpp. 0033 - 0038

		Komisijas Direktīva 2002/100/EK(2002. gada 20. decembris),ar ko groza Padomes Direktīvu 90/642/EEK par azoksistrobīna maksimālajiem pieļaujamajiem atlieku daudzumiem(Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1990. gada 27. novembra Direktīvu 90/642/EEK par pesticīdu atlieku maksimālo daudzumu noteikšanu dažos augu izcelsmes produktos, tostarp augļos un dārzeņos un uz tiem [1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2002/79/EK [2], un jo īpaši tās 7. pantu,ņemot vērā Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvu 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū [3], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2002/81/EK [4], un jo īpaši tās 4. panta 1. punkta f) apakšpunktu,tā kā:(1) Jaunā aktīvā viela azoksistrobīns ar Komisijas Direktīvu 98/47/EK [5] ir iekļauta Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, lai to izmantotu tikai kā fungicīdu, neprecizējot īpašus nosacījumus, kas ietekmē tos kultūraugus, ko var apstrādāt ar augu aizsardzības līdzekļiem, kuros ir šādas darbīgās vielas.(2) Azoksistrobīna maksimālie atlieku daudzumi visos un uz visiem izstrādājumiem, uz ko attiecas Direktīva 90/642/EEK, ir noteikti tajās direktīvās, kurās grozījumi jo īpaši izdarīti ar Komisijas Direktīvu 1999/71/EK [6], 2000/48/EK [7], 2001/48/EK [8] un 2002/23/EK [9].(3) Maksimālie atlieku daudzumi, kas noteikti minētajā direktīvā, norāda uz azoksistrobīna atļauto pielietojumu attiecībā uz konkrētiem kultūraugiem. Tādiem kultūraugiem, attiecībā uz kuriem azoksistrobīnu pielietot nav atļauts, maksimālie atlieku daudzumi ir noteikti atbilstoši minimālajam analītiski nosakāmajam daudzumam. Parasti azoksistrobīna pielietojums radītu atliekas, kas pārsniedz minimālo analītiski nosakāmo daudzumu. Tādējādi, ja ir ierosināts jauns azoksistrobīna pielietojums, pirms var atļaut pielietot šādu jaunu augu aizsardzības līdzekli, kurā ir minētā aktīvā viela, dalībvalstīm prasa jaunu valsts pagaidu maksimālo atlieku daudzuma noteikšanu saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 4. panta 1. punkta f) apakšpunktu. Informāciju, kas attiecas uz papildu pielietojumu, atbilstoši ir iesniegušas dažas dalībvalstis. Pieejamā informācija ir pārbaudīta un ir pietiekama, lai Kopienā izmainītu pagaidu maksimālos atlieku daudzumus kultūraugiem, attiecībā uz kuriem dalībvalstis tagad ierosina atļaujas par pielietošanu attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļiem, kuros ir azoksistrobīns.(4) Attiecībā uz azoksistrobīna iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, tehniskais un zinātniskais novērtējums 1998. gada 22. aprīlī ir sagatavots Komisijas pārskata ziņojuma veidā. Ar to vielas pieļaujamā dienas deva tika noteikta uz 0,1 mg uz svara kg. Tas, kā pārtikas produkti, kas apstrādāti ar azoksistrobīnu, ietekmē patērētājus viņu mūžā, ir novērtēts saskaņā ar procedūrām un praksi, ko izmanto Kopienā, ņemot vērā pamatnostādnes, ko publicējusi Pasaules Veselības organizācija [10], kā arī Augu zinātniskās komitejas atzinumu [11] par izmanto metodoloģiju, un ir aprēķināts, ka tagad ierosinātie jaunie maksimālie atlieku daudzumi nepārsniegs pieļaujamo dienas devu.(5) Kopiena dara zināmu Komisijas direktīvas projektu Pasaules tirdzniecības organizācijai un, izstrādājot direktīvas galīgo variantu, ievēro saņemtās atsauksmes.(6) Ir ņemti vērā Augu zinātniskās komitejas atzinumi, jo īpaši tās konsultācijas un ieteikumi par tādu patērētāju aizsardzību, kas lieto pārtikas produktus, kuri apstrādāti ar pesticīdiem.(7) Tādēļ attiecīgi jāgroza Direktīva 90/642/EEK.(8) Šī direktīva ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsDirektīvas 90/642/EEK II pielikumā noteiktos azoksistrobīna maksimālos pesticīdu atlieku daudzumus aizstāj ar šās direktīvas pielikumā noteiktajiem maksimālajiem pesticīdu atlieku daudzumiem.2. pants1. Šī direktīva stājas spēkā 20. dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.2. Dalībvalstis nodrošina, ka stājas spēkā normatīvi un administratīvi akti, kas vajadzīgi, lai vēlākais līdz 2003. gada 31. martam nodrošinātu atbilstību šai direktīvai. Par to dalībvalstis tūlīt informē Komisiju.3. Dalībvalstis piemēro minētos noteikumus no 2003. gada 1. aprīļa.4. Kad dalībvalstis pieņem minētos aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.3. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 2002. gada 20. decembrīKomisijas vārdā —Komisijas loceklisDavid Byrne[1] OV L 350, 14.12.1990., 71. lpp.[2] OV L 291, 28.10.2002., 1. lpp.[3] OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.[4] OV L 276, 12.10.2002., 28. lpp.[5] OV L 191, 7.7.1998., 50. lpp.[6] OV L 194, 27.7.1999., 36. lpp.[7] OV L 197, 3.8.2000., 26. lpp.[8] OV L 180, 3.7.2001., 26. lpp.[9] OV L 64, 7.3.2002., 13. lpp.[10] Pamatnostādnes par to, kā noteikt pesticīdu atlieku devu (pārskatītas), ko sagatavojusi GEMS/Pārtikas programma sadarbībā ar Pesticīdu atlieku kodeksa komiteju un publicējusi Pasaules veselības organizācija 1997. gadā (WHO/FSF/FOS/97.7).[11] Augu zinātniskās komitejas atzinums par jautājumiem attiecībā uz pielikumu grozīšanu Padomes Direktīvām 86/362/EEK (OV L 221, 7.8.1986., 7. lpp.), 86/363/EEK (OV L 221, 7.8.1986., 43. lpp.) un 90/642/EEK (Atzinumu sniegusi Augu zinātniskā komiteja 1998. gada 14. jūlijā) (http://europa.eu.int/comm/dg24/health/sc/scp/out21_en.html).--------------------------------------------------PIELIKUMSProduktu grupas un atsevišķu produktu piemēri, uz ko attiecas maksimālie atlieku daudzumi | Pesticīdu atliekas un maksimālie atlieku daudzumi (mg/kg) |Azoksistrobīns |1.Svaigi, žāvēti vai termiski neapstrādāti augļi, kas iekonservēti sasaldējot, bez cukura piedevas; rieksti(i)CITRUSAUGĻI | 1 |Greipfrūti | |Citroni | |Laimi | |Mandarīni (tostarp klementīni un citi hibrīdi) | |Apelsīni | |Pampelmūzes | |Citi | |(ii)KOKU RIEKSTI (lobīti vai nelobīti) | 0,1 |Mandeles | |Brazīlijas rieksti | |Indijas rieksti | |Ēdamie kastaņi | |Kokosrieksti | |Lazdu rieksti | |Makadāmijas rieksti | |Pekanrieksti | |Priežu rieksti | |Pistācijas | |Valrieksti | |Citi | |(iii)SĒKLEŅI | 0,05 |Āboli | |Bumbieri | |Cidonijas | |Citi | |(iv)KAULEŅI | 0,05 |Aprikozes | |Ķirši | |Persiki (tostarp nektarīni un tiem līdzīgi hibrīdi) | |Plūmes | |Citi | |(v)OGAS UN SĪKAUGĻI | |(a)Galda un vīna vīnogas | 2 |Galda vīnogas | |Vīna vīnogas | |(b)Zemenes (izņemot meža zemenes) | 2 |(c)Avenes un kazenes (izņemot savvaļas) | 0,05 |Kazenes (Rubus froticosus) | |Kazenes (Rubus arcticus) | |Kazeņavenes | |Avenes | |Citi | |(d)Citi sīkie augļi un ogas (izņemot savvaļas) | 0,05 |Mellenes un brūklenes | |Dzērvenes | |Jāņogas (sarkanās un baltās, kā arī upenes) | |Ērkšķogas | |Citi | |(e)Savvaļas ogas un savvaļas augļi | 0,05 |(vi)DAŽĀDI | |Avokado | |Banāni | 2 |Dateles | |Vīģes | |Kivi | |Kumkvati | |Ličī | |Mango | |Olīvas | |Pasifloru augļi | |Ananasi | |Granātāboli | |Citi | 0,05 |2.Svaigi vai termiski neapstrādāti, saldēti vai žāvēti dārzeņi(i)SAKŅU UN BUMBUĻU DĀRZEŅI | |Sarkanās bietes | |Burkāni | 0,2 |Sakņu selerijas | |Mārrutki | 0,2 |Topinambūri | |Pastinaki | 0,2 |Sakņu pētersīļi | 0,2 |Redīsi | |Puravlapu plostbārži | 0,2 |Batātes | |Kāļi | |Turnepši | |Jamss | |Citi | 0,05 |(ii)SĪPOLU DĀRZEŅI | 0,05 |Ķiploki | |Sīpoli | |Šalotes | |Loki | |Citi | |(iii)AUGĻU DĀRZEŅI | |(a)Nakteņaugi | |Tomāti | 2 |Pipari | 2 |Baklažāni | 2 |Citi | 0,05 |(b)Ķirbjaugi ar ēdamu mizu | 1 |Gurķi | |Īsaugļu kārpainie gurķi | |Tumšzaļie kabači | |Citi | |(c)Ķirbjaugi ar neēdamu mizu | 0,05 |Melones | |Kabači | |Arbūzi | |Citi | |(d)Cukurkukurūza | 0,05 |(iv)KĀPOSTU DĀRZEŅI | 0,05 |(a)Ziedoši kāpostu dārzeņi | |Brokoļi | |Ziedkāposti | |Citi | |(b)Kāpostu dzimtas galviņdārzeņi | |Briseles kāposti | |Galviņkāposti | |Citi | |(c)Krustiežu dzimtas lapu dārzeņi | |Ķīnas kāposti | |Lapu kāposti | |Citi | |(d)kolrābji | |(v)LAPU DĀRZEŅI UN SVAIGI LAPU GARŠAUGI | |(a)Dārza salāti un tiem līdzīgi | 3 |Kressalāti | |Lauka salāti | |Dārza salāti | |Platlapu cigoriņi | |Citi | |(b)Dārza spināti un tiem līdzīgi | 0,05 |Dārza spināti | |Lapu bietes | |Citi | |(c)Ūdens kreses | 0,05 |(d)Lapu cigoriņi | 0,2 |(e)Lapu garšaugi | 3 |Kārveles | |Maurloki | |Pētersīļi | |Lapu selerijas | |Citi | |(vi)PĀKŠAUGI (svaigi) | |Pupas (ar pākstīm) | 1 |Pupas (bez pākstīm) | 0,2 |Zirņi (ar pākstīm) | 0,5 |Zirņi (bez pākstīm) | 0,2 |Citi | 0,05 |(vii)KĀTU DĀRZEŅI (svaigi) | |Sparģeļi | |Lapu artišoki | |Kātu selerijas | 5 |Fenheļi | |Artišoki | 1 |Puravi | 0,1 |Rabarberi | |Citi | 0,05 |(viii)SĒNES | 0,05 |(a)Kultivētas sēnes | |(b)Savvaļas sēnes | |3.Pākšaugi | 0,1 |Pupas | |Lēcas | |Zirņi | |Citi | |4.Eļļas augu sēklasLinsēklas | |Zemesrieksti | |Magoņu sēklas | |Sezama sēklas | |Saulgriežu sēklas | |Rapšu sēklas | 0,5 |Sojas pupas | |Sinepju sēklas | |Kokvilnas sēklas | |Citi | 0,05 |5.Kartupeļi | 0,05 |Agrie kartupeļi | |Galda kartupeļi | |6.Tēja (Camellia sinensis lapas un kāti, žāvēti, fermentēti vai citādi) | 0,1 |7.Apiņi (kaltēti), tostarp apiņu rogas un nekoncentrēts pulveris | 20 |--------------------------------------------------


title: Padomes Direktīva (1990. gada 29. maijs) par minimālajām prasībām attiecībā uz drošību un veselības aizsardzību darbā ar displeju ierīcēm (piektā atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punktu nozīmē)

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31990L0270

Oficiālais Vēstnesis L 156 , 21/06/1990 Lpp. 0014 - 0018 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 5 Sējums 4 Lpp. 0203  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 5 Sējums 4 Lpp. 0203

		Padomes Direktīva(1990. gada 29. maijs)par minimālajām prasībām attiecībā uz drošību un veselības aizsardzību darbā ar displeju ierīcēm (piektā atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punktu nozīmē)(90/270/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 118.a pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1], kas sagatavots pēc konsultācijām ar Darba drošības, higiēnas un veselības aizsardzības padomdevēju komiteju,sadarbojoties ar Eiropas Parlamentu [2],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [3],tā kā Līguma 118.a pants paredz, ka Padome ar direktīvām pieņem īpašas minimālās prasības uzlabojumu veicināšanai, īpaši darba vidē, lai garantētu darba ņēmēju drošības un veselības aizsardzības līmeņa uzlabošanu;tā kā saskaņā ar šo pantu šādas direktīvas atturas uzlikt tādus administratīvus, finansiālus un juridiskus ierobežojumus, kas traucē izveidoties un attīstīties maziem un vidējiem uzņēmumiem;tā kā Komisijas ziņojums par darba drošības, higiēnas un veselības aizsardzības programmu [4] paredz pieņemt ar jaunām tehnoloģijām saistītus pasākumus; tā kā Padome ir ņēmusi to vērā savā 1987. gada 21. decembra rezolūcijā par darba drošību, higiēnu un veselību [5];tā kā minimālo prasību ievērošanai, nodrošinot augstāku drošības līmeni darba iecirkņos ar displeju ierīcēm, ir būtiska nozīme darba ņēmēju veselības un drošības nodrošināšanā;tā kā šī direktīva ir atsevišķa direktīva 1989. gada 12. jūnija Direktīvas 89/391/EEK par pasākumiem, kas ieviešami, lai uzlabotu darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību darbā [6] 16. panta 1. punkta nozīmē; tā kā tādējādi pēdējās nosacījumi ir pilnībā piemērojami darba ņēmēju darbam saistībā ar displeju ierīču lietošanu, neierobežojot stingrākus un/vai specifiskākus noteikumus, kas ietverti šajā direktīvā;tā kā darba devēju pienākums ir būt informētiem par tehnoloģijas attīstības jaunumiem un zinātnes atklājumiem darba iecirkņu aprīkojuma jomā, lai varētu veikt jebkuras izmaiņas, kas nepieciešamas darba ņēmēju drošības un veselības aizsardzības uzlabošanas garantēšanai;tā kā ergonomiskajiem aspektiem ir īpaša nozīme ar displeju ierīcēm aprīkotā darba iecirknī;tā kā šī direktīva dod praktisku ieguldījumu iekšējā tirgus sociālās dimensijas radīšanā;tā kā saskaņā ar Lēmumu 74/325/EEK [7] Komisija, izstrādājot priekšlikumus šajā jomā, konsultējas ar Darba drošības, higiēnas un veselības aizsardzības padomdevēju komiteju,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.I IEDAĻAVISPĀRĪGI NOTEIKUMI1. pantsPriekšmets1. Šī direktīva, kas ir piektā atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē, nosaka minimālās prasības darba ņēmēju aizsardzībai darbā ar displeju ierīcēm, kā definēts 2. pantā.2. Direktīvas 89/391/EEK nosacījumus pilnībā piemēro visai 1. punktā minētajai jomai, neskarot stingrākus un/vai specifiskākus noteikumus, kas ietverti šajā direktīvā.3. Šī direktīva neattiecas uz:a) transportlīdzekļu vai mehānismu vadītāju vai kontroles kabīnēm;b) datorsistēmām uz transportlīdzekļa borta;c) datorsistēmām, kas paredzētas galvenokārt publiskai lietošanai;d) "portatīvām" sistēmām, kas neatrodas ilgstošā lietošanā darba iecirknī;e) kalkulatoriem, kases aparātiem un jebkādām citām ierīcēm ar mazu datu vai mērījumu displeju, kas nepieciešams ierīces tiešajai lietošanai;f) tradicionālas konstrukcijas rakstāmmašīnām, kas pieder pie "rakstāmmašīnas ar ekrānu" tipa.2. pantsDefinīcijasŠajā direktīvā:a) displeja ierīce: burtu un ciparu vai grafiskais displeja ekrāns, neatkarīgi no izmantotā displeja procesa;b) darba iecirknis: ierīču kopums, kurā ietilpst displeja ierīce, kas var būt apgādāta ar klaviatūru vai ievades ierīci un/vai programmatūru, kura nosaka operatora/mašīnas saskari, izvēles aksesuāriem, papildierīcēm, to skaitā diskešu ievadu, telefonu, modēmu, printeri, dokumentu turētāju, darba krēslu un darba galdu vai darba virsmu, un tiešo darba vidi;c) darba ņēmējs: jebkurš darba ņēmējs, kā definēts Direktīvas 89/391/EEK 3. panta a) apakšpunktā, kas pastāvīgi lieto displeja ierīces kā sava parastā darba būtisku sastāvdaļu.II IEDAĻADARBA DEVĒJU PIENĀKUMI3. pantsDarba iecirkņu analīze1. Darba devējiem ir pienākums veikt darba iecirkņu analīzi, lai novērtētu veselības un drošības apstākļus, ko viņi rada saviem darba ņēmējiem, īpaši saistībā ar iespējamo risku, kam pakļauta redze, kā arī ar fiziskās slodzes un garīga stresa problēmām.2. Darba devēji veic atbilstīgus pasākumus, lai novērstu konstatēto risku, pamatojoties uz 1. punktā minēto novērtējumu un ņemot vērā šādi konstatēto riska faktoru blakus un/vai kopējo ietekmi.4. pantsDarba iecirkņi, kas pirmoreiz nodoti ekspluatācijāDarba devējiem ir jāveic attiecīgie pasākumi, lai nodrošinātu, ka darba iecirkņi, kas pirmoreiz nodotas ekspluatācijā pēc 1992. gada 31. decembra, atbilst pielikumā noteiktajām minimālajām prasībām.5. pantsDarba iecirkņi, kas jau ir ekspluatācijāDarba devējiem ir jāveic attiecīgie pasākumi, lai nodrošinātu to, ka tās darba iecirkņi, kas jau atrodas ekspluatācijā 1992. gada 31. decembrī vai pirms šī datuma, tiek pielāgoti tā, lai ne vēlāk kā četrus gadus pēc šī datuma atbilstu pielikumā noteiktajām minimālajām prasībām.6. pantsDarba ņēmēju informēšana un apmācība1. Neskarot Direktīvas 89/391/EEK 10. pantu, darba ņēmēji saņem informāciju par visiem drošības un veselības aspektiem saistībā ar viņu darba iecirkni, konkrēti, informāciju par pasākumiem, kas piemērojami viņu darba iecirknim un ko veic saskaņā ar 3., 7. un 9. pantu.Visos gadījumos darba ņēmējus vai viņu pārstāvjus informē par jebkuru veselības un drošības pasākumu, ko veic saskaņā ar šo direktīvu.2. Neskarot Direktīvas 89/391/EEK 12. pantu, katru darba ņēmēju arī apmāca darba iecirkņa lietošanā pirms šī darba veida uzsākšanas un kad vien tiek būtiski mainīta darba iecirkņa organizācija.7. pantsIkdienas darba kārtībaDarba devējam jāplāno darba ņēmēja darbība tādā veidā, lai ikdienas darbā pie displeja ekrāna būtu periodiski pārtraukumi vai darbības maiņa, samazinot darba slodzi pie displeja ekrāna.8. pantsKonsultācijas un darba ņēmēju līdzdalībaApspriešanās ar darba ņēmējiem un/vai viņu pārstāvjiem un viņu līdzdalība notiek saskaņā ar Direktīvas 89/391/EEK 11. pantu par šajā direktīvā iekļautajiem jautājumiem, ietverot tās pielikumu.9. pantsDarba ņēmēju acu un redzes aizsardzība1. Darba ņēmējiem ir tiesības uz attiecīgu acu un redzes pārbaudi, ko veic persona ar šim darbam nepieciešamo kvalifikāciju:- pirms darba uzsākšanas pie displeja ekrāna,- ik pēc noteikta laikposma darba gaitā, un- ja viņiem ir redzes grūtības, kas var būt saistītas ar darbu pie displeja ekrāna.2. Darba ņēmējiem ir tiesības uz oftalmoloģisku izmeklēšanu, ja 1. punktā minētā pārbaude parāda, ka tā ir nepieciešama.3. Ja 1. punktā minētās pārbaudes vai 2. punktā minētās izmeklēšanas rezultāti parāda, ka tas ir nepieciešams, un, ja nevar izmantot normālus koriģējošus līdzekļus, darba ņēmēji jānodrošina ar speciāliem koriģējošiem līdzekļiem, kas ir piemēroti attiecīgajam darbam.4. Pasākumi, kas tiek veikti saskaņā ar šo pantu, nekādā gadījumā nedrīkst radīt darba ņēmējiem papildu finansiālās izmaksas.5. Darba ņēmēju acu un redzes aizsardzību var iekļaut valsts veselības aizsardzības sistēmā.III IEDAĻADAŽĀDI NOTEIKUMI10. pantsPielikuma pielāgošanaTīri tehniskas dabas pielāgojumi pielikumā, lai ņemtu vērā tehnikas attīstību, izmaiņas starptautiskajos noteikumos un specifikācijās un zināšanas displeju ierīču jomā, tiek veikti saskaņā ar Direktīvas 89/391/EEK 17. pantā noteikto procedūru.11. pantsNobeiguma noteikumi1. Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības līdz 1992. gada 31. decembrim.Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.2. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus tiesību aktus, ko tās pieņem vai jau ir pieņēmušas jomā, uz ko attiecas šī direktīva.3. Dalībvalstis ik pēc četriem gadiem informē Komisiju par šīs direktīvas praktisko īstenošanu, norādot darba devēju un darba ņēmēju viedokļus.Komisija par to informē Eiropas Parlamentu, Padomi, Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Darba drošības, higiēnas un veselības aizsardzības padomdevēju komiteju.4. Komisija regulāri sniedz ziņojumus Eiropas Parlamentam, Padomei un Ekonomikas un sociālo lietu komitejai par šīs direktīvas īstenošanu saskaņā ar 1., 2. un 3. punktu.12. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē 1990. gada 29. maijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsB. Ahern[1] OV C 113, 29.4.1988., 7. lpp. un OV C 130, 26.5.1989., 5. lpp.[2] OV C 12, 16.1.1989., 92. lpp. un OV C 113, 7.5.1990.[3] OV C 318, 12.12.1988., 32. lpp.[4] OV C 28, 3.2.1988., 3. lpp.[5] OV C 28, 3.2.1988., 1. lpp.[6] OV C 183, 29.6.1989., 1. lpp.[7] OV C 185, 9.7.1974., 15. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMSMINIMĀLĀS PRASĪBAS(4. un 5. pants)IevadpiezīmeŠajā pielikumā noteiktie pienākumi ir piemērojami, lai sasniegtu šīs direktīvas mērķus, un ciktāl, pirmkārt, pastāv attiecīgo komponentu klātbūtne darba iecirknī, un, otrkārt, to neizslēdz uzdevuma prasības vai raksturīgās pazīmes.1. IEKĀRTASa) vispārīgs komentārsIerīču kā tādu lietošana nedrīkst būt riska avots darba ņēmējiem.b) displeja ekrānsRakstu zīmes uz ekrāna ir skaidri izteiktas no formas viedokļa, atbilstīga lieluma un ar atbilstīgām atstarpēm starp rakstu zīmēm un rindām.Attēls uz ekrāna ir stabils, bez mirgošanas vai cita veida nestabilitātes.Gaišums un/vai kontrasts starp rakstu zīmēm un fonu ir tāds, lai lietotājs to varētu viegli pielāgot un lai tas arī būtu viegli pielāgojams apkārtējiem apstākļiem.Ekrāns ir viegli pagriežams un noliecams atbilstīgi lietotāja vajadzībām.Iespējams izmantot ekrānam atsevišķu pamatni vai pielāgojamu galdu.Ekrāns ir brīvs no spīduma un atstarojuma, kas var radīt diskomfortu lietotājam.c) klaviatūraKlaviatūra ir pagriežama un atdalīta no ekrāna, lai ļautu darba ņēmējam atrast ērtu darba stāvokli, novēršot roku vai plaukstu nogurumu.Platība klaviatūras priekšā ir pietiekoša, lai nodrošinātu atbalstu lietotāja rokām un plaukstām.Klaviatūra ir ar matētu virsmu, lai novērstu atspīdumu.Klaviatūras izkārtojums un taustiņu īpašības ir tādas, lai būtu atvieglota klaviatūras lietošana.Simboli uz taustiņiem ir pietiekami kontrastaini un salasāmi no paredzētā darba stāvokļa.d) darba galds vai darba virsmaDarba galds vai darba virsma ir pietiekami liela, ar mazatstarojošu virsmu, un ļauj elastīgi pielāgot ekrānu, klaviatūru, dokumentus un attiecīgo aprīkojumu.Dokumentu turētājs ir stabils un pielāgojams, un novietots tā, lai līdz minimumam samazinātu vajadzību pēc neērtām galvas un acu kustībām.Platība ir pietiekama, lai darba ņēmēji varētu atrast sev ērtu stāvokli.e) darba krēslsDarba krēsls ir stabils un nodrošina operatoram iespēju brīvi kustēties un ieņemt ērtu stāvokli.Sēdeklis ir ar pielāgojamu augstumu.Sēdekļa atzveltne ir ar pielāgojamu augstumu un slīpumu.Kāju atbalstu nodrošina katram, kas to vēlas.2. VIDEa) ar platību saistītās prasībasDarba iecirkņa izmēri un plānojums ir tāds, lai nodrošinātu lietotājam pietiekami daudz vietas stāvokļa mainīšanai un kustību variēšanai.b) apgaismojumsTelpas apgaismojums un/vai vietas apgaismojums (darba lampas) nodrošina pietiekamu apgaismojumu un kontrastu starp ekrānu un fonu veidojošo vidi, ņemot vērā darba veidu un lietotāja redzes prasības.Iespējamo traucējošo spīdumu un atstarojumu uz ekrāna vai cita aprīkojuma novērš, saskaņojot darba vietas un darba iecirkņa izkārtojumu ar mākslīgo gaismas avotu izvietojumu un tehnisko raksturojumu.c) atstarojums un spīdumsDarba iecirkņi ir iekārtoti tā, lai gaismas avoti, — logi un citi atvērumi, caurredzamas vai caurspīdīgas sienas un spilgtas krāsas konstrukcijas vai sienas — neradītu tiešu spīdumu un, ciktāl iespējams, neradītu atstarojumu uz ekrāna.Logi ir aprīkoti ar atbilstīgu pielāgojamu aizsegu sistēmu, lai samazinātu dienasgaismu, kas krīt uz darba iecirkni.d) troksnisTroksni, ko rada darba iecirknim (-ņiem) piederīgais aprīkojums, ņem vērā, aprīkojot darba iecirkni, jo īpaši tādēļ, lai nenovērstu uzmanību vai netraucētu runu.e) karstumsDarba iecirknim (-ņiem) piederīgais aprīkojums nerada pārmērīgu karstumu, kas varētu būt par iemeslu darba ņēmēju diskomfortam.f) starojumsViss starojumu, izņemot elektromagnētiskā spektra redzamo daļu, samazina līdz līmenim, kas, raugoties no darba ņēmēju drošības un veselības aizsardzības viedokļa, ir nenozīmīgs.g) mitrumsNosaka un uztur adekvātu mitruma līmeni.3. LIETOTĀJA/DATORA SASKARNEIzstrādājot, izvēloties, pasūtot un modificējot programmatūru, kā arī nosakot uzdevumus saistībā ar displeja ierīču lietošanu, darba devējs ņem vērā šādus principus:a) programmatūrai jābūt piemērotai uzdevuma veikšanai;b) programmatūrai jābūt viegli lietojamai un, attiecīgajos gadījumos, pielāgojamai lietotāja zināšanu vai pieredzes līmenim; nedrīkst izmantot kvantitatīvas vai kvalitatīvas pārbaudes mehānismus, neinformējot par to darba ņēmējus;c) sistēmām jānodrošina atgriezeniskā saikne ar darba ņēmējiem, kas veic darbību;d) sistēmām jāparāda informācija tādā formātā un tempā, kas ir pielāgots lietotājiem;e) jāpiemēro programmatūras ergonomikas principi, jo īpaši ar cilvēkiem saistītu datu apstrādē.--------------------------------------------------


title: Padomes Direktīva 94/30/EK (1994. gada 23. jūnijs), ar ko groza II pielikumu Direktīvai 90/642/EEK par pesticīdu atlieku maksimāli pieļaujamo daudzumu noteikšanu dažos augu izcelsmes produktos un uz tiem, ieskaitot augļus un dārzeņus, un paredz maksimāli pieļaujamo daudzumu saraksta izveidi

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31994L0030

Oficiālais Vēstnesis L 189 , 23/07/1994 Lpp. 0070 - 0083 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 3 Sējums 59 Lpp. 0128  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 3 Sējums 59 Lpp. 0128

		Padomes Direktīva 94/30/EK(1994. gada 23. jūnijs),ar ko groza II pielikumu Direktīvai 90/642/EEK par pesticīdu atlieku maksimāli pieļaujamo daudzumu noteikšanu dažos augu izcelsmes produktos un uz tiem, ieskaitot augļus un dārzeņus, un paredz maksimāli pieļaujamo daudzumu saraksta izveidiEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1990. gada 27. novembra Direktīvu 90/642/EEK par pesticīdu atlieku maksimāli pieļaujamo daudzumu noteikšanu dažos augu izcelsmes produktos un uz tiem, ieskaitot augļus un dārzeņus [1], un jo īpaši tās 1. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā Komisija saskaņā ar Direktīvu 90/642/EEK ir saņēmusi pilnvaru sagatavot pesticīdu atlieku un to maksimāli pieļaujamo daudzumu sarakstu, kas jāapstiprina Padomei;tā kā lauksaimniecības prakses rezultātā augu izcelsmes produktos, ieskaitot augļus un dārzeņus, var rasties pesticīdu atliekas; tā kā, lai tiem noteiktu maksimāli pieļaujamos daudzumus, jāņem vērā atbilstoši dati gan attiecībā uz atļautajiem pesticīdu izmantojumiem, gan kontrolētiem izmēģinājumiem; tā kā pieejamie dati pēc esošajiem standartiem bieži vien ir nepietiekami, lai noteiktu maksimāli pieļaujamos daudzumus;tā kā, lai labāk novērtētu pesticīdu atlieku devu, ja iespējams, būtu saprātīgi vienlaikus noteikt maksimāli pieļaujamos atsevišķu pesticīdu atlieku daudzumus visās galvenajās uztura sastāvdaļās; tā kā minētie daudzumi atspoguļo pesticīdu minimālo daudzumu, ko izmanto, lai sasniegtu atbilstošu kontroli, piemērojot to tādā veidā, lai atlieku daudzums būtu pēc iespējas mazāks un pieņemams no toksikoloģiskā viedokļa;tā kā tagad ir lietderīgi noteikt maksimāli pieļaujamos dažu pesticīdu, proti, daminozīda, lambda-cihalotrīna, propikonazola, karbofurāna, karbosulfāna, benfurakarba, furatiokarba, ciflutrīna, metalaksila, benalaksila, fenarimola un etefona daudzumus augu izcelsmes produktos; tā kā nepietiekamu datu dēļ tomēr nav iespējams noteikt maksimāli pieļaujamos daudzumus visām pesticīdu atlieku un produktu kombinācijām;tā kā nepietiekamas datu pieejamības gadījumā būtu jāpiešķir laiks vajadzīgo datu ieguvei; tā kā laika posms, kas nepārsniedz četrus gadus, šim nolūkam šķiet piemērots; tā kā tāpēc vēlākais līdz 1999. gada 30. jūnijam uz tādu datu pamata jānosaka maksimāli pieļaujamie daudzumi; tā kā, ja netiek sniegti pietiekami dati, daudzumus parasti nosaka atbilstošās kvantitatīvās noteikšanas robežās;tā kā maksimāli pieļaujamie atlieku daudzumi, kas noteikti šajā direktīvā, būs jāpārskata aktīvo vielu atkārtotas novērtēšanas procesā, kas paredzēts darba programmā, kura noteikta 8. panta 2. punktā Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvā 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū [2],IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsDirektīvas 90/642/EEK II pielikumā pievieno šādas pesticīdu atliekas:a, b, c No 1999. gada 30. jūnija, ja nepieņem citus daudzumus, piemēro šādus maksimāli pieļaujamos daudzumus:a  0,02b  0,05c  0,1Produktu grupas un atsevišķu produktu piemēri, kam piemēro maksimālos atlieku daudzumus | Pesticīdu atliekas un maksimāli pieļaujamie atlieku daudzumi (mg/kg) |Daminozīds (daminozīda un 1,1-dimetilhidrazīna summa, ko nosaka kā daminozīdu) | Lambda — cihalotrīns | Propikonazols |1.Svaigi, žāvēti vai termiski neapstrādāti augļi, kas iekonservēti sasaldējot, bez cukura piedevām; riekstii)CITRUSAUGĻI | 0,02 | a | 0,05 |greipfrūti | | | |citroni | | | |laimi | | | |mandarīni (ieskaitot klementīnus un tamlīdzīgus hibrīdus) | | | |apelsīni | | | |pampelmūzes | | | |pārējie | | | |ii)KOKU RIEKSTI (lobīti vai nelobīti) | 0,05 | 0,05 | 0,05 |mandeles | | | |Brazīlijas rieksti | | | |Indijas rieksti | | | |ēdamie kastaņi | | | |kokosrieksti | | | |lazdu rieksti | | | |makadāmijas rieksti | | | |pekanrieksti | | | |priežu rieksti | | | |pistācijas | | | |valrieksti | | | |pārējie | | | |iii)SĒKLEŅI | | 0,1 | 0,05 |āboli | 0,02 | | |bumbieri | | | |cidonijas | | | |pārējie | 0,02 | | |iv)KAULEŅI | 0,02 | | |aprikozes | | 0,2 | 0,2 |ķirši | | | b |persiki (ieskaitot nektarīnus un tamlīdzīgus hibrīdus) | | 0,2 | 0,2 |plūmes | | | b |pārējie | | 0,1 | 0,05 |v)OGAS UN SĪKAUGĻI | 0,02 | | |a)galda un vīna vīnogas | | 0,2 | 0,5 |galda vīnogas | | | |vīna vīnogas | | | |b)zemenes (izņemot meža zemenes) | | a | 0,05 |c)avenes un kazenes (izņemot savvaļas) | | 0,02 | 0,05 |kazenes (Rubus fruticosus) | | | |kazenes (Rubus arcticus) | | | |kazeņavenes | | | |avenes | | | |pārējie | | | |d)pārējie sīkaugļi un ogas (izņemot savvaļas) | | | 0,05 |mellenes (Vaccinium myrtillus sugas auglis) | | | |dzērvenes | | | |jāņogas (sarkanās un baltās, kā arī upenes) | | 0,1 | |ērkšķogas | | 0,1 | |pārējie | | 0,02 | |e)meža ogas un savvaļas augļi | | 0,02 | 0,05 |vi)DAŽĀDI | 0,02 | 0,02 | |avokado | | | |banāni | | | |dateles | | | |vīģes | | | |kivi | | | |kumkvati | | | |ličī | | | |mango | | | |olīvas | | | |pasifloru augļi | | | |ananasi | | | |granātāboli | | | |pārējie | | | 0,05 |2.Svaigi vai termiski neapstrādāti, saldēti vai sausi dārzeņii)SAKŅU UN BUMBUĻU DĀRZEŅI | 0,02 | 0,02 | 0,05 |sarkanās bietes | | | |burkāni | | | |sakņu selerijas | | | |mārrutki | | | |topinambūri | | | |pastinaki | | | |sakņu pētersīļi | | | |redīsi | | | |puravlapu plostbārži | | | |batātes | | | |kāļi | | | |lauka rāceņi | | | |jamsi | | | |pārējie | | | |ii)SĪPOLU DĀRZEŅI | 0,02 | | 0,05 |ķiploki | | | |sīpoli | | | |šalotes | | | |loki | | a | |pārējie | | 0,02 | |iii)AUGĻUS NESOŠI | 0,02 | | |a)nakteņaugi | | a | |tomāti | | | |pipari | | | |baklažāni | | | b |pārējie | | | 0,05 |b)ķirbjaugi ar ēdamu mizu | | 0,1 | b |gurķi | | | |kornišoni | | | |tumšzaļie kabači | | | |pārējie | | | |c)ķirbjaugi ar neēdamu mizu | | a | b |melones | | | |kabači | | | |arbūzi | | | |pārējie | | | |d)cukurkukurūza | | 0,02 | 0,05 |iv)KĀPOSTU DĀRZEŅI | 0,02 | | 0,05 |a)ziedoši kāpostu dārzeņi | | a | |sparģeļkāposti | | | |ziedkāposti | | | |pārējie | | | |b)kāpostu dzimtas galviņdārzeņi | | | |Briseles kāposti | | 0,05 | |galviņkāposti | | 0,2 | |pārējie | | 0,02 | |c)krustziežu dzimtas lapu dārzeņi | | a | |Ķīnas kāposti | | | |lapu kāposti | | | |pārējie | | | |d)kolrābji | | a | |v)LAPU DĀRZEŅI UN SVAIGI GARŠAUGI | 0.02 | | 0,05 |a)dārza salāti un tamlīdzīgi | | 1 | |kressalāti | | | |salātu baldriņi | | | |dārza salāti | | | |platlapu cigoriņi | | | |pārējie | | | |b)dārza spināti un tamlīdzīgi | | a | |lapu bietes (mangoldi) | | | |c)ūdens kreses | | 0,02 | |d)lapu cigoriņi | | a | |e)garšaugi | | 1 | |kārveles | | | |maurloki | | | |pētersīļi | | | |lapu selerijas | | | |pārējie | | | |vi)PĀKŠAUGU DĀRZEŅI (svaigi) | 0,02 | | 0,05 |pupiņas (ar pākstīm) | | 0,2 | |pupiņas (bez pākstīm) | | | |zirņi (ar pākstīm) | | 0,2 | |zirņi (bez pākstīm) | | 0,2 | |pārējie | | 0,02 | |vii)KĀTU DĀRZEŅI | 0,02 | | |sparģeļi | | 0,02 | |lapu artišoki | | | b |kātu (smaržīgās) selerijas | | | |fenheļi | | | b |artišoki | | | |puravi | | | |rabarberi | | | |pārējie | | a | 0,05 |viii)SĒNES | 0,02 | | 0,05 |šampinjoni | | a | |savvaļas sēnes | | 0,02 | |3.Pākšaugi | 0,02 | 0,02 | 0,05 |pupas | | | |lēcas | | | |zirņi | | | |pārējie | | | |4.Eļļas augu sēklas | 0,05 | 0,02 | |linsēklas, | | | b |zemesrieksti | | | |magoņu sēklas | | | |sēzama sēklas | | | |saulgriežu sēklas (nelobītas) | | | |rapšu sēklas | | | |sojas pupas | | | |baltās sinepes | | | |kokvilnas sēklas | | | |pārējie | | | 0,05 |5.Kartupeļi | 0,02 | 0,02 | 0,05 |agrīnie un galda | | | |kartupeļi | | | |6.Tēja (melnā tēja, kas pārstrādāta no camellia sinensis lapām) | 0,1 | 1 | 0,1 |7.Apiņi (žāvēti), ieskaitot apiņu rogas un nekoncentrētu pulveri | 0,1 | 10 | 0,1 |Produktu grupas un atsevišķu produktu piemēri, kam piemēro maksimālos atlieku daudzumus | Pesticīdu atliekas un maksimāli pieļaujamie atlieku daudzumi (mg/kg) |Karbofurāns (karbofurāna un 3-hidroksikarbofurāna summa, ko nosaka kā karbofurānu) | Karbosulfāns | Benfurakarbs | Furatiokarbs |1.Svaigi, žāvēti vai termiski neapstrādāti augļi, kas iekonservēti sasaldējot, bez cukura piedevām; riekstii)CITRUSAUGĻI | c | b | b | 0,05 |greipfrūti | | | | |citroni | | | | |laimi | | | | |mandarīni (ieskaitot klementīnus un tamlīdzīgus hibrīdus) | | | | |apelsīni | | | | |pampelmūzes | | | | |pārējie | | | | |ii)KOKU RIEKSTI (lobīti vai nelobīti) | | 0,05 | | 0,05 |mandeles | | | | |Brazīlijas rieksti | | | | |Indijas rieksti | | | | |ēdamie kastaņi | | | | |kokosrieksti | | | | |lazdu rieksti | c | | b | |makadāmijas rieksti | | | | |pekanrieksti | | | | |priežu rieksti | | | | |pistācijas | | | | |valrieksti | | | | |pārējie | 0,1 | | 0,05 | |iii)SĒKLEŅI | c | b | 0,05 | 0,05 |āboli | | | | |bumbieri | | | | |cidonijas | | | | |pārējie | | | | |iv)KAULEŅI | c | b | 0,05 | 0,05 |aprikozes | | | | |ķirši | | | | |persiki (ieskaitot nektarīnus un tamlīdzīgus hibrīdus) | | | | |plūmes | | | | |pārējie | | | | |v)OGAS UN SĪKAUGĻI | | 0,05 | 0,05 | 0,05 |a)galda un vīna vīnogas | 0,1 | | | |galda vīnogas | | | | |vīna vīnogas | | | | |b)zemenes (izņemot meža zemenes) | c | | | |c)avenes un kazenes (izņemot savvaļas) | 0,1 | | | |kazenes (Rubus fruticosus) | | | | |kazenes (Rubus arcticus) | | | | |kazeņavenes | | | | |avenes | | | | |pārējie | | | | |d)pārējie sīkaugļi un ogas (izņemot savvaļas) | 0,1 | | | |mellenes (Vaccinium myrtillus sugas auglis) | | | | |dzērvenes | | | | |jāņogas (sarkanās un baltās, kā arī upenes) | | | | |ērkšķogas (cynorrhodon) | | | | |pārējie | | | | |e)meža ogas un savvaļas augļi | 0,1 | | | |vi)DAŽĀDI | 0,1 | 0,05 | 0,05 | 0,05 |avokado | | | | |banāni | | | | |dateles | | | | |vīģes | | | | |kivi | | | | |kumkvati | | | | |ličī | | | | |mango | | | | |galda olīvas | | | | |olīvas (eļļas ekstrakcijai) | | | | |pasifloru augļi | | | | |ananasi | | | | |granātāboli | | | | |pārējie | | | | |2.Svaigi vai termiski neapstrādāti, saldēti vai sausi dārzeņii)SAKŅU UN BUMBUĻU DĀRZEŅI | | | 0,05 | 0,05 |sarkanās bietes | | | | |burkāni | 0,3 | 0,1 | | |sakņu selerijas | c | | | |mārrutki | | | | |topinambūri | | | | |pastinaki | 0,3 | 0,1 | | |sakņu pētersīļi | | | | |redīsi | 0,5 | | | |puravlapu plostbārži | | | | |batātes | | | | |kāļi | c | b | | |lauka rāceņi | c | b | | |jamsi | | | | |pārējie | 0,1 | 0,05 | | |ii)SĪPOLU DĀRZEŅI | | | 0,05 | 0,05 |ķiploki | 0,3 | | | |sīpoli | 0,3 | b | | |šalotes | 0,3 | | | |loki | | | | |pārējie | 0,1 | 0,05 | | |iii)AUGĻUS NESOŠI | | | | |a)nakteņaugi | 0,1 | 0.05 | 0,05 | 0,05 |tomāti | | | | |pipari | | | | |baklažāni | | | | |pārējie | | | | |b)ķirbjaugi ar ēdamu mizu | 0,1 | 0,05 | 0,05 | 0,05 |gurķi | | | | |kornišoni | | | | |tumšzaļie kabači | | | | |pārējie | | | | |c)ķirbjaugi ar neēdamu mizu | | b | b | 0,05 |melones | c | | | |kabači | | | | |arbūzi | | | | |pārējie | 0,1 | | | |d)cukurkukurūza | c | 0,05 | 0,05 | 0,05 |iv)KĀPOSTAUGI | | | | |a)ziedoši kāpostu dārzeņi | 0,2 | b | b | 0,1 |sparģeļkāposti | | | | |ziedkāposti | | | | |pārējie | | | | |b)kāpostu dzimtas galviņdārzeņi | c | b | b | 0,05 |Briseles kāposti | | | | |galviņkāposti | | | | |pārējie | | | | |c)krustziežu dzimtas lapu dārzeņi | c | b | 0,05 | 0,05 |Ķīnas kāposti | | | | |lapu kāposti | | | | |pārējie | | | | |d)kolrābji | 0,2 | b | 0,05 | 0,05 |v)LAPU DĀRZEŅI UN SVAIGI GARŠAUGI | 0,1 | 0,05 | 0,05 | 0,05 |a)lapu salāti un tamlīdzīgi | | | | |kressalāti | | | | |salātu baldriņi | | | | |dārza salāti | | | | |platlapu cigoriņi | | | | |pārējie | | | | |b)dārza spināti un tamlīdzīgi | | | | |lapu bietes (mangoldi) | | | | |c)ūdenskreses | | | | |d)lapu cigoriņi | | | | |e)garšaugi | | | | |kārveles | | | | |maurloki | | | | |pētersīļi | | | | |lapu selerijas | | | | |pārējie | | | | |vi)PĀKŠAUGU DĀRZEŅI (svaigi) | | 0,05 | 0,05 | |pupiņas (ar pākstīm) | c | | | b |pupiņas (bez pākstīm) | c | | | b |zirņi (ar pākstīm) | | | | |zirņi (bez pākstīm) | | | | |pārējie | 0,1 | | | 0,05 |vii)KĀTU DĀRZEŅI | | | 0,05 | |sparģeļi | | | | |lapu artišoki | | | | |kātu selerijas | c | b | | b |fenheļi | | | | |artišoki | | | | |puravi | c | b | | |rabarberi | | | | |pārējie | 0,1 | 0,05 | | 0,05 |viii)SĒNES | 0,1 | 0,05 | 0,05 | 0,05 |šampinjoni | | | | |savvaļas sēnes | | | | |3.Pākšaugi | | 0,05 | 0,05 | |pupas | c | | | b |lēcas | | | | |zirņi | | | | |pārējie | 0,1 | | | 0,05 |4.Eļļas augu sēklas | | 0,05 | | |linsēklas | c | | | |zemesrieksti | c | | | |magoņu sēklas | | | | |sēzama sēklas | c | | | |saulgriežu sēklas | c | b | | |rapšu sēklas | c | b | | b |sojas pupas | c | | | b |baltās sinepes | | | | |kokvilnas sēklas | c | b | b | b |pārējie | 0,1 | 0,05 | 0,05 | 0,05 |5.Kartupeļi | c | 0,05 | 0,05 | 0,05 |agrīnie un galda kartupeļi | | | | |6.Tēja (melnā tēja, kas pārstrādāta no camellia sinensis lapām) | 0,2 | 0,1 | 0,1 | 0,1 |7.Apiņi (žāvēti), ieskaitot apiņu rogas un nekoncentrētu pulveri | 10 | b | 5 | 5 |Produktu grupas un atsevišķu produktu piemēri, kam piemēro maksimālos atlieku daudzumus | Pesticīdu atliekas un maksimāli pieļaujamie atlieku daudzumi (mg/kg) |Ciflutrīns, ieskaitot pārējo izomēru komponentu maisījumus (izomēru summa) | Metalaksils | Benalaksils | Fenarimols | Etefons |1.Svaigi, žāvēti vai termiski neapstrādāti augļi, kas iekonservēti sasaldējot, bez cukura piedevām; riekstii)CITRUSAUGĻI | 0,02 | b | 0,05 | 0,02 | b |greipfrūti | | | | | |citroni | | | | | |laimi | | | | | |mandarīni (ieskaitot klementīnus un tamlīdzīgus hibrīdus) | | | | | |apelsīni | | | | | |pampelmūzes | | | | | |pārējie | | | | | |ii)KOKU RIEKSTI (lobīti vai nelobīti) | 0,02 | 0,05 | 0,05 | 0,02 | 0,1 |mandeles | | | | | |Brazīlijas rieksti | | | | | |Indijas rieksti | | | | | |ēdamie kastaņi | | | | | |kokosrieksti | | | | | |lazdu rieksti | | | | | |makadāmijas rieksti | | | | | |pekanrieksti | | | | | |priežu rieksti | | | | | |pistācijas | | | | | |valrieksti | | | | | |pārējie | | | | | |iii)SĒKLEŅI | 0,2 | 1 | 0,05 | 0,3 | 3 |āboli | | | | | |bumbieri | | | | | |cidonijas | | | | | |pārējie | | | | | |iv)KAULEŅI | | | 0,05 | a | |aprikozes | | | | | |ķirši | 0,2 | b | | | 3 |persiki (ieskaitot nektarīnus un tamlīdzīgus hibrīdus) | | b | | | |plūmes | 0,2 | | | | |pārējie | a | 0,05 | | | 0,05 |v)OGAS UN SĪKAUGĻI | | | | | |a)galda un vīna vīnogas | 0,3 | | 0,2 | 0,3 | b |galda vīnogas | | 2 | | | |vīna vīnogas | | 1 | | | |b)zemenes (izņemot meža zemenes) | a | 0,5 | 0,05 | 0,3 | 0,05 |c)avenes un kazenes (izņemot savvaļas) | 0,02 | b | 0,05 | | 0,05 |kazenes (Rubus fruticosus) | | | | | |kazenes (Rubus arcticus) | | | | | |kazeņavenes | | | | | |avenes | | | | a | |pārējie | | | | 0,02 | |d)pārējie sīkaugļi un ogas (izņemot savvaļas) | | 0,05 | 0,05 | | |mellenes (Vaccinium myrtillus sugas auglis) | | | | | |dzērvenes | | | | | |jāņogas (sarkanās un baltās, kā arī upenes) | a | | | 1 | 5 |ērkšķogas | a | | | 1 | |pārējie | 0,02 | | | 0,02 | 0,05 |e)meža ogas un savvaļas augļi | 0,02 | 0,05 | 0,05 | 0,02 | 0,05 |vi)DAŽĀDI | 0,02 | | 0,05 | 0,02 | |avokado | | b | | | |banāni | | | | | |dateles | | | | | |vīģes | | | | | b |kivi | | b | | | |kumkvati | | | | | |ličī | | | | | |mango | | | | | |galda olīvas | | | | | b |olīvas (eļļas ekstrakcijai) | | | | | b |pasifloru augļi | | | | | |ananasi | | | | | b |granātāboli | | | | | |pārējie | | 0,05 | | | 0,05 |2.Svaigi vai termiski neapstrādāti, saldēti vai sausi dārzeņii)SAKŅU UN BUMBUĻU DĀRZEŅI | 0,02 | | | 0,02 | 0,05 |sarkanās bietes | | | | | |burkāni | | 0,1 | | | |sakņu selerijas | | | | | |mārrutki | | | | | |topinambūri | | | | | |pastinaki | | 0,1 | | | |sakņu pētersīļi | | | | | |redīsi | | | | | |puravlapu plostbārži | | | b | | |batātes | | | | | |kāļi | | | | | |lauka rāceņi | | | | | |jamsi | | | | | |pārējie | | 0,05 | 0,05 | | |ii)SĪPOLU DĀRZEŅI | 0,02 | b | | 0,02 | |ķiploki | | | | | |sīpoli | | | 0,2 | | b |šalotes | | | | | |loki | | | | | |pārējie | | | 0,05 | | 0,05 |iii)AUGĻUS NESOŠI | | | | | |a)nakteņaugi | | | | a | |tomāti | 0,05 | b | 0,2 | | 3 |pipari | a | b | 0,2 | | 3 |baklažāni | | | | | |pārējie | 0,02 | 0,05 | 0,05 | | 0,05 |b)ķirbjaugi ar ēdamu mizu | a | b | 0,05 | a | 0,05 |gurķi | | | | | |kornišoni | | | | | |tumšzaļie kabači | | | | | |pārējie | | | | | |c)ķirbjaugi ar neēdamu mizu | 0,02 | | | a | 0,05 |melones | | b | b | | |kabači | | | | | |arbūzi | | b | b | | |pārējie | | 0,05 | 0,05 | | |d)cukurkukurūza | 0,02 | 0,05 | 0,05 | 0,02 | b |iv)KĀPOSTU DĀRZEŅI | | | 0,05 | 0,02 | 0,05 |a)ziedoši kāpostu dārzeņi | | a | | | |sparģeļkāposti | a | | | | |ziedkāposti | 0,05 | | | | |pārējie | 0,02 | | | | |b)kāpostu dzimtas galviņdārzeņi | 0,2 | | | | |Briseles kāposti | | | | | |galviņkāposti | | 1 | | | |pārējie | | 0,05 | | | |c)krustziežu dzimtas lapu dārzeņi | a | | | | |Ķīnas kāposti | | b | | | |lapu kāposti | | b | | | |pārējie | | 0,05 | | | |d)kolrābji | 0,02 | 0,05 | | | |v)LAPU DĀRZEŅI UN SVAIGI GARŠAUGI | | | 0,02 | 0,05 | |a)dārza salāti un tamlīdzīgi | 0,5 | b | | | |kressalāti | | | | | |salātu baldriņi | | | | | |dārza salāti | | | b | | |platlapu cigoriņi | | | | | |pārējie | | | 0,05 | | |b)dārza spināti un tamlīdzīgi | 0,02 | b | 0,05 | | |lapu bietes (mangoldi) | | | | | |c)ūdens kreses | 0,02 | b | 0,05 | | |d)lapu cigoriņi | 0,02 | b | 0,05 | | |e)garšaugi | 0,02 | b | 0,05 | | |kārveles | | | | | |maurloki | | | | | |pētersīļi | | | | | |lapu selerijas | | | | | |pārējie | | | | | |vi)PĀKŠAUGU DĀRZEŅI (svaigi) | 0,05 | 0,05 | 0,05 | | 0,05 |pupiņas (ar pākstīm) | | | | | |pupiņas (bez pākstīm) | | | | | |zirņi (ar pākstīm) | | | | a | |zirņi (bez pākstīm) | | | | a | |pārējie | | | | 0,02 | |vii)KĀTU DĀRZEŅI | | | 0,05 | | 0,05 |sparģeļi | | | | | |lapu artišoki | | | | | |kātu (smaržīgās) selerijas | | | | | |fenheļi | | | | | |artišoki | | b | | a | |puravi | a | b | | | |rabarberi | | | | | |pārējie | 0,02 | 0,05 | | 0,02 | |viii)SĒNES | 0,02 | 0,05 | 0,05 | 0,02 | 0,05 |šampinjoni | | | | | |savvaļas sēnes | | | | | |3.Pākšaugi | 0,02 | 0,05 | 0,05 | 0,02 | 0,05 |pupas | | | | | |lēcas | | | | | |zirņi | | | | | |pārējie | | | | | |4.Eļļas augu sēklas | | | | 0,02 | 0,05 |linsēklas | | b | | | |zemesrieksti | | | | | |magoņu sēklas | | | | | |sēzama sēklas | | | | | |saulgriežu sēklas | | | | | |rapšu sēklas | 0,05 | | b | | |sojas pupas | | | b | | |baltās sinepes | | | | | |kokvilnas sēklas | | | | | |pārējās | 0,02 | 0,05 | 0,05 | | |5.Kartupeļi | 0,02 | 0,05 | 0,05 | 0,02 | 0,05 |agrīnie un galda kartupeļi | | | | | |6.Tēja (melnā tēja, kas pārstrādāta no camellia sinensis lapām) | b | 0,1 | 0,1 | 0,05 | 0,1 |7.Apiņi (žāvēti), ieskaitot apiņu rogas un nekoncentrētu pulveri | 20 | 10 | 0,1 | 5 | 0,1 |2. pantsDalībvalstīs vēlākais līdz 1995. gada 30. jūnijam stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības.Kad dalībvalstis pieņem šos tiesību aktus, tajos iekļauj atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka metodes, kā izdarīt šādas atsauces.3. pantsŠī direktīva stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.4. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Luksemburgā, 1994. gada 23. jūnijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsG. Moraitis[1] OV L 350, 14.12.1990., 71. lpp. Direktīva grozīta ar Direktīvu 93/58/EEK (OV L 211, 23.8.1993., 6. lpp.).[2] OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp. Direktīva grozīta ar Direktīvu 93/71/EEK (OV L 221, 31.8.1993., 27. lpp.).--------------------------------------------------


title: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/104/EK ( 2008. gada 19. novembris ) par pagaidu darba aģentūrām

text:
               5.12.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 327/9

      EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2008/104/EK
   (2008. gada 19. novembris)
   par pagaidu darba aģentūrām
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 137. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
   pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,
   saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),
   tā kā:

               (1)

               Šajā direktīvā ievēro pamattiesības un principus, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (3). Tā jo īpaši ir paredzēta, lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību hartas 31. pantam, kas nosaka, ka katram darba ņēmējam ir tiesības uz veselībai nekaitīgiem, drošiem un cilvēka cieņai atbilstošiem darba apstākļiem un uz maksimālā darba laika ierobežošanu, uz dienas un nedēļas atpūtas laiku, kā arī uz ikgadēju apmaksātu atvaļinājumu.

               (2)

               Kopienas Hartas par darba ņēmēju sociālajām pamattiesībām 7. punktā inter alia ir noteikts, ka, lai īstenotu iekšējo tirgu, jāuzlabo Eiropas Kopienas darba ņēmēju dzīves un darba apstākļi; šis process būs veiksmīgs, ja šo apstākļu uzlabošana notiks saskaņoti, galvenokārt attiecībā uz tādiem darba veidiem kā noteikta termiņa līguma darbs, nepilna laika darbs, pagaidu darba aģentūru darbs un sezonas darbs.

               (3)

               Saskaņā ar Līguma 138. panta 2. punktu Komisija 1995. gada 27. septembrī apspriedās ar darba devējiem un darba ņēmējiem Kopienas līmenī par rīcības gaitu, kas Kopienas līmenī jāpieņem attiecībā uz darba ņēmēju darbalaika elastību un drošību par darbu.

               (4)

               Pēc šīs apspriešanās Komisija pauda viedokli, ka ir ieteicama Kopienas rīcība, un saskaņā ar Līguma 138. panta 3. punktu 1996. gada 9. aprīlī turpināja apspriešanos ar darba devējiem un darba ņēmējiem par plānotā priekšlikuma saturu.

               (5)

               Pamatnolīguma par darbu uz noteiktu laiku, ko parakstīja 1999. gada 18. martā, ievadā parakstītājas puses norādīja nodomus apsvērt vajadzību panākt tādu pašu vienošanos par pagaidu darba aģentūrām un nolēma Direktīvā par noteikta termiņa darbu neietvert pagaidu darba aģentūru darbiniekus.

               (6)

               Vispārējās dažādu nozaru organizācijas, proti, Eiropas Rūpniecības un darba devēju konfederācijas savienība (UNICE) (4), Uzņēmumu ar valsts kapitāla daļu un vispārējās ekonomiskās intereses uzņēmumu Eiropas centrs (CEEP), Eiropas Arodbiedrību konfederācija (EAK) 2000. gada 29. maijā kopīgā vēstulē informēja Komisiju par vēlmi uzsākt EK līguma 139. pantā noteikto procedūru. 2001. gada 28. februārī nākamajā kopīgajā vēstulē tās lūdza Komisijai pagarināt 138. panta 4. punktā minēto termiņu par vienu mēnesi. Komisija šo lūgumu apmierināja un pagarināja sarunu termiņu līdz 2001. gada 15. martam.

               (7)

               Sociālie partneri 2001. gada 21. maijā atzina, ka pārrunās par pagaidu darba aģentūrām nekāda vienošanās nav panākta.

               (8)

               Eiropadome 2005. gada martā uzskatīja par būtisku atkārtoti izvērst Lisabonas stratēģiju un koncentrēt tās prioritātes uz izaugsmi un nodarbinātību. Padome apstiprināja Integrētas izaugsmes un nodarbinātības pamatnostādnes (2005.–2008. gadam), kuru mērķis inter alia ir veicināt elastību reizē ar nodarbinātības drošumu un mazināt darba tirgus segmentāciju, pienācīgi ņemot vērā sociālo partneru nozīmi.

               (9)

               Saskaņā ar Komisijas paziņojumu par Sociālo programmu laikposmam līdz 2010. gadam, ko Eiropadome 2005. gada martā atzinīgi novērtēja kā ieguldījumu Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanā, stiprinot Eiropas sociālo modeli, Eiropadome uzskatīja, ka jauni darba organizācijas veidi un lielāka darba ņēmēju un uzņēmumu līgumattiecību dažādība, labāka elastības un drošības saskaņošana veicinās spēju pielāgoties. Turklāt 2007. gada decembrī Eiropadome apstiprināja kopējos elastdrošības principus, par kuriem bija panākta vienošanās un kuri rada līdzsvaru starp elastību un drošību darba tirgū, kā arī palīdz gan darba ņēmējiem, gan darba devējiem izmantot globalizācijas sniegtās iespējas.

               (10)

               Eiropas Savienībā pastāv ievērojamas atšķirības attiecībā uz pagaidu darba aģentūru izmantojumu un pagaidu darba aģentūru darbinieku juridisko stāvokli, statusu un darba apstākļiem.

               (11)

               Pagaidu darba aģentūras ne tikai apmierina uzņēmuma vajadzību pēc elastības, bet arī darba ņēmēju vajadzību pēc darba un privātās dzīves saskaņošanas. Tādējādi tās veicina darba vietu radīšanu un palīdz veicināt dalību un integrāciju darba tirgū.

               (12)

               Ar šo direktīvu izveido pagaidu darba aģentūru darbinieku aizsardzības sistēmu, kas ir nediskriminējoša, pārredzama un proporcionāla, vienlaikus tajā ievēro darba tirgu dažādību un kolektīvās darba attiecības.

               (13)

               Ar Padomes Direktīvu 91/383/EEK (1991. gada 25. jūnijs), kas papildina pasākumus, kuru mērķis ir veicināt uzlabojumus darba drošībā un veselības aizsardzībā attiecībā uz darba ņēmējiem, kas pieņemti darbā uz noteiktu laiku vai arī īslaicīgā darbā (5), nosaka pagaidu darba aģentūru darbiniekiem piemērojamos drošības un veselības aizsardzības noteikumus.

               (14)

               Darba un nodarbinātības pamata apstākļiem, ko piemēro pagaidu darba aģentūru darbiniekiem būtu jābūt vismaz tādiem, kādus piemērotu darba ņēmējiem, ja lietotājuzņēmums pats tos būtu pieņēmis darbā veikt šo pašu darbu.

               (15)

               Uz nenoteiktu laiku noslēgti darba līgumi ir vispārējais darba attiecību veids. Attiecībā uz darba ņēmējiem, kas ar savu pagaidu darba aģentūru ir noslēguši pastāvīgu līgumu, un ņemot vērā īpašo aizsardzību, kādu šāds līgums sniedz, būtu jāpieņem noteikums, kas pieļautu izņēmumus no lietotājuzņēmumos piemērojamiem noteikumiem.

               (16)

               Lai elastīgi darbotos darba tirgus un kolektīvo darba attiecību dažādības apstākļos, dalībvalstis var atļaut sociālajiem partneriem noteikt darba un nodarbinātības apstākļus, ja ir ievērots attiecīgo pagaidu darba aģentūru darbinieku vispārējais aizsardzības līmenis.

               (17)

               Turklāt atsevišķos gadījumos dalībvalstīm, pamatojoties uz vienošanos, kas ar sociālajiem partneriem noslēgta valsts līmenī, vajadzētu būt iespējai piemērot atkāpi no vienlīdzīgas attieksmes principa, kamēr tiek nodrošināts pienācīgs aizsardzības līmenis.

               (18)

               Kopā ar uzlabojumu pagaidu darba aģentūru darbinieku minimālajā aizsardzībā būtu jāpārskata pagaidu darba aģentūru darbam noteiktie ierobežojumi un aizliegumi. To pamatojums var būt saistīts tikai ar vispārējo interesi, jo īpaši attiecībā uz darba ņēmēju aizsardzību, drošības un veselības aizsardzības prasībām darba vietā un vajadzību nodrošināt, lai darba tirgus darbotos pareizi un lai tiktu novērsta ļaunprātīga izmantošana.

               (19)

               Tāpat šī direktīva neietekmē nedz sociālo partneru autonomiju, nedz sociālo partneru savstarpējās attiecības, tostarp viņu tiesības iesaistīties sarunās un slēgt koplīgumus atbilstīgi valsts tiesību aktiem un praksei, vienlaikus ievērojot spēkā esošos prioritāros Kopienas tiesību aktus.

               (20)

               Šīs direktīvas noteikumi par ierobežojumiem vai aizliegumiem attiecībā uz pagaidu darba aģentūru darbu neskar valsts tiesību aktus vai praksi, kas aizliedz ar pagaidu darba aģentūru darbiniekiem aizstāt darba ņēmējus, kuri streiko.

               (21)

               Dalībvalstīm būtu jāizstrādā administratīvas vai juridiskas procedūras, lai aizsargātu pagaidu darba aģentūru darbinieku tiesības, un jānodrošina iedarbīgas, atturošas un samērīgas sankcijas, ko piemēro gadījumos, kad netiek pildīti šajā direktīvā paredzētie pienākumi.

               (22)

               Šī direktīva būtu jāīsteno atbilstīgi Līguma noteikumiem par brīvību sniegt pakalpojumus un brīvību veikt uzņēmējdarbību un neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 96/71/EK (1996. gada 16. decembris) par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā (6).

               (23)

               Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi, proti, izveidot Kopienas līmenī saskaņotu regulējumu pagaidu darba aģentūru darbinieku aizsardzībai, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka minētās rīcības mēroga vai iedarbības dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, nosakot minimālās prasības, kas jāpiemēro visā Kopienā, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.
   I   NODAĻA
   VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
   1. pants
   Darbības joma
   1.   Šī direktīva attiecas uz darba ņēmējiem, kam ir darba līgums vai darba attiecības ar pagaidu darba aģentūru un kas norīkoti lietotājuzņēmumos veikt pagaidu darbu to uzraudzībā un vadībā.
   2.   Šo direktīvu piemēro valsts un privātiem uzņēmumiem, kas ir pagaidu darba aģentūras vai lietotājuzņēmumi, kas veic saimnieciskas darbības, neatkarīgi no tā, vai tie gūst peļņu vai ne.
   3.   Dalībvalstis pēc apspriešanās ar sociālajiem partneriem var noteikt, ka šī direktīva neattiecas uz darba līgumiem vai attiecībām, kas izveidotas kā īpašas valsts vai valsts atbalstītas profesionālās apmācības, integrēšanas vai pārkvalificēšanas programmas daļa.
   2. pants
   Mērķis
   Šīs direktīvas mērķis ir nodrošināt pagaidu darba aģentūru darbinieku aizsardzību un uzlabot pagaidu darba aģentūru darba kvalitāti, nodrošinot 5. pantā izklāstīto vienlīdzīgas attieksmes principa piemērošanu pagaidu darba aģentūru darbiniekiem un atzīstot pagaidu darba aģentūras kā darba devējus, tajā pašā laikā ņemot vērā vajadzību izveidot piemērotu sistēmu pagaidu darba aģentūru darba izmantošanai, lai efektīvi palīdzētu radīt darba vietas un attīstīt elastīgas darba formas.
   3. pants
   Definīcijas
   1.   Šajā direktīvā:

               a)

               “darba ņēmējs” ir persona, kuru kā darba ņēmēju aizsargā attiecīgās dalībvalsts tiesību akti nodarbinātības jomā;

               b)

               “pagaidu darba aģentūra” ir juridiska vai fiziska persona, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem slēdz darba līgumus vai veido darba attiecības ar pagaidu darba aģentūras darbiniekiem, lai tos norīkotu uz laiku strādāt lietotājuzņēmumos to uzraudzībā un vadībā;

               c)

               “pagaidu darba aģentūras darbinieks” ir darba ņēmējs, kam ir darba līgums vai darba attiecības ar pagaidu darba aģentūru un kas lietotājuzņēmumā norīkots veikt pagaidu darbu tā uzraudzībā un vadībā;

               d)

               “lietotājuzņēmums” ir fiziska vai juridiska persona, kura labā un kura uzraudzībā un vadībā pagaidu darba aģentūras darbinieks strādā noteiktu laiku;

               e)

               “norīkojums” ir periods, kad pagaidu darba aģentūras darbinieks strādā lietotājuzņēmumā, lai veiktu pagaidu darbu tā uzraudzībā un vadībā;

               f)

               “darba un nodarbinātības pamata apstākļi” ir darba un nodarbinātības apstākļi, kas noteikti tiesību aktos administratīvos noteikumos, koplīgumos un/vai citos saistošos vispārējos noteikumos, kas ir spēkā lietotājuzņēmumā attiecībā uz:

                           i)

                           darba laiku, virsstundām, pārtraukumiem, atpūtas laiku, nakts darbu, brīvdienām un valsts noteiktām brīvdienām;

                           ii)

                           darba samaksu.

         2.   Šī direktīva neskar valstu tiesību aktus attiecībā uz darba samaksu, darba līguma, darba attiecību vai darba ņēmēja definīciju.
   Dalībvalstis no šīs direktīvas darbības jomas neizslēdz darba ņēmējus, darba līgumus vai darba attiecības tikai tādēļ, ka tās attiecas uz nepilna laika darba ņēmējiem, noteikta termiņa līgumdarba ņēmējiem vai personām, kam ir darba līgums vai darba attiecības ar pagaidu darba aģentūru.
   4. pants
   Ierobežojumu vai aizliegumu pārskatīšana
   1.   Aizliegumus vai ierobežojumus izmantot pagaidu darba aģentūru darbu pamato, tikai ievērojot vispārējas intereses, jo īpaši attiecībā uz pagaidu darba aģentūru darbinieku aizsardzību, veselības aizsardzības un drošības prasībām darbā, vai vajadzību nodrošināt, ka darba tirgus darbojas labi un ka pārkāpumi ir novērsti.
   2.   Dalībvalstis pēc apspriešanās ar sociālajiem partneriem atbilstīgi valsts tiesību aktiem, koplīgumiem un praksi līdz 2011. gada 5. decembrim pārskata visus ierobežojumus vai aizliegumus attiecībā uz pagaidu darbu, lai pārbaudītu, vai tie balstās uz 1. punktā minētajiem pamatojumiem.
   3.   Ja koplīgumos ir noteikti šādi ierobežojumi vai aizliegumi, 2. punktā paredzēto pārskatīšanu var veikt sociālie partneri, kuri ir apspriedušies par attiecīgo vienošanos.
   4.   1., 2. un 3. punkts neskar valsts prasības attiecībā uz pagaidu darba aģentūru reģistrēšanu, licencēšanu, sertificēšanu, finanšu garantijām vai pārraudzību.
   5.   Dalībvalstis līdz 2011. gada 5. decembrim informē Komisiju par 2. un 3. punktā paredzētās pārskatīšanas rezultātiem.
   II   NODAĻA
   NODARBINĀTĪBA UN DARBA APSTĀKĻI
   5. pants
   Vienlīdzīgas attieksmes princips
   1.   Darba un nodarbinātības pamata apstākļi pagaidu darba aģentūru darbiniekiem to norīkojuma laikā lietotājuzņēmumā ir vismaz tādi paši kā tie, ko piemērotu, ja tie šajā uzņēmumā darbā būtu pieņemti tieši un veiktu šo pašu darbu.
   Piemērojot pirmo daļu, noteikumiem lietotājuzņēmumā par:

               a)

               grūtnieču un sieviešu, kas baro bērnu ar krūti, un bērnu un jauniešu aizsardzību un

               b)

               vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm un visām darbībām, lai apkarotu diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas, ticības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ,

         jāatbilst tiesību aktos, regulās, administratīvajos noteikumos, koplīgumos un/vai citos vispārīgos noteikumos paredzētajiem noteikumiem.
   2.   Pēc apspriešanās ar sociālajiem partneriem attiecībā uz darba samaksu dalībvalstis var pieļaut atbrīvojumu no 1. punktā noteiktā principa, ja pagaidu darba aģentūru darbinieki, kam ir pastāvīgs darba līgums ar pagaidu darba aģentūru, turpina saņemt darba samaksu starp norīkojumiem.
   3.   Pēc apspriešanās ar sociālajiem partneriem dalībvalstis attiecīgā līmenī un atkarībā no dalībvalstu nosacījumiem var pagaidu darba aģentūru darbiniekiem piešķirt iespēju saglabāt vai noslēgt koplīgumus, kuros, ievērojot pagaidu darba aģentūru darbinieku vispārējo aizsardzību, var noteikt pagaidu darba aģentūru darbinieku darba un nodarbinātības apstākļus, kas var atšķirties no 1. punktā noteiktajiem.
   4.   Ja pagaidu darba aģentūru darbiniekiem ir nodrošināta pietiekama līmeņa aizsardzība, dalībvalstis, kuru tiesību aktos vai nu nav sistēmas koplīgumu pasludināšanai par vispārpiemērojamiem, vai arī tiesību aktos vai praksē nav sistēmas tādu līgumu attiecināšanai uz visiem līdzīgiem uzņēmumiem konkrētā nozarē vai ģeogrāfiskā zonā, pēc apspriešanās ar sociālajiem partneriem valsts līmenī un pamatojoties uz viņu noslēgto līgumu, var ieviest noteikumus attiecībā uz darba un nodarbinātības pamata apstākļiem, atkāpjoties no 1. punktā noteiktā principa. Tādos pasākumos var paredzēt kvalifikācijas periodu vienlīdzīgai attieksmei.
   Šajā punktā minētie noteikumi atbilst Kopienas tiesību aktiem un ir pietiekami precīzi un pieejami, lai ļautu iesaistītajām nozarēm un uzņēmumiem apzināt savus pienākumus un tos pildīt. Dalībvalstis, piemērojot 3. panta 2. punktu, jo īpaši norāda, vai darba devēja sociālās drošības sistēmas, tostarp pensiju, slimības pabalstu un finanšu līdzdalības sistēmas ir iekļautas 1. punktā minētajos darba un nodarbinātības pamata apstākļos. Tādas procedūras neskar arī tādas attiecīgas valsts, reģiona, vietējā vai nozaru līmeņa vienošanās, kas darba ņēmējiem ir vismaz tikpat labvēlīgas.
   5.   Dalībvalstis veic atbilstīgus pasākumus saskaņā ar valsts tiesību aktiem un/vai praksi, lai novērstu ļaunprātību šā panta piemērošanā un jo īpaši lai novērstu secīgu nosūtīšanu darbā nolūkā apiet šīs direktīvas noteikumus. Tās informē Komisiju par šādiem pasākumiem.
   6. pants
   Nodarbinātības, koplietošanas telpu un iespēju un profesionālās apmācības pieejamība
   1.   Pagaidu darba aģentūru darbiniekus informē par brīvajām darba vietām lietotājuzņēmumā, lai tiem dotu tādas pašas iespējas kā pārējiem šā uzņēmuma darba ņēmējiem atrast pastāvīgu darbu. Šādu informāciju var sniegt, izvietojot paziņojumu tam piemērotā vietā uzņēmumā, kura labā un kura uzraudzībā pagaidu darba aģentūras darbinieks strādā.
   2.   Dalībvalstis veic vajadzīgās darbības, lai nodrošinātu, ka visas klauzulas, ar ko aizliedz vai kā rezultātā pēc norīkojuma beigām novilcina darba līguma noslēgšanu vai darba attiecību izveidošanu starp lietotājuzņēmumu un pagaidu darba aģentūras darbinieku, nav spēkā vai ka tās var pasludināt par spēkā neesošām.
   Šis punkts neskar noteikumus par samērīga apjoma kompensācijām, ko pagaidu darba aģentūras saņem par pakalpojumiem, ko tās sniegušas lietotājuzņēmumiem pagaidu darba aģentūras darbinieku norīkošanai, pieņemšanai darbā un apmācībai.
   3.   Pagaidu darba aģentūras no darba ņēmējiem neiekasē nekādu maksu par to, ka tiem ir nodrošināta iespēja tikt pieņemtiem darbā lietotājuzņēmumā, noslēgt darba līgumu vai izveidot darba attiecības ar lietotājuzņēmumu pēc tam, kad ir izpildīts norīkojums uz attiecīgo uzņēmumu.
   4.   Neskarot 5. panta 1. punktu, pagaidu darba aģentūru darbiniekiem dod iespēju izmantot lietotājuzņēmuma ērtības vai koplietošanas telpas vai iespējas, jo īpaši ēdnīcu pakalpojumus, bērnu aprūpes iespējas, un transporta pakalpojumus ar tādiem pašiem noteikumiem kā darba ņēmējiem, kas uzņēmumā pieņemti tieši, izņemot gadījumus, kad atšķirīgo attieksmi var pamatot ar objektīviem iemesliem.
   5.   Dalībvalstis veic piemērotus pasākumus vai veicina dialogu starp sociālajiem partneriem saskaņā ar valstī pastāvošajām tradīcijām un praksi, lai:

               a)

               uzlabotu pagaidu darba aģentūru darbinieku piekļuvi apmācībai un bērnu aprūpes iespējām pagaidu darba aģentūrās, arī periodos starp norīkojumiem, lai uzlabotu viņu karjeras attīstību un iespēju tikt nodarbinātiem;

               b)

               uzlabotu pagaidu darba aģentūru darbinieku piekļuvi apmācībai, kas paredzēta lietotājuzņēmuma darba ņēmējiem.

         7. pants
   Pagaidu darba aģentūru darbinieku pārstāvība
   1.   Saskaņā ar dalībvalstu noteikumiem pagaidu darba aģentūru darbiniekus ņem vērā, aprēķinot darba ņēmēju skaitu, kuru sasniedzot pagaidu darba aģentūrās jāizveido Kopienas un valsts tiesību aktos un koplīgumos paredzētās darba ņēmējus pārstāvošas struktūras.
   2.   Dalībvalstis var noteikt, ka, ievērojot to noteiktus nosacījumus, aprēķinot darba ņēmēju skaitu, kuru sasniedzot lietotājuzņēmumos jāizveido Kopienas un valsts tiesību aktos un koplīgumos paredzētās darba ņēmējus pārstāvošas struktūras, pagaidu darba aģentūru darbiniekus ņem vērā tā, it kā tie būtu lietotājuzņēmumā tieši pieņemti darba ņēmēji uz tādu pašu laiku.
   3.   Dalībvalstīm, kuras izmanto 2. punktā minēto iespēju, nav jāīsteno šā panta 1. punkta noteikumi.
   8. pants
   Darba ņēmēju pārstāvju informēšana
   Neskarot valsts un Kopienas noteikumus attiecībā uz informēšanu un apspriešanos, kas ir stingrāki un/vai konkrētāki, un jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/14/EK (2002. gada 11. marts), ar ko izveido vispārēju sistēmu darbinieku informēšanai un uzklausīšanai Eiropas Kopienā (7), lietotājuzņēmumam, informējot par nodarbinātības situāciju attiecīgajā uzņēmumā struktūras, kas pārstāv darba ņēmējus un kas ir izveidotas atbilstīgi valsts un Kopienas tiesību aktiem, jāsniedz atbilstīga informācija par pagaidu darba aģentūru darbinieku izmantošanu.
   III   NODAĻA
   NOBEIGUMA NOTEIKUMI
   9. pants
   Minimālās prasības
   1.   Šī direktīva neskar dalībvalstu tiesības piemērot vai pieņemt darba ņēmējiem labvēlīgākus normatīvus un administratīvus aktus vai arī veicināt vai atļaut sociālajiem partneriem noslēgt darba ņēmējiem labvēlīgākus koplīgumus.
   2.   Šīs direktīvas īstenošana nekādā gadījumā nesniedz pietiekamu pamatojumu tam, lai attaisnotu darba ņēmēju aizsardzības vispārējā līmeņa samazināšanu jomās, uz kurām attiecas šī direktīva. Tā neierobežo dalībvalstu un/vai darba devēju un darba ņēmēju tiesības, ņemot vērā mainīgos apstākļus, ieviest atšķirīgus normatīvus, reglamentējošus vai līguma noteikumus nekā tie, kas ir spēkā šīs direktīvas pieņemšanas laikā, ar nosacījumu, ka vienmēr tiek ievērotas šajā direktīvā paredzētās minimālās prasības.
   10. pants
   Sodi
   1.   Dalībvalstis paredz attiecīgus pasākumus gadījumos, kad pagaidu darba aģentūra vai lietotājuzņēmums neievēro šīs direktīvas prasības. Jo īpaši tās nodrošina to, ka ir pieejamas atbilstīgas administratīvas vai tiesu procedūras, lai varētu īstenot pienākumus, kas izriet no šīs direktīvas.
   2.   Dalībvalstis nosaka normas par sodiem, ko piemēro, ja ir pārkāpti valsts noteikumi šīs direktīvas piemērošanai, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to īstenošanu. Šiem sodiem ir jābūt iedarbīgiem, samērīgiem un atturošiem. Līdz 2011. gada 5. decembrim dalībvalstis dara Komisijai zināmus šos noteikumus un savlaicīgi arī visus turpmākos grozījumus šajos noteikumos. Tās īpaši nodrošina to, lai darba ņēmēju un/vai to pārstāvju rīcībā būtu atbilstoši līdzekļi, kas nodrošinātu šajā direktīvā paredzēto saistību izpildi.
   11. pants
   Īstenošana
   1.   Dalībvalstīs pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības līdz 2011. gada 5. decembrim, vai nodrošina to, ka sociālie partneri, savstarpēji vienojoties, ievieš līgumā vajadzīgos noteikumus, kā arī dalībvalstīm ir jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai jebkurā brīdī spētu nodrošināt, ka šīs direktīvas mērķi ir sasniegti. Tās tūlīt par to informē Komisiju.
   2.   Kad dalībvalstis pieņem šos pasākumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka to, kā izdarīt šādas atsauces.
   12. pants
   Komisijas veikta pārbaude
   Līdz 2013. gada 5. decembrim Komisija, apspriežoties ar dalībvalstīm un sociālajiem partneriem Kopienas līmenī, pārbauda šīs direktīvas piemērošanu, lai attiecīgā gadījumā varētu ierosināt vajadzīgos grozījumus.
   13. pants
   Stāšanās spēkā
   Šī direktīva stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   14. pants
   Adresāti
   Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

      Strasbūrā, 2008. gada 19. novembrī

            Eiropas Parlamenta vārdā —

            priekšsēdētājs

         H.-G. PÖTTERING

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         J.-P. JOUYET

      (1)  OV C 61, 14.3.2003., 124. lpp.

      (2)  Eiropas Parlamenta 2002. gada 21. novembra Atzinums (OV C 25 E, 29.1.2004., 368. lpp.), Padomes 2008. gada 15. septembra Kopējā nostāja un Eiropas Parlamenta 2008. gada 22. oktobra Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

      (3)  OV C 303, 14.12.2007., 1. lpp.

      (4)  UNICE nomainīja nosaukumu 2007. gada janvārī, un tagad tās nosaukums ir BUSINESSEUROPE.

      (5)  OV L 206, 29.7.1991., 19. lpp.

      (6)  OV L 18, 21.1.1997., 1. lpp.

      (7)  OV L 80, 23.3.2002., 29. lpp.