title: Komisijas Direktīva 2014/79/ES ( 2014. gada 20. jūnijs ), ar ko groza II pielikuma C papildinājumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2009/48/EK par rotaļlietu drošumu attiecībā uz TCEP , TCPP un TDCP  Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               21.6.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 182/49

         KOMISIJAS DIREKTĪVA 2014/79/ES
   (2014. gada 20. jūnijs),
   ar ko groza II pielikuma C papildinājumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2009/48/EK par rotaļlietu drošumu attiecībā uz TCEP, TCPP un TDCP

   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija Direktīvu 2009/48/EK par rotaļlietu drošumu (1) un jo īpaši tās 46. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Viela tris(2-hloretil)fosfāts (TCEP), CAS Nr. 115-96-8, ir fosfātesteris, ko izmanto polimēros kā liesmas slāpējošu plastifikatoru. TCEP galvenokārt izmanto tādās nozarēs kā būvniecība, mēbeļu ražošana un tekstilrūpniecība. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (2), TCEP ir klasificēts kā 2. kategorijas kancerogēna viela un 1.B kategorijas reproduktīvajai sistēmai toksiska viela.

               (2)

               Direktīvā 2009/48/EK ir noteiktas vispārīgas prasības vielām, kuras saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008 ir klasificētas kā kancerogēnas, mutagēnas vai toksiskas reproduktīvajai sistēmai (CMR). Tādas vielas nedrīkst izmantot rotaļlietās, rotaļlietu daļās vai mikrostrukturāli atšķirīgās rotaļlietu daļās, izņemot tad, ja tās nav pieejamas bērniem, ja to izmantošana ir atļauta ar Komisijas lēmumu vai to individuālā koncentrācija ir vienāda ar vai mazāka par attiecīgajām koncentrācijām, kuras noteiktas tādu maisījumu klasifikācijā, kas satur šo vielu kā CMR. Ja nav nekādu īpašu prasību, rotaļlietas var saturēt TCEP tādās koncentrācijās, kas ir vienādas ar vai mazākas par attiecīgajām koncentrācijām, kuras noteiktas tādu maisījumu klasifikācijā, kas satur šo vielu kā CMR, proti, attiecīgi 0,5 %, sākot ar 2013. gada 20. jūliju, un 0,3 %, sākot ar 2015. gada 1. jūniju.

               (3)

               Saskaņā ar Padomes 1993. gada 23. marta Regulu (EEK) Nr. 793/93 par esošo vielu riska faktoru novērtējumu un kontroli (3) 2009. gadā tika veikta TCEP vispusīga novērtēšana. Riska novērtējuma ziņojumā European Union Risk assessment on TCEP tika konstatēts, ka pēc norīšanas TCEP viegli migrē, toksiski iedarbojas uz nierēm, aknām un smadzenēm, nodarot kaitējumu veselībai un, iespējams, izraisot vēzi.

               (4)

               Riska novērtējuma ziņojumā arī tika norādīts, ka kopš 2001. gada TCEP ES netiek ražots. Ir samazinājusies arī tā izmantošana ES – TCEP tiek pakāpeniski aizstāts ar citiem liesmas slāpētājiem. Tomēr nevar izslēgt TCEP klātbūtni rotaļlietās, jo lielākā daļa ES tirgū pieejamo rotaļlietu tiek importētas un tātad arī ražotas ārpus ES.

               (5)

               Lai novērtētu rotaļlietās esošā TCEP ietekmi uz veselību un Direktīvā 2009/48/EK noteikto TCEP kā CMR vielas vispārīgo robežvērtību piemērotību, Komisija lūdza Veselības un vides apdraudējuma zinātniskās komitejas (SCHER) atzinumu. SCHER savā 2012. gada 22. marta atzinumā Opinion on tris(2-chloroethyl)phosphate (TCEP) in toys norādīja, ka ietekme uz veselību (jo īpaši ietekme uz nierēm) tika novērota pēc atkārtotas saskares ar 12 mg TCEP/kg ķermeņa svara dienā. SCHER arī norādīja, ka tas TCEP saturs, ko Dānijas Vides aizsardzības aģentūra (“Dānijas VAA”) konstatēja rotaļlietās (0,5–0,6 %) un par ko tika ziņots ziņojumā Survey and risk assessment of perfume and flavours in toys and childcare articles. Survey of chemical substances in consumer products, rada risku bērniem, pat neapsverot cita veida iedarbību. Apsverot iedarbību, ko rada TCEP no citiem avotiem, nevis no rotaļlietām (piemēram, no gaisa, putekļiem), SCHER secināja, ka nekādu papildu iedarbību no rotaļlietām nevar uzskatīt par drošu, un iesaka TCEP robežvērtību rotaļlietās noteikt pie pietiekami jutīgas analītiskās metodes noteikšanas robežas.

               (6)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, jāsecina, ka Direktīvā 2009/48/EK paredzētās vispārīgās robežvērtības 0,5 un 0,3 % apmērā nav piemērotas, lai aizsargātu bērnu veselību. Pēc apspriešanās ar ieinteresētajām personām “pie pietiekami jutīgas analītiskās metodes noteikšanas robežas”TCEP līmenis tika noteikts 5 mg/kg apmērā. Tā kā šī robeža attiecas uz noteikšanas līmeni, tā nav balstīta uz toksikoloģisku pieeju.

               (7)

               Turklāt SCHER iepriekš minētajā 2012. gada 22. marta atzinumā novērtēja ne vien TCEP, bet arī TCEP halogenētos aizstājējus, proti, tris[2-hlor-1-(hlormetil)etil]fosfātu (TDCP), CAS Nr. 13674-87-8, un tris(2-hlor-1-metiletil)fosfātu (TCPP), CAS Nr. 13674-84-5. Šie aizstājēji tika novērtēti 2008. gadā saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 793/93.

               (8)

                  SCHER savā atzinumā piekrīt aizstājēju riska novērtējumos gūtajam secinājumam, ka no TCEP, TDCP un TCPP sastāva, fizikāli ķīmiskajām īpašībām, toksikokinētikas un mutagēnajiem profiliem ir iegūts pietiekami daudz informācijas, lai atbalstītu analoģijas principa izmantošanu, ar mehānismu, kas nav genotoksisks, norādot uz iespējamu TCPP kancerogenitāti. Pamatojoties uz šo secinājumu, SCHER uzskata, ka uz TCEP attiecinātos apsvērumus var attiecināt arī uz tā halogenētajiem aizstājējiem, ja tos izmanto rotaļlietu ražošanā.

               (9)

               Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008 TDCP ir klasificēts kā 2. kategorijas kancerogēna viela, un attiecībā uz TCPP, kaut arī tas nav klasificēts, SCHER norādīja uz iespējamu kancerogenitāti. Tādēļ saskaņā ar iepriekš minētajiem apsvērumiem par TCEP un SCHER atzinumu TDCP un TCPP robežvērtības būtu jānosaka 5 mg/kg apmērā.

               (10)

               Direktīvā 2009/48/EK paredzēts, ka, lai vēl vairāk aizsargātu bērnu veselību, attiecīgā gadījumā šādām ķīmiskajām vielām var noteikt īpašas robežvērtības rotaļlietās, kuras paredzētas bērniem vecumā līdz trīs gadiem, vai citās rotaļlietās, kuras ir domātas ievietošanai mutē.

               (11)

               Tādēļ Direktīva 2009/48/EK būtu attiecīgi jāgroza.

               (12)

               Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Direktīvas 2009/48/EK 47. pantu izveidotā komiteja,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.
   1. pants
   Direktīvas 2009/48/EK II pielikuma C papildinājumu aizstāj ar šādu:

         “C papildinājums

      Saskaņā ar 46. panta 2. punktu pieņemtās īpašās robežvērtības ķīmiskām vielām, kas izmantotas rotaļlietās, kuras paredzētas bērniem vecumā līdz 36 mēnešiem, vai citās rotaļlietās, kuras ir domātas ievietošanai mutē

                  Viela

                     CAS Nr.

                  Robežvērtība

                  TCEP

                  115-96-8

                  5 mg/kg (maksimālais saturs)

                  TCPP

                  13674-84-5

                  5 mg/kg (maksimālais saturs)

                  TDCP

                  13674-87-8

                  5 mg/kg (maksimālais saturs)”

   2. pants
   1.   Dalībvalstis vēlākais līdz 2015. gada 21. decembrim pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara Komisijai zināmu minēto noteikumu tekstu.
   Minētos noteikumus piemēro no 2015. gada 21. decembra.
   Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.
   2.   Dalībvalstis dara zināmus Komisijai savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.
   3. pants
   Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

   4. pants
   Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

      Briselē, 2014. gada 20. jūnijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 170, 30.6.2009., 1. lpp.

      (2)  OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.

      (3)  OV L 84, 5.4.1993., 1. lpp.


title: Komisijas Direktīva 2003/62/EK (2003. gada 20. jūnijs), ar ko groza Padomes Direktīvas 86/362/EEK un 90/642/EEK attiecībā uz heksakonazola, klofentezīna, miklobutanila un prohlorāza atlieku maksimāli pieļaujamajiem daudzumiemdokuments attiecas uz EEZ

text:
Avis juridique important

|

32003L0062

Official Journal L 154 , 21/06/2003 P. 0070 - 0078

KOMISIJAS DIREKTĪVA 2003/62/EK(2003. gada 20. jūnijs),ar ko groza Padomes Direktīvas 86/362/EEK un 90/642/EEK attiecībā uz heksakonazola, klofentezīna, miklobutanila un prohlorāza atlieku maksimāli pieļaujamajiem daudzumiem(dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1990. gada 27. novembra Direktīvu 90/642/EEK par pesticīdu atlieku maksimāli pieļaujamo daudzumu noteikšanu augu izcelsmes produktos un uz tiem, ietverot augļus un dārzeņus[1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 806/2003[2], un jo īpaši tās 7. pantu,ņemot vērā Padomes 1986. gada 24. jūlija Direktīvu 86/362/EEK par pesticīdu atlieku maksimāli pieļaujamo daudzumu noteikšanu labībā un uz tās[3], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 807/2003[4], un jo īpaši tās 10. pantu,tā kā:(1) Komisijas Direktīvā 2002/79/EK[5] ir noteikti maksimāli pieļaujamie atlieku daudzumi (MAD) saistībā ar noteiktām pesticīdu/pārtikas kombinācijām.(2) Pēc Direktīvas 2002/79/EK publicēšanas Komisija saņēma pieprasījumus, kuros, pamatojoties uz papildu datiem, bija lūgums pārskatīt MAD, kas dažām pesticīdu/pārtikas kombinācijām bija noteikti ar Direktīvu 2002/79/EK. Pieprasījumi un dati ir pārskatīti, un dažām kombinācijām tie ir pietiekami pamatoti, lai noteiktu MAD, kas ir lielāks par zemāko analītiskās noteikšanas robežu.(3) Patērētāju akūta un ilgstoša saskare ar šiem pesticīdiem, kas ir pārtikas produktos, kuri var saturēt augu aizsardzībā vai veterinārmedicīnā izmantoto pesticīdu atliekas, ir novērtēta saskaņā ar procedūrām un praksi, ko izmanto Eiropas Kopienā, ņemot vērā pamatnostādnes, kuras publicējusi Pasaules veselības organizācija[6], un ir aprēķināts, ka šajā direktīvā noteiktie maksimāli pieļaujamie atlieku daudzumi nepārsniedz pieļaujamo diennakts devu vai akūtās standartdevas.(4) Par daudzumiem, kas noteikti šajā direktīvā, ar Pasaules tirdzniecības organizācijas starpniecību notiks apspriedes ar Kopienas tirdzniecības partneriem, un viņu piezīmes par šiem daudzumiem tiks ņemtas vērā.(5) Ir ņemti vērā Augu zinātniskās komitejas atzinumi, jo īpaši konsultācijas un ieteikumi attiecībā uz patērētāju aizsardzību pret pārtikas produktiem, kas apstrādāti ar pesticīdiem, un saistībā ar iepriekšminētās metodoloģijas piemērošanu ziņotājās dalībvalstīs[7].(6) Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsAr šīs direktīvas pielikumā uzskaitītajiem maksimāli pieļaujamajiem atlieku daudzumiem aizstāj tos, kas uzskaitīti Direktīvas 90/642/EEK II pielikumā attiecībā uz konkrētajiem pesticīdiem.2. pantsDirektīvas 86/362/EEK II pielikuma A daļā aizstāj šādas rindas:Pesticīdu atliekas Maksimāli pieļaujamais daudzums (mg/kg)"Heksakonazols 0,1 Mieži un kvieši 0,02 * Cita labībaProhlorāzs (prohlorāza un tā metabolītu, kas satur 2,4,6-trihlorfenola grupu, summa, izteikta kā prohlorāzs) 1 Rīsi, auzas, mieži 0,5 Tritikāle, kvieši, rudzi 0,05 * Cita labība* Norāda zemāko analītiskās noteikšanas robežu."3. pantsDalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai vēlākais līdz 2003. gada 31. jūlijam panāktu atbilstību šai direktīvai. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.Tās piemēro minētos pasākumus no 2003. gada 1. augusta.4. pantsKad dalībvalstis pieņem šos tiesību aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.5. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas SavienībasOficiālajā Vēstnesī.6. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 2003. gada 20. jūnijāKomisijas vārdā  Komisijas loceklis David ByrnePIELIKUMSProduktu grupas un atsevišķi produkti, kam piemēro maksimālos pieļaujamos atlieku daudzumus (MAD) Pesticīdu atliekas un maksimālie pieļaujamie atlieku daudzumi (mg/kg)Heksakonazols Miklobutanils Klofentezīns1. Svaigi, žāvēti vai termiski neapstrādāti augļi, ko konservē saldējot, bez cukura piedevām; riekstii) CITRUSAUGĻI 0,02 * 3 0,5GreipfrūtiCitroniLaimiMandarīni (tostarp klementīni un citi hibrīdi)ApelsīniPampelmūzesCitiii) KOKU RIEKSTI (lobīti vai nelobīti) 0,05 * 0,05 * 0,05 *MandelesBrazīlijas riekstiIndijas riekstiĒdamie kastaņiKokosriekstiLazdu riekstiMakadāmijas riekstiPekanriekstiPriežu riekstiPistācijasValriekstiCitiiii) SĒKLEŅI 0,5 0,5Āboli 0,1Bumbieri 0,1CidonijasCiti 0,02 *iv) KAULEŅI 0,02 *Aprikozes 0,3Ķirši 1Persiki (tostarp nektarīni un tamlīdzīgi hibrīdi) 0,5Plūmes 0,5 0,2Citi 0,02 * 0,02 *v) OGAS UN SĪKAUGĻIa) Galda un vīna vīnogas 0,1 1Galda vīnogas 0,02 *Vīna vīnogas 1b) Zemenes (izņemot meža zemenes) 0,2 1 2c) Avenes un kazenes (izņemot savvaļas): 0,02 * 0,02 *Kazenes (Rubus fruticosus) 3Kazenes (Rubus arcticus)KazeņavenesAvenes 3Citas 0,3d) Citi sīkie augļi un ogas (izņemot savvaļas) 0,02 *Mellenes un brūklenesDzērvenesJāņogas (sarkanās un baltās, kā arī upenes) 1 0,5Ērkšķogas 1Citi 0,02 * 0,02 *e) Savvaļas ogas un savvaļas augļi 0,02 * 0,02 * 0,02 *vi) DAŽĀDI 0,02 *AvokadoBanāni 0,1 2DatelesVīģesKiviKumkvatiLičīMangoOlīvasPasifloru augļiAnanasiGranātāboliCiti 0,02 * 0,02 *2. Svaigi vai termiski neapstrādāti, saldēti vai sausi dārzeņii) SAKŅU UN BUMBUĻU DĀRZEŅI 0,02 * 0,02 *Galda bietesBurkāni 0,2Sakņu selerijasMārrutkiTopinambūriPastinakiSakņu pētersīļiRedīsiPuravlapu plostbāržiBatātesKāļiTurnepšiJamssCiti 0,02 *ii) SĪPOLU DĀRZEŅI 0,02 * 0,02 * 0,02 *ĶiplokiSīpoliŠalotesLokiCitiiii) AUGĻU DĀRZEŅIa) NakteņaugiTomāti 0,1 0,3 0,3Pipari 0,5Baklažāni 0,3Citi 0,02 * 0,02 * 0,02 *b) Ķirbjaugi ar ēdamu mizu 0,02 * 0,1 0,02 *GurķiĪsaugļu kārpainie gurķiTumšzaļie kabačiCitic) Ķirbjaugi ar neēdamu mizu 0,02 * 0,2Melones 0,1ĶirbjiArbūziCiti 0,02 *d) Cukurkukurūza 0,02 * 0,02 * 0,02 *iv) KĀPOSTU DĀRZEŅI 0,02 * 0,02 * 0,02 *a) Ziedoši kāpostu dārzeņiBrokoļiZiedkāpostiCitib) Kāpostu dzimtas galviņdārzeņiBriseles kāpostiGalviņkāpostiCitic) Kāpostu lapu dārzeņiĶīnas kāpostiLapu kāpostiCitid) Kolrābjiv) LAPU DĀRZEŅI UN SVAIGI LAPU GARŠAUGI 0,02 * 0,02 * 0,02 *a) Dārza salāti un tamlīdzīgiKressalātiSalātu baldriņiDārza salātiPlatlapu cigoriņiCitib) Dārza spināti un tamlīdzīgiDārza spinātiLapu bietesCitic) Kressalātid) Lapu cigoriņie) GaršaugiKārvelesMaurlokiPētersīļiLapu selerijasCitivi) PĀKŠAUGI (svaigi) 0,02 * 0,02 * 0,02 *Pupas un pupiņas (ar pākstīm)Pupas un pupiņas (bez pākstīm)Zirņi (ar pākstīm)Zirņi (bez pākstīm)Citivii) KĀTU DĀRZEŅI (svaigi) 0,02 * 0,02 *SparģeļiLapu artišokiKātu selerijasFenheļiArtišoki 0,5PuraviRabarberiCiti 0,02 *viii) SĒNES 0,02 * 0,02 * 0,02 *a) Šampinjonib) Savvaļas sēnes3. Pākšaugi 0,02 * 0,02 * 0,02 *Pupas un pupiņasLēcasZirņiCiti4. Eļļas augu sēklas 0,05 * 0,05 * 0,05 *LinsēklasZemesriekstiMagoņu sēklasSezama sēklasSaulgriežu sēklasRapšu sēklasSojas pupasSinepju sēklasKokvilnas sēklasCiti5. Kartupeļi 0,02 * 0,02 * 0,02 *Agrīnie kartupeļiGalda kartupeļi6. Tēja (lapas un kāti, žāvēti, fermentēti vai citādi sagatavoti, no Camellia sinensis lapām) 0,05 * 0,05 * 0,05 *7. Apiņi (kaltēti), tostarp apiņu rogas un nekoncentrēts pulveris 0,05 * 2 0,05 ** Norāda zemāko analītiskās noteikšanas robežu.[1] OV L 350, 14.12.1990., 71. lpp.[2] OV L 122, 16.5.2003., 1. lpp.[3] OV L 221, 7.8.1986., 37. lpp.[4] OV L 122, 16.5.2003., 36. lpp.[5] OV L 291, 28.10.2002., 1. lpp.[6] Pamatnostādnes par to, kā noteikt pesticīdu atlieku uzņemšanu ar uzturu (pārskatītas), ko sagatavojusi GEMS/Pārtikas programma sadarbībā ar Pesticīdu atlieku kodeksa komiteju un publicējusi Pasaules veselības organizācija 1997. gadā (WHO/FSF/FOS/97.7).[7] SCP/RESI/021; SCP/RESI/024.


title: Komisijas Direktīva 2005/76/EK (2005. gada 8. novembris), ar ko groza Padomes Direktīvas 90/642/EEK un 86/362/EEK attiecībā uz tajās noteiktajiem krezoksimmetila, ciromazīna, bifentrīna, metalaksila un azoksistrobīna maksimālajiem atlieku daudzumiem   (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               9.11.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 293/14

         KOMISIJAS DIREKTĪVA 2005/76/EK
   (2005. gada 8. novembris),
   ar ko groza Padomes Direktīvas 90/642/EEK un 86/362/EEK attiecībā uz tajās noteiktajiem krezoksimmetila, ciromazīna, bifentrīna, metalaksila un azoksistrobīna maksimālajiem atlieku daudzumiem
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 1986. gada 24. jūlija Direktīvu 86/362/EEK par pesticīdu atliekvielu maksimāli pieļaujamo daudzumu noteikšanu labībā un uz tās (1), un jo īpaši tās 10. pantu,
   ņemot vērā Padomes 1990. gada 27. novembra Direktīvu 90/642/EEK par pesticīdu atlieku maksimāli pieļaujamā daudzuma noteikšanu konkrētos augu izcelsmes produktos un uz tiem, ieskaitot augļus un dārzeņus (2), un jo īpaši tās 7. pantu,
   ņemot vērā Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvu 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (3), un jo īpaši tās 4. panta 1. punkta f) apakšpunktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Direktīvu 91/414/EEK par atļaujām izmantot augu aizsardzības līdzekļus konkrētām kultūrām atbild dalībvalstis. Šādu atļauju pamatā jābūt novērtējumam, kā šādi līdzekļi iedarbojas uz cilvēku un dzīvnieku veselību un kā tie ietekmē vidi. Elementi, kas jāņem vērā šādā novērtējumā, ietver iedarbību uz darba veicējiem un apkārtējiem cilvēkiem, ietekmi uz sauszemes, ūdens un gaisa vidi, kā arī ietekmi uz cilvēkiem un dzīvniekiem, tiem patērējot atliekas, kas palikušas uz apstrādātām kultūrām.

               (2)

               Maksimāli pieļaujamie atlieku daudzumi atspoguļo minimālo pesticīdu daudzumu, kas vajadzīgs, lai efektīvi aizsargātu augus, un ko izmanto tādā veidā, lai atlieku daudzums būtu pēc iespējas mazāks un pieņemams no toksikoloģiskā viedokļa, jo īpaši attiecībā uz paredzamo devu uzturā.

               (3)

               Pesticīdu atlieku maksimāli pieļaujamie daudzumi regulāri jāpārskata. Tos var mainīt, ņemot vērā jaunus izmantojuma veidus, kā arī jaunu informāciju un datus.

               (4)

               Par maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu nosaka zemāko analītiski nosakāmo daudzumu, ja atļautie augu aizsardzības līdzekļu izmantojuma veidi nerada nosakāmus pesticīdu atlieku daudzumus pārtikas produktā vai uz tā vai ja attiecīgos līdzekļus nav atļauts izmantot, vai ja par dalībvalstu atļautajiem izmantojuma veidiem nav iesniegti vajadzīgie dati, vai ja nav iesniegti šādi vajadzīgie dati par izmantojuma veidiem trešās valstīs, kuru rezultātā rodas atliekas tādos pārtikas produktos, kas var iekļūt apritē Kopienas tirgū, vai uz tiem.

               (5)

               Komisija ir saņēmusi informāciju par jauniem izmantojuma veidiem vai izmantojuma izmaiņām saistībā ar dažiem Direktīvā 90/642/EEK un Direktīvā 86/362/EEK ietvertajiem pesticīdiem. Tas attiecas uz krezoksimmetilu, ciromazīnu, bifentrīnu, metalaksilu un azoksistrobīnu.

               (6)

               Saskaņā ar Kopienā izmantotajām procedūrām un praksi, ņemot vērā pamatnostādnes, ko publicējusi Pasaules Veselības organizācija (4), ir novērtēta šo pesticīdu iedarbība uz patērētāju visas dzīves laikā, lietojot pārtikas produktus, kuros var būt minēto pesticīdu atliekas. Ir aprēķināts, ka attiecīgie maksimāli pieļaujamie atliekvielu daudzumi nodrošinās to, ka netiks pārsniegta pieļaujamā diennakts deva.

               (7)

               Pieejamās informācijas izvērtējums liecina, ka nav vajadzīga akūtā standartdeva un tādēļ nav vajadzīgs arī īstermiņa novērtējums.

               (8)

               Tādēļ minētajiem pesticīdiem ir lietderīgi noteikt jaunus maksimāli pieļaujamos atlieku daudzumus.

               (9)

               Pagaidu maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu noteikšana vai grozījumi Kopienas līmenī nekavē dalībvalstis noteikt pagaidu maksimāli pieļaujamos atlieku daudzumus attiecībā uz metalaksilu saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 4. panta 1. punkta f) apakšpunktu un tās VI pielikumu. Četru gadu periods ir uzskatāms par pietiekamu, lai apstiprinātu turpmākus metalaksila vai metalaksila-M lietojumus. Kopienas pagaidu maksimāli pieļaujamajiem atlieku daudzumiem pēc tam jākļūst par galīgajiem.

               (10)

               Tālab attiecīgi ir jāgroza Direktīvas 90/642/EEK un 86/362/EEK.

               (11)

               Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.
   1. pants
   Direktīvas 86/362/EEK II pielikuma A daļu groza saskaņā ar šīs direktīvas I pielikumu.
   2. pants
   Direktīvas 90/642/EEK II pielikuma A daļu groza saskaņā ar šīs direktīvas II pielikumu.
   3. pants
   1.   Dalībvalstis vēlākais līdz 2006. gada 9. maijam pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto noteikumu tekstus, kā arī minēto noteikumu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.
   Dalībvalstis piemēro minētos tiesību aktus no 2006. gada 10. maija.
   Kad dalībvalstis pieņem minētos aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.
   2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus valsts tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.
   4. pants
   Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   5. pants
   Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

      Briselē, 2005. gada 8. novembrī

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Markos KYPRIANOU

      (1)  OV L 221, 7.8.1986., 37. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2005/48/EK (OV L 219, 24.8.2005., 29. lpp.).

      (2)  OV L 350, 14.12.1990., 71. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2005/48/EK.

      (3)  OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2005/34/EK (OV L 125, 18.5.2005., 5. lpp.).

      (4)  Pamatnostādnes par to, kā noteikt pesticīdu atlieku uzņemšanu ar uzturu (pārskatītas), ko sagatavojusi GEMS/Pārtikas programma sadarbībā ar Pesticīdu atlieku kodeksa komiteju un publicējusi Pasaules Veselības organizācija 1997. gadā (WHO/FSF/FOS/97.7).
   I PIELIKUMS
   Direktīvas 86/362/EEK II pielikuma A daļā aili attiecībā uz metalaksilu aizstāj ar šādu:

                  Pesticīdu atliekas

                  Maksimāli pieļaujamais daudzums mg/kg

                  “Metalaksils, tajā skaitā pārējie komponentu izomēru maisījumi, ieskaitot metalaksilu-M (izomēru summa)

                  0,05 (1)
                      (2)

                  LABĪBA

      (1)  Norāda zemāko analītiski nosakāmo daudzumu.

      (2)  Norāda, ka saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 4. panta 1. punkta f) apakšpunktu ir noteikts pagaidu maksimālais atlieku daudzums.”
   II PIELIKUMS
   Direktīvas 90/642/EEK II pielikuma A daļā ailes attiecībā uz krezoksimmetilu, ciromazīnu, bifentrīnu, metalaksilu un azoksistrobīnu aizstāj ar šādām:

                  Pesticīdu atliekas un maksimāli pieļaujamais daudzums (mg/kg)

                  Produktu grupas un atsevišķu produktu piemēri, kam piemēro maksimāli pieļaujamos atlieku daudzumus

                  Krezoksimmetils

                  Ciromazīns

                  Bifentrīns

                  Metalaksils, tajā skaitā pārējie komponentu izomēru maisījumi, ieskaitot metalaksilu-M (izomēru summa)

                  Azoksistrobīns

            “1.   Svaigi, žāvēti vai termiski neapstrādāti augļi, kas iekonservēti sasaldējot, bez cukura piedevas; rieksti

                              i)

                              CITRUSAUGĻI

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)

                  0,1

                  0,5 (2)

                  1

                  Greipfrūti

                  Citroni

                  Laimi

                  Mandarīni (ieskaitot klementīnus un citus hibrīdus)

                  Apelsīni

                  Pampelmūzes

                  Citi

                              ii)

                              KOKU RIEKSTI (lobīti vai nelobīti)

                  0,1 (1)

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)
                      (2)

                  0,1 (1)

                  Mandeles

                  Brazīlijas rieksti

                  Indijas rieksti

                  Ēdamie kastaņi

                  Kokosrieksti

                  Lazdu rieksti

                  Makadāmijas rieksti

                  Pekanrieksti

                  Ciedru rieksti

                  Pistācijas

                  Valrieksti

                  Citi

                              iii)

                              SĒKLEŅI

                  0,2

                  0,05 (1)

                  0,3

                  1 (2)

                  0,05 (1)

                  Āboli

                  Bumbieri

                  Cidonijas

                  Citi

                              iv)

                              KAULEŅI

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)

                  0,2

                  0,05 (1)
                      (2)

                  0,05 (1)

                  Aprikozes

                  Ķirši

                  Persiki (ieskaitot nektarīnus un tamlīdzīgus hibrīdus)

                  Plūmes

                  Citi

                              v)

                              OGAS UN SĪKIE AUGĻI

                  0,05 (1)

                              a)

                              Galda vīnogas un vīnogas pārstrādei

                  1

                  0,2

                  2

                  Galda vīnogas

                  2 (2)

                  Vīnogas pārstrādei

                  1 (2)

                              b)

                              Zemenes (izņemot meža zemenes)

                  1

                  0,5

                  0,5 (2)

                  2

                              c)

                              Ogas uz dzinumiem (izņemot savvaļas)

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)
                      (2)

                  Kazenes (Rubus fruticosus)

                  0,3

                  3

                  Kazenes (Rubus arcticus)

                  Kazeņavenes

                  Avenes

                  0,3

                  3

                  Citi

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)

                              d)

                              Pārējie sīkie augļi un ogas (izņemot savvaļas)

                  0,05 (1)
                      (2)

                  0,05 (1)

                  Mellenes un brūklenes

                  Dzērvenes

                  Jāņogas (sarkanās un baltās), kā arī upenes

                  1

                  Ērkšķogas

                  1

                  Citi

                  0,05 (1)

                              e)

                              Savvaļas ogas un augļi

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)
                      (2)

                  0,05 (1)

                              vi)

                              DAŽĀDI AUGĻI

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)
                      (2)

                  Avokado

                  Banāni

                  0,1

                  2

                  Dateles

                  Vīģes

                  Kivi

                  Kumkvati

                  Ličī

                  Mango

                  0,2

                  Olīvas

                  0,2

                  Papaija

                  0,2

                  Pasifloru augļi

                  Ananasi

                  Granātāboli

                  Citi

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)

            2.   Svaigi vai termiski neapstrādāti, saldēti vai žāvēti dārzeņi

                              i)

                              SAKŅU UN BUMBUĻU DĀRZEŅI

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)

                  Galda bietes

                  Burkāni

                  0,2

                  Manioka

                  Sakņu selerijas

                  0,3

                  Mārrutki

                  0,2

                  Topinambūri

                  Pastinaki

                  0,1 (2)

                  0,2

                  Sakņu pētersīļi

                  0,2

                  Redīsi

                  0,2

                  Plostbārži

                  0,2

                  Batātes

                  Kāļi

                  Rāceņi

                  Jamsi

                  Citi

                  0,05 (1)
                      (2)

                  0,05 (1)

                              ii)

                              SĪPOLU DĀRZEŅI

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)

                  Ķiploki

                  0,5 (2)

                  Sīpoli

                  0,5 (2)

                  Šalotes

                  0,5 (2)

                  Vasaras sīpoli

                  0,2 (2)

                  2

                  Citi

                  0,05 (1)
                      (2)

                  0,05 (1)

                              iii)

                              AUGĻU DĀRZEŅI

                              a)

                              Nakteņu dzimtas augi

                  0,2

                  2

                  Tomāti

                  0,5

                  0,2 (2)

                  Pipari

                  1

                  0,5 (2)

                  Baklažāni

                  0,5

                  Citi

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)
                      (2)

                              b)

                              Ķirbjaugi ar ēdamu mizu

                  0,05 (1)

                  1

                  0,1

                  1

                  Garaugļu gurķi

                  0,5 (2)

                  Īsaugļu gurķi

                  Tumšzaļie kabači

                  Citi

                  0,05 (1)
                      (2)

                              c)

                              Ķirbjaugi ar neēdamu mizu

                  0,2

                  0,05 (1)

                  0,5

                  Melones

                  0,3

                  0,2 (2)

                  Kabači

                  Arbūzi

                  0,3

                  0,2 (2)

                  Citi

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)
                      (2)

                              d)

                              Cukurkukurūza

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)
                      (2)

                  0,05 (1)

                              iv)

                              KRUSTZIEŽU DZIMTAS DĀRZEŅI

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)

                              a)

                              Ziedošie krustziežu dzimtas dārzeņi

                  0,2

                  0,1 (2)

                  0,5

                  Brokoļi (ieskaitot sparģeļkāpostus)

                  Ziedkāposti

                  Citi

                              b)

                              Krustziežu dzimtas galviņu dārzeņi

                  1

                  0,3

                  Briseles kāposti

                  Galviņkāposti

                  1 (2)

                  Citi

                  0,05 (1)
                      (2)

                              c)

                              Krustziežu dzimtas lapu dārzeņi

                  0,05 (1)

                  5

                  Ķīnas kāposti

                  Lapu kāposti

                  0,2 (2)

                  Citi

                  0,05 (1)
                      (2)

                              d)

                              Kolrābji

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)
                      (2)

                  0,2

                              v)

                              LAPU DĀRZEŅI UN SVAIGI GARŠAUGI

                  0,05 (1)

                              a)

                              Dārza salāti un tamlīdzīgi

                  15

                  2

                  3

                  Kressalāti

                  Salātu baldriņi

                  Dārza salāti

                  2 (2)

                  Platlapu cigoriņi

                  1 (2)

                  Citi

                  0,05 (1)
                      (2)

                              b)

                              Dārza spināti un tamlīdzīgi

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)
                      (2)

                  0,05 (1)

                  Spināti

                  Lapu bietes

                  Citi

                              c)

                              Ūdens kreses

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)
                      (2)

                  0,05 (1)

                              d)

                              Lapu cigoriņi

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)

                  0,3 (2)

                  0,2

                              e)

                              Garšaugi

                  0,05 (1)

                  1 (2)

                  3

                  Kārveles

                  Maurloki

                  Pētersīļi

                  Lapu selerijas

                  Citi

                              vi)

                              PĀKŠAUGU DĀRZEŅI (svaigi)

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)
                      (2)

                  Pupas (ar pākstīm)

                  0,5

                  1

                  Pupas (bez pākstīm)

                  0,2

                  Zirņi (ar pākstīm)

                  0,1

                  0,5

                  Zirņi (bez pākstīm)

                  0,2

                  Citi

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)

                              vii)

                              STUBLĀJU DĀRZEŅI (svaigi)

                  0,05 (1)

                  Sparģeļi

                  Lapu artišoki

                  Selerijas

                  2

                  5

                  Fenhelis

                  Artišoki

                  2

                  1

                  Puravi

                  0,2 (2)

                  0,1

                  Rabarberi

                  Citi

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)
                      (2)

                  0,05 (1)

                              viii)

                              SĒNES

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)
                      (2)

                  0,05 (1)

                              a)

                              Kultivētas sēnes

                  5

                              b)

                              Meža sēnes

                  0,05 (1)

                              3.

                              Pākšaugi

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)
                      (2)

                  0,1

                  Pupas

                  Lēcas

                  Zirņi

                  Citi

                              4.

                              Eļļas augi

                  0,1 (1)

                  0,05 (1)

                  0,1 (1)

                  0,1 (1)
                      (2)

                  Linsēklas

                  Zemesrieksti

                  Magoņu sēklas

                  Sezama sēklas

                  Saulespuķu sēklas

                  Rapšu sēklas

                  0,5

                  Sojas pupas

                  0,5

                  Sinepju sēklas

                  Kokvilnas sēklas

                  Citi

                  0,05 (1)

                              5.

                              Kartupeļi

                  0,05 (1)

                  1

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)
                      (2)

                  0,05 (1)

                  Agrie kartupeļi

                  Galda kartupeļi

                              6.

                              Tēja (fermentētas vai citādi apstrādātas kaltētas Camellia sinensis lapas un stiebri)

                  0,1 (1)

                  0,05 (1)

                  5

                  0,1 (1)
                      (2)

                  0,1 (1)

                              7.

                              Apiņi (žāvēti), tostarp apiņu rogas un nekoncentrēts pulveris

                  0,1 (1)

                  0,05 (1)

                  10

                  10 (2)

                  20

      (1)  Norāda zemāko analītiski nosakāmo daudzumu.

      (2)  Norāda, ka saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 4. panta 1. punkta f) apakšpunktu ir noteikts pagaidu maksimālais atlieku daudzums.”


title: Komisijas Direktīva 2003/113/EK (2003. gada 3. decembris), ar kuru groza pielikumus Padomes Direktīvām 86/362/EEK, 86/363/EEK un 90/642/EEK par konkrētu pesticīdu atlieku maksimālo pieļaujamo daudzumu noteikšanu attiecīgi labībā un uz tās, dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos un uz tiem, kā arī konkrētos augu izcelsmes produktos un uz tiem, ieskaitot augļus un dārzeņusDokuments attiecas uz EEZ

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32003L0113

Oficiālais Vēstnesis L 324 , 11/12/2003 Lpp. 0024 - 0035

		Komisijas Direktīva 2003/113/EK(2003. gada 3. decembris),ar kuru groza pielikumus Padomes Direktīvām 86/362/EEK, 86/363/EEK un 90/642/EEK par konkrētu pesticīdu atlieku maksimālo pieļaujamo daudzumu noteikšanu attiecīgi labībā un uz tās, dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos un uz tiem, kā arī konkrētos augu izcelsmes produktos un uz tiem, ieskaitot augļus un dārzeņus(Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1986. gada 24. jūlija Direktīvu 86/362/EEK par pesticīdu atlieku maksimālo pieļaujamo daudzumu noteikšanu labībā un uz tās1, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2003/62/EK [1], un jo īpaši tās 10. pantu,ņemot vērā Padomes 1986. gada 24. jūlija Direktīvu 86/363/EEK par pesticīdu atlieku maksimālo pieļaujamo daudzumu noteikšanu dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos un uz tiem [2], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2003/60/EK [3], un jo īpaši tās 10. pantu,ņemot vērā Padomes 1990. gada 27. novembra Direktīvu 90/642/EEK par pesticīdu atlieku maksimālo pieļaujamo daudzumu noteikšanu konkrētos augu izcelsmes produktos un uz tiem, ieskaitot augļus un dārzeņus [4], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2003/69/EK [5], un jo īpaši tās 7. pantu,ņemot vērā Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvu 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū [6], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2003/84/EK [7], un jo īpaši tās 4. panta 1. punkta f) apakšpunktu,tā kā:(1) Ar Komisijas Direktīvu 2003/31/EK [8] esošās aktīvās vielas – 2,4-DB, linuronu un pendimetalīnu – iekļāva Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā.(2) Ar Komisijas Direktīvu 2003/23/EK [9] jaunās aktīvās vielas – imazamoku, oksasulfuronu, etoksisulfuronu, foramsulfuronu, oksadiargilu un ciazofamīdu – iekļāva Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā.(3) Minētās aktīvās vielas iekļāva Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, pamatojoties uz tās informācijas izvērtējumu, kura iesniegta attiecībā uz ierosināto lietojumu. Dažas dalībvalstis iesniedza informāciju par šo lietojumu saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 4. panta 1. punkta f) apakšpunktu. Pieejamā informācija tiek pārskatīta, un tā ir pietiekama, lai noteiktu konkrētus atlieku maksimālos pieļaujamos daudzumus (MRL).(4) Ja nav noteikts Kopienas MRL vai pagaidu MRL, dalībvalstis augu aizsardzības līdzekļus, kuros ir šādas aktīvās vielas, var apstiprināt tikai tad, ja tās saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 4. panta 1. punkta f) apakšpunktu ir noteikušas valsts pagaidu MRL.(5) Tehniskos un zinātniskos novērtējumus par šo aktīvo vielu iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā pabeidza Komisijas pārskata ziņojumu veidā. Novērtējuma ziņojumi par minētajām vielām tika pabeigti datumos, kuri noteikti Komisijas direktīvās, uz kurām ir atsauces 1) un 2) apsvērumā. Šajos ziņojumos attiecīgajām vielām noteica pieļaujamo dienas devu (PDD) un attiecīgā gadījumā – akūto standartdevu (ASD). To, kā ar attiecīgo aktīvo vielu apstrādāti pārtikas produkti ietekmē patērētājus, novērtēja saskaņā ar Kopienas procedūrām. Tika ņemtas vērā arī Pasaules Veselības organizācijas publicētās pamatnostādnes [10] un Augu zinātniskās komitejas Atzinums par izmantotajām metodēm12. Tika secināts, ka ieteiktie maksimālie pieļaujamie daudzumi neizraisa minēto PDD vai ASD pārsniegšanu.(6) Lai nodrošinātu, ka patērētājus atbilstoši aizsargā no to atlieku iedarbības, kas rodas no neatļautas augu aizsardzības līdzekļu lietošanas, attiecīgajām produkta un pesticīda kombinācijām jānosaka pagaidu MRL, kas atbilst analītiskās noteikšanas zemākajai robežai.(7) Šādu pagaidu MRL noteikšana Kopienā neliedz dalībvalstīm noteikt pagaidu MRL vielām, uz kurām attiecas šī direktīva, saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 4. panta 1. punkta f) apakšpunktu un VI pielikumu. Uzskata, ka četru gadu laikposms ir pietiekams, lai atļautu attiecīgās aktīvās vielas turpmāku izmantošanu. Pēc tam pagaidu MRL jākļūst par galīgo.(8) Tādēļ visas pesticīdu atliekas, kas rodas no minēto augu aizsardzības līdzekļu izmantošanas, jāiekļauj Padomes Direktīvu 86/362/EEK, 86/363/EEK un 90/642/EEK pielikumos, lai varētu pienācīgi uzraudzīt un kontrolēt to lietojumu aizliegumu, kā arī lai aizsargātu patērētāju. Tāpēc attiecīgi jāgroza Direktīvu 86/362/EEK, 86/363/EEK un 90/642/EEK pielikumi.(9) Šī direktīva ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsDirektīvas 86/362/EEK II pielikuma A daļai pievieno šīs direktīvas I pielikumā norādītos maksimālos pieļaujamos pesticīdu atlieku daudzumus 2,4-DB, linuronam, pendimetalīnam, imazamoksam, oksasulfuronam, etoksisulfuronam, foramsulfuronam, oksadiargilam un ciazofamīdam.2. pantsDirektīvas 86/363/EEK IIA pielikumam pievieno šīs direktīvas II pielikumā norādītos maksimālos pieļaujamos pesticīdu atlieku daudzumus pendimetalīnam. Direktīvas 86/363/EEK IIB pielikumam pievieno šīs direktīvas III pielikumā norādītos maksimālos pieļaujamos pesticīdu atlieku daudzumus 2,4-DB un oksasulfuronam.3. pantsDirektīvas 90/642/EEK II pielikumam pievieno šīs direktīvas IV pielikumā norādītos maksimālos pieļaujamos pesticīdu atlieku daudzumus 2,4-DB, linuronam, pendimetalīnam, imazamoksam, oksasulfuronam, etoksisulfuronam, foramsulfuronam, oksadiargilam un ciazofamīdam.4. pantsVēlākais sešus mēnešus pēc šīs direktīvas publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.Tās piemēro šos noteikumus no 2005. gada 4. jūnija.Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.5. pantsŠī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.6. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 2003. gada 3. decembrīKomisijas vārdā —Komisijas loceklisDavid Byrne[1] OV L 221, 7.8.1986., 37. lpp.[2] OV L 154, 21.6.2003., 70. lpp.[3] OV L 221, 7.8.1986., 43. lpp.[4] OV L 155, 24.6.2003., 15. lpp.[5] OV L 350, 14.12.1990., 71. lpp.[6] OV L 175, 15.7.2003., 37. lpp.[7] OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.[8] OV L 247, 30.9.2003., 20. lpp.[9] OV L 101, 23.4.2003., 3. lpp.[10] OV L 81, 28.3.2003., 39. lpp.--------------------------------------------------I PIELIKUMSProduktu grupas un atsevišķu produktu piemēri, uz ko attiecas maksimālie pieļaujamie atlieku daudzumi | Pesticīdu atliekas un maksimālie pieļaujamie atlieku daudzumi (mg/kg) |2,4-DB | linurons | imazamokss | pendimetalīns | oksasulfurons | etoksisulfurons | foramsulfurons | oksadiargils | ciazofamīds |LABĪBA | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,01 | 0,01 | 0,02 |Mieži | | | | | | | | | |Griķi | | | | | | | | | |Kukurūza | | | | | | | | | |Prosa | | | | | | | | | |Auzas | | | | | | | | | |Rīsi | | | | | | | | | |Rudzi | | | | | | | | | |Sorgo | | | | | | | | | |Tritikāle | | | | | | | | | |Kvieši | | | | | | | | | |Cita labība | | | | | | | | | |--------------------------------------------------II PIELIKUMSPesticīdu atliekas | Maksimālie pieļaujamie daudzumi mg/kg (ppm) |Gaļas, gaļas izstrādājumu, subproduktu taukos un dzīvnieku taukos, kuri uzskaitīti I pielikumā pozīcijās Nr. ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 un 1602 | Govs pienā un pilnpienā, kas uzskaitīts I pielikumā pozīcijās ar numuriem 0401; citiem pārtikas produktiem pozīcijās Nr. 0401, 0402, 0405 00 un 0406 saskaņā ar 2. un 4. piezīmi | Svaigās olās bez čaumalām, putnu olās un olu dzeltenumos, kas uzskaitīti I pielikumā pozīcijās Nr. 0407 00 un 0408 |Pendimetalīns | 0,05 | 0,05 | 0,05 |--------------------------------------------------III PIELIKUMSPesticīdu atliekas | Maksimālie pieļaujamie daudzumi mg/kg (ppm) |Gaļā, arī taukos, gaļas izstrādājumos, subproduktos un dzīvnieku taukos, kas uzskaitīti I pielikumā pozīcijās Nr. ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 un 1602 | Pienā un piena produktos, kas uzskaitīti I pielikumā pozīcijās Nr. 0401, 0402, 0405 00 un 0406 | Svaigās olās bez čaumalām, putnu olās un olu dzeltenumos, kas uzskaitīti I pielikumā pozīcijās Nr. 0407 00 un 0408 |2,4-DB | 0,05 gaļai 0,1 aknām, nierēm | 0,01 | 0,05 *p |oksasulfurons | 0,05 | | |--------------------------------------------------IV PIELIKUMSProduktu grupas un atsevišķu produktu piemēri, uz ko attiecas maksimālie pieļaujamie atlieku daudzumi | 2,4-DB | Linurons | Pendimetalīns | Imazamokss | Oksasulfurons | Etoksisulfurons | Foramsulfurons | Oksadiargils | Ciazofamīds |1.Svaigi, žāvēti vai termiski neapstrādāti augļi, ko konservē saldējot, bez cukura piedevām; rieksti | | 0,05 | | | | | | | 0,01 |i)CITRUSAUGĻIGreipfrūti | | | | | | | | | |Citroni | | | | | | | | | |Laimi | | | | | | | | | |Mandarīni (tostarp klementīni un citi hibrīdi) | | | | | | | | | |Apelsīni | | | | | | | | | |Pampelmūzes | | | | | | | | | |Citi | | 0,05 | | | | | | | 0,01 |ii)KOKU RIEKSTI (lobīti vai nelobīti)Mandeles | | | | | | | | | |Brazīlijas rieksti | | | | | | | | | |Indijas rieksti | | | | | | | | | |Ēdamie kastaņi | | | | | | | | | |Kokosrieksti | | | | | | | | | |Lazdu rieksti | | | | | | | | | |Makadāmijas rieksti | | | | | | | | | |Pekanrieksti | | | | | | | | | |Priežu rieksti | | | | | | | | | |Pistācijas | | | | | | | | | |Valrieksti | | | | | | | | | |Citi | | 0,05 | | | | | | | 0,01 |iii)SĒKLEŅIĀboli | | | | | | | | | |Bumbieri | | | | | | | | | |Cidonijas | | | | | | | | | |Citi | | 0,05 | | | | | | | 0,01 |iv)KAULEŅIAprikozes | | | | | | | | | |Ķirši | | | | | | | | | |Persiki (tostarp nektarīni un tamlīdzīgi hibrīdi) | | | | | | | | | |Plūmes | | | | | | | | | |Citi | | 0,05 | | | | | | | |v)OGAS UN SĪKAUGĻI | | | | | | | | | 0,5 |a)galda un vīna vīnogasGalda vīnogas | | | | | | | | | |Vīna vīnogas | | | | | | | | | 0,01 |b)zemenes (izņemot meža zemenes) | | | | | | | | | 0,01 |c)avenes un kazenes (izņemot savvaļas)Kazenes (Rubus fruticosus) | | | | | | | | | |Kazenes (Rubusarcticus) | | | | | | | | | |Kazeņavenes | | | | | | | | | |Avenes | | | | | | | | | |Citi | | | | | | | | | 0,01 |d)citi sīkie augļi un ogas (izņemot savvaļas)Mellenes un brūklenes | | | | | | | | | |Dzērvenes | | | | | | | | | |Jāņogas (sarkanās un baltās, kā arī upenes) | | | | | | | | | |Ērkšķogas | | | | | | | | | |Citi | | | | | | | | | 0,01 |e)savvaļas ogas un savvaļas augļi | | 0,05 | | | | | | | 0,01 |vi)DAŽĀDIAvokado | | | | | | | | | |Banāni | | | | | | | | | |Dateles | | | | | | | | | |Vīģes | | | | | | | | | |Kivi | | | | | | | | | |Kumkvati | | | | | | | | | |Ličī | | | | | | | | | |Mango | | | | | | | | | |Olīvas | | | | | | | | | |Pasifloru augļi | | | | | | | | | |Ananāsi | | | | | | | | | |Papaijas | | | | | | | | | |Citi | 0,05 | | | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,01 | 0,01 | |2.Svaigi vai termiski neapstrādāti, saldēti vai sausi dārzeņi | | | | | | | | | 0,01 |i)SAKŅU UN BUMBUĻU DĀRZEŅISarkanās bietes | | 0,2 | 0,2 | | | | | | |Burkāni | | 0,5 | | | | | | | |Sakņu selerijas | | | 0,2 | | | | | | |Mārrutki | | | | | | | | | |Topinambūri | | 0,2 | 0,2 | | | | | | |Pastinaki | | 0,2 | 0,2 | | | | | | |Sakņu pētersīļi | | | | | | | | | |Redīsi | | | | | | | | | |Puravlapu plostbārži | | | | | | | | | |Batātes | | | | | | | | | |Kāļi | | | | | | | | | |Galda rāceņi | | | | | | | | | |Jamss | | 0,05 | 0,05 | | | | | | |Citi | | 0,05 | 0,05 | | | | | | 0,01 |ii)SĪPOLU DĀRZEŅIĶiploki | | | | | | | | | |Sīpoli | | | | | | | | | |Šalotes | | | | | | | | | |Loki | | | | | | | | | |Citi | | 0,05 | 0,05 | | | | | | |iii)AUGĻU DĀRZEŅIa)nakteņaugi | | | | | | | | | 0,2 |Tomāti | | | | | | | | | |Pipari | | | | | | | | | |Baklažāni | | | | | | | | | 0,01 |Citi | | | | | | | | | |b)ķirbjaugi ar ēdamu mizu | | | | | | | | | 0,1 |Gurķi | | | | | | | | | |Īsaugļu kārpainie gurķi | | | | | | | | | |Tumšzaļie kabači | | | | | | | | | 0,01 |Citi | | | | | | | | | 0,1 |c)ķirbjaugi ar neēdamu mizuMelones | | | | | | | | | |Kabači | | | | | | | | | |Arbūzi | | | | | | | | | |Citi | | | | | | | | | 0,01 |d)cukurkukurūza | | 0,05 | 0,05 | | | | | | 0,01 |iv)KĀPOSTU DĀRZEŅIa)ziedoši kāpostu dārzeņiBrokoļi | | | | | | | | | |Ziedkāposti | | | | | | | | | |Citi | | | | | | | | | |b)kāpostu dzimtas galviņdārzeņiBriseles kāposti | | | | | | | | | |Galviņkāposti | | | | | | | | | |Citi | | | | | | | | | |c)kāpostu dzimtas lapu dārzeņiĶīnas kāposti | | | | | | | | | |Lapu kāposti | | | | | | | | | |Citi | | | | | | | | | |d)kolrābji | | | 0,05 | | | | | | 0,01 |v)LAPU DĀRZEŅI UN SVAIGI GARŠAUGI | | 0,05 | | | | | | | |a)dārza salāti un tamlīdzīgiKressalāti | | | | | | | | | |Lauka salāti | | | | | | | | | |Dārza salāti | | | | | | | | | |Platlapu cigoriņi | | | | | | | | | |Citi | | 0,05 | | | | | | | |b)dārza spināti un tamlīdzīgiDārza spināti | | | | | | | | | |Lapu bietes | | | | | | | | | |Citi | | 0,05 | | | | | | | |c)ūdens krese | | 0,05 | | | | | | | |d)lapu cigoriņi | | | | | | | | | |e)garšaugiKārveles | | | | | | | | | |Maurloki | | 1 | | | | | | | |Pētersīļi | | 1 | | | | | | | |Lapu selerijas | | 0,05 | | | | | | | |Citi | | | 0,2 | | | | | | 0,01 |vi)PĀKŠAUGI (svaigi)Pupas un pupiņas (ar pākstīm) | | 0,1 | | | | | | | |Pupas un pupiņas (bez pākstīm) | | | | | | | | | |Zirņi (ar pākstīm) | | 0,1 | | | | | | | |Zirņi (bez pākstīm) | | 0,05 | | | | | | | |Citi | | | 0,05 | | | | | | 0,01 |vii)KĀTU DĀRZEŅI (svaigi)Sparģeļi | | | | | | | | | |Lapu artišoki | | 0,1 | | | | | | | |Kātu selerijas | | | | | | | | | |Fenheļi | | | | | | | | | |Artišoki | | | | | | | | | |Puravi | | | | | | | | | |Rabarberi | | 0,05 | | | | | | | |Citi | | 0,05 | 0,05 | | | | | | 0,01 |viii)SĒNESa)šampinjoni | | | | | | | | | |b)savvaļas sēnes | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,01 | 0,01 | 0,01 |3.PĀKŠAUGIPupas un pupiņas | | | | | | | | | |Lēcas | | | | | | | | | |Zirņi | | | | | | | | | |Citi | 0,05 | 0,1 | 0,1 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,01 | 0,01 | 0,02 |4.EĻĻAS AUGU SĒKLASLinsēklas | | | | | | | | | |Zemesrieksti | | | | | | | | | |Magoņu sēklas | | | | | | | | | |Sezama sēklas | | | | | | | | | |Saulespuķu sēklas | | | | | | | | | |Rapšu sēklas | | | | | | | | | |Sojas pupas | | | | | | | | | |Sinepju sēklas | | | | | | | | | |Kokvilnas sēklas | | | | | | | | | |Citi | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,01 | 0,01 | 0,01 |5.KARTUPEĻIAgrīnie kartupeļi | | | | | | | | | |Galda kartupeļi | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,05 | 0,05 | 0,02 |6.TĒJA (lapas un kāti, žāvēti, fermentēti vai citādi sagatavoti, no Camellia sinensislapām) | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,05 | 0,05 | 0,02 |7.APIŅI (kaltēti), tostarp apiņu rogas un nekoncentrēts pulveris | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,05 | 0,05 | 0,02 |--------------------------------------------------


title: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/36/EK (2004. gada 21. aprīlis) par Kopienas lidostas izmantojošo trešo valstu gaisa kúgu drošību

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32004L0036

Oficiālais Vēstnesis L 143 , 30/04/2004 Lpp. 0076 - 0086

		Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/36/EK(2004. gada 21. aprīlis)par Kopienas lidostas izmantojošo trešo valstu gaisa kuģu drošībuEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [2],apspriedušies ar Reģionu komiteju,saskaņā ar Līguma 251. pantā [3] paredzēto procedūru, ievērojot Samierināšanas komitejas 2004. gada 26. februārī apstiprināto kopīgo dokumentu,tā kā:(1) Eiropas Parlamenta 1996. gada 15. februāra Rezolūcijā par aviokatastrofu pie Dominikānas Republikas krasta [4] uzsvērts, ka Kopienai jāpieņem aktīvāka nostāja un jāizstrādā stratēģija, kā uzlabot to savu pilsoņu drošību, kas lido ar gaisa kuģiem vai dzīvo pie lidostām.(2) Komisija ir sniegusi paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei ar nosaukumu "Nosakot Kopienas stratēģiju aviācijas lidojumu drošības uzlabošanai".(3) Minētajā paziņojumā skaidri pausts, ka drošību var efektīvi uzlabot, panākot, ka gaisa kuģis pilnībā atbilst starptautiskiem lidojumu drošības standartiem, kas ietverti pielikumos 1944. gada 7. decembrī Čikāgā parakstītajai Konvencijai par starptautisko civilo aviāciju ("Čikāgas Konvencija").(4) Lai sasniegtu un saglabātu vienādi augsta līmeņa civilās aviācijas lidojumu drošību Eiropā, Kopienā jāievieš saskaņota pieeja starptautisku lidojumu drošības standartu efektīvai īstenošanai. Tāpēc jāsaskaņo noteikumi un procedūras pirmslidojuma/pēclidojuma pārbaužu veikšanai gaisa kuģiem, kas nolaižas lidostās, kuras atrodas dalībvalstīs.(5) Dalībvalstu saskaņota pieeja starptautisku lidojumu drošības standartu efektīvai īstenošanai būs bez konkurences izkropļojumiem. Kopīga nostāja attiecībā uz trešo valstu gaisa kuģiem, kas neatbilst starptautiskiem lidojumu drošības standartiem, nāks par labu dalībvalstu nostājai.(6) Gaisa kuģiem, kas nolaižas dalībvalstī, jāizdara pārbaude, ja ir aizdomas, ka tie neatbilst starptautiskiem lidojumu drošības standartiem.(7) Ja nav nekādu īpašu aizdomu, pārbaudes drīkst veikt arī saskaņā ar izlases veida pārbaudes procedūru, ievērojot Kopienas un starptautisko tiesību aktus. Jo īpaši pārbaudes jāveic bez diskriminācijas.(8) Pārbaudes jāpastiprina, ja gaisa kuģiem jau agrāk bieži bijuši atklāti defekti vai ja gaisa kuģi pieder aviosabiedrībai, kuras gaisa kuģi bieži piesaista uzmanību.(9) Katrā dalībvalstī savāktajai informācijai jābūt pieejamai visām pārējām dalībvalstīm un Komisijai, lai nodrošinātu visefektīvāko pārraudzību attiecībā uz trešo valstu gaisa kuģu atbilstību starptautiskajiem lidojumu drošības standartiem.(10) Šo iemeslu dēļ Kopienas līmenī jāizstrādā procedūra, kā novērtēt trešās valsts gaisa kuģi, un saistītie mehānismi sadarbībai starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm informācijas apmaiņas nolūkā.(11) Ar drošību saistītās informācijas svarīguma dēļ dalībvalstīm saskaņā ar saviem tiesību aktiem jāveic pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu pienācīgu saņemtās informācijas slepenību.(12) Neierobežojot sabiedrības tiesības piekļūt Komisijas dokumentiem, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regulā (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem [5], Komisijai jānosaka pasākumi šādas informācijas izplatīšanai ieinteresētajām personām un ar to saistītie nosacījumi.(13) Ja ir skaidrs, ka atklātie defekti ir bīstami drošībai, gaisa kuģi, kam vajadzīgi korektīvi pasākumi, jāpārtrauc ekspluatēt, līdz neatbilstība starptautiskajiem lidojumu drošības standartiem ir novērsta.(14) Pārbaudes lidostā aprīkojums var būt tāds, ka kompetentajai iestādei varētu būt jāatļauj gaisa kuģi pārvietot uz atbilstošu lidostu, ar noteikumu, ka tiek ievēroti drošas pārvietošanas nosacījumi.(15) Lai izpildītu šajā direktīvā noteiktos uzdevumus, Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota saskaņā ar 12. pantu Padomes 1991. gada 16. decembra Regulā (EEK) Nr. 3922/91 par tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošanu civilās aviācijas jomā [6].(16) Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību [7].(17) Komisijai jānodod saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 3922/91 12. pantu izveidotās komitejas rīcībā statistika un informācija, kas savākta atbilstoši citiem Kopienas pasākumiem, par īpašiem starpgadījumiem, kuri varētu būt svarīgi, lai atklātu trūkumus, kas apdraud civilas aviācijas lidojumu drošību.(18) Jāņem vērā sadarbība un informācijas apmaiņa, kas notiek starp Apvienotajām aviācijas institūcijām (JAA) un Eiropas Civilās aviācijas konferenci (ECAC). Turklāt cik iespējams jāizmanto esošās speciālās zināšanas par Ārzemju gaisa kuģu drošības novērtēšanas (SAFA) metodēm.(19) Jāņem vērā Eiropas Aviācijas drošības aģentūras (EASA) loma civilās aviācijas lidojumu drošības politikā, tostarp tādu procedūru noteikšanā, kuru mērķis ir panākt un uzturēt vienādi augstu civilās aviācijas lidojumu drošības līmeni Eiropā.(20) Londonā 1987. gada 2. decembrī Spānijas Karaliste un Apvienotā Karaliste abu valstu ārlietu ministru kopīgā deklarācijā vienojās par ciešāku sadarbību Gibraltāra lidostas izmantošanā, un šī vienošanas vēl nav stājusies spēkā,IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsPiemērošanas joma un mērķis1. Atbilstoši Kopienas vispārējai stratēģijai panākt un uzturēt vienādi augstu civilās aviācijas drošības līmeni Eiropā ar šo direktīvu ievieš saskaņotu pieeju starptautisko lidojumu drošības standartu efektīvai īstenošanai Kopienā, saskaņojot pirmslidojuma/pēclidojuma pārbaužu noteikumus un procedūras trešo valstu lidmašīnām, kas nolaižas lidostās, kuras atrodas dalībvalstīs.2. Šī direktīva neierobežo Kopienas un starptautiskajos tiesību aktos noteiktās dalībvalstu tiesības veikt pārbaudes, uz kurām šī direktīva neattiecas, un pārtraukt jebkura gaisa kuģa ekspluatāciju, aizliegt jebkura gaisa kuģa lidojumus vai attiecināt nosacījumus uz jebkuru gaisa kuģi, kas nolaižas to lidostās.3. Šī direktīva neattiecas uz Čikāgas Konvencijā definēto valsts gaisa kuģi un tādu gaisa kuģi, kam maksimālā pacelšanās masa ir mazāka par 5 700 kg, ja ar šādu gaisa kuģi netiek veikti komercpārvadājumi.4. Uzskata, ka šīs direktīvas piemērošana Gibraltāra lidostai neskar Spānijas Karalistes un Apvienotās Karalistes attiecīgo juridisko nostāju attiecībā uz strīdu par tās teritorijas suverenitāti, kurā atrodas šī lidosta.5. Attiecībā uz Gibraltāra lidostu šīs direktīvas piemērošanu atliek līdz brīdim, kad stājas spēkā kārtība, kas noteikta 1987. gada 2. decembra Spānijas Karalistes un Apvienotās Karalistes ārlietu ministru kopīgajā deklarācijā. Spānijas valdība un Apvienotās Karalistes valdība informē Padomi par šo spēkā stāšanās dienu.2. pantsDefinīcijasŠajā direktīvā:a) "ekspluatācijas pārtraukšana" ir oficiāls aizliegums gaisa kuģim atstāt lidostu un attiecīga rīcība, kas vajadzīga, lai to aizturētu;b) "starptautiskie drošības standarti" ir Čikāgas Konvencijā un tās pielikumos ietvertie drošības standarti, kas ir spēkā pārbaudes laikā;c) "pirmslidojuma/pēclidojuma pārbaude" ir trešās valsts gaisa kuģa pārbaude atbilstoši II pielikumam;d) "trešās valsts gaisa kuģis" ir gaisa kuģis, kas netiek izmantots vai ekspluatēts dalībvalsts kompetentās iestādes kontrolē.3. pantsInformācijas vākšanaDalībvalstis ievieš mehānismu jebkuras tādas informācijas vākšanai, ko uzskata par lietderīgu 1. pantā noteikto mērķu īstenošanai, tostarp:a) svarīgu drošības informāciju, kas pieejama jo īpaši:- no pilotu ziņojumiem,- no tehniskās apkopes organizācijas ziņojumiem,- no ziņojumiem par starpgadījumiem,- no citām organizācijām, kas ir neatkarīgas no dalībvalstu kompetentajām iestādēm,- no sūdzībām;b) informāciju par rīcību, kas veikta pēc pirmslidojuma/pēclidojuma pārbaudes, piemēram:- par gaisa kuģa ekspluatācijas pārtraukšanu,- par gaisa kuģa vai gaisa kuģa ekspluatanta lidojumu aizliegšanu attiecīgajā dalībvalstī,- par korektīvā pasākuma pieprasīšanu,- sazināšanos ar gaisa kuģa ekspluatanta kompetento iestādi;c) papildu informāciju par gaisa kuģa ekspluatantu, piemēram:- par veiktu korektīvu pasākumu,- par neatbilstības atkārtošanos.Šo informāciju glabā, izmantojot I pielikumā norādīto standarta ziņojuma veidlapu, kas ietver aprakstītās pozīcijas.4. pantsPirmslidojuma/pēclidojuma pārbaude1. Katra dalībvalsts paredz attiecīgus līdzekļus, lai panāktu, ka trešās valsts gaisa kuģim, par ko ir aizdomas, ka tas neatbilst starptautiskiem drošības standartiem, un kas nolaižas jebkurā tās lidostā, kura apkalpo starptautiskos reisus, veic pirmslidojuma/pēclidojuma pārbaudi. Īstenojot šādas procedūras, kompetentā iestāde īpašu uzmanību velta gaisa kuģim:- ja ir saņemta informācija par uzturēšanu sliktā stāvokli vai acīm redzamiem bojājumiem vai defektiem,- par kuru saņemts ziņojums, ka pēc ielidošanas dalībvalsts gaisa telpā tas veicis neparastus manevrus, kas, piemēram, likuši nopietni bažīties par lidojumu drošību,- kam iepriekšējā pirmslidojuma/pēclidojuma pārbaudē atklāti trūkumi, kas likuši nopietni bažīties par to, ka gaisa kuģis neatbilst starptautiskiem drošības standartiem, un ja dalībvalsts nav pārliecināta, ka defekti ir novērsti,- ja ir pierādījumi, ka reģistrācijas valsts kompetentās iestādes var nebūt pienācīgi veikušas drošības pārraudzību, vai- ja atbilstīgi 3. pantam savāktā informācija ir iemesls bažām par gaisa kuģa ekspluatantu vai ja iepriekšējā pirmslidojuma/pēclidojuma pārbaudē, kas veikta gaisa kuģim, kuru izmantojis viens un tas pats gaisa kuģa ekspluatants, ir atklāti trūkumi.2. Dalībvalstis var paredzēt noteikumus par to, ka gadījumos, kad nav nekādu īpašu aizdomu, pirmslidojuma/pēclidojuma pārbaudes veic saskaņā ar izlases veida pārbaudes procedūru, ar nosacījumu, ka minētie noteikumi atbilst Kopienas un starptautisko tiesību aktiem. Taču šādu procedūru veic bez diskriminācijas.3. Dalībvalstis nodrošina, lai tiktu īstenotas atbilstošas pirmslidojuma/pēclidojuma pārbaudes un citi uzraudzības pasākumi, kas pieņemti saskaņā ar 8. panta 3. punktu.4. Pirmslidojuma/pēclidojuma pārbaudi veic saskaņā ar II pielikumā aprakstīto procedūru, izmantojot pirmslidojuma/pēclidojuma pārbaudes ziņojuma veidlapu, kurā ir vismaz II pielikumā norādītajā veidlapā aprakstītās pozīcijas. Pēc pirmslidojuma/pēclidojuma pārbaudes gaisa kuģa komandieri vai gaisa kuģa ekspluatanta pārstāvi informē par pirmslidojuma/pēclidojuma pārbaudes atzinumiem, un, ja ir atrasti ievērojami defekti, ziņojumu nosūta gaisa kuģa ekspluatantam un attiecīgajām kompetentajām iestādēm.5. Veicot pirmslidojuma/pēclidojuma pārbaudi atbilstoši šai direktīvai, attiecīgā kompetentā iestāde dara visu iespējamo, lai nenotiktu pārbaudāmā gaisa kuģa nepamatota aizkavēšanās.5. pantsInformācijas apmaiņa1. Dalībvalstu kompetentās iestādes veic savstarpēju informācijas apmaiņu. Pēc kompetentās iestādes pieprasījuma šāda informācija ietver sarakstu ar attiecīgās dalībvalsts lidostām, kas apkalpo starptautiskos reisus, un norādi par katrā kalendārajā gadā veikto pirmslidojuma/pēclidojuma pārbaužu skaitu un trešās valsts gaisa kuģu pārvietošanos skaitu katrā šajā sarakstā iekļautajā lidostā.2. Visi 3. pantā minētie standarta ziņojumi un 4. panta 4. punktā minētie pirmslidojuma/pēclidojuma pārbaužu ziņojumi tūlīt ir pieejami Komisijai un pēc dalībvalstu kompetento iestāžu pieprasījuma — dalībvalstīm, kā arī Eiropas Aviācijas drošības aģentūrai (EASA).3. Ja standarta ziņojums liecina par iespējamu draudu drošībai vai ja pirmslidojuma/pēclidojuma pārbaudes ziņojums liecina, ka gaisa kuģis neatbilst starptautiskiem drošības standartiem un var radīt iespējamus draudus drošībai, ziņojumu nekavējoties nosūta visu dalībvalstu kompetentajām iestādēm un Komisijai.6. pantsInformācijas aizsardzība un izplatīšana1. Dalībvalstis atbilstoši saviem tiesību aktiem veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu tās informācijas konfidencialitāti, kuru tās saņēmušas saskaņā ar 5. pantu. Šo informāciju tās izmanto tikai šīs direktīvas mērķiem.2. Katru gadu Komisija publicē informācijas kopsavilkumu, kas ir pieejams sabiedrībai un nozares ieinteresētājām personām un kas ietver visas saskaņā ar 5. pantu saņemtās informācijas analīzi. Minētā analīze ir vienkārša un viegli saprotama un norāda, vai gaisa kuģu pasažieri ir pakļauti paaugstinātam lidojumu drošības riskam. Minētājā analīzē nenorāda informācijas avotu.3. Neierobežojot sabiedrības tiesības piekļūt Komisijas dokumentiem, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 1049/2001, Komisija pēc savas iniciatīvas un saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto procedūru nosaka pasākumus attiecībā uz 1. punktā minētās informācijas izplatīšanu ieinteresētajām personām un šādas izplatīšanas nosacījumus. Šie pasākumi, kas drīkst būt gan vispārēji, gan individuāli, jāpamato ar vajadzību:- sniegt personām un organizācijām informāciju, kas tām vajadzīga, lai uzlabotu civilās aviācijas lidojumu drošību,- ierobežot informācijas izplatīšanu tikai un vienīgi tās lietotāju vajadzībām, lai nodrošinātu pienācīgu minētās informācijas konfidencialitāti.4. Ja informācija par gaisa kuģa trūkumiem tiek sniegta brīvprātīgi, 4. panta 4. punktā minētajos pirmslidojuma/pēclidojuma pārbaužu ziņojumos nenorāda šādas informācijas avotu.7. pantsGaisa kuģa ekspluatācijas pārtraukšana1. Ja ir skaidrs, ka neatbilstība starptautiskiem drošības standartiem ir bīstama lidojumu drošībai, gaisa kuģa ekspluatantam jāveic pasākumi, lai novērstu trūkumus pirms izlidošanas. Ja kompetentā iestāde, kas veic pirmslidojuma/pēclidojuma pārbaudi, pirms reisa veicamu korektīvu pasākumu uzskata par nepietiekamu, tā pārtrauc gaisa kuģa ekspluatāciju, līdz bīstamība ir novērsta, un tūlīt ziņo attiecīgā gaisa kuģa ekspluatanta un kuģa reģistrācijas valsts kompetentajām iestādēm.2. Dalībvalsts kompetentā iestāde, kas veic pirmslidojuma/pēclidojuma pārbaudi, saskaņojot ar valsti, kas atbild par attiecīgā gaisa kuģa ekspluatāciju vai gaisa kuģa reģistrācijas valsti, drīkst izvirzīt vajadzīgos nosacījumus, kurus ievērojot gaisa kuģim var atļaut lidot uz lidostu, kur trūkumus var novērst. Ja trūkums ietekmē gaisa kuģa lidojumderīguma sertifikāta spēku, ekspluatācijas patraukšanu drīkst atcelt tikai tad, ja gaisa kuģa ekspluatants saņem atļauju no valsts vai valstīm, ko minētajā reisā pārlidos.8. pantsLidojumu drošības uzlabošana un īstenošanas pasākumi1. Dalībvalstis ziņo Komisijai par operatīviem pasākumiem, kas veikti, lai īstenotu 3., 4. un 5. panta prasības.2. Pamatojoties uz informāciju, kas savākta atbilstoši 1. punktam, Komisija saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto procedūru var veikt attiecīgus pasākumus, kas atvieglo 3., 4. un 5. panta īstenošanu, piemēram:- sagatavot vācamās informācijas sarakstu,- precīzi noteikt pirmslidojuma/pēclidojuma pārbaužu saturu un procedūras,- noteikt datu uzglabāšanas un izplatīšanas formu,- izveidot vai atbalstīt attiecīgas struktūras tādu instrumentu vadīšanai vai izmantošanai, kas vajadzīgi informācijas vākšanai un apmaiņai.3. Pamatojoties uz informāciju, kas saņemta atbilstoši 3., 4. un 5. pantam, saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto procedūru var pieņemt lēmumu par atbilstošu pirmslidojuma/pēclidojuma pārbaudi un citiem uzraudzības pasākumiem, jo īpaši attiecībā uz konkrētas trešās valsts gaisa kuģu konkrētu ekspluatantu vai ekspluatantiem, līdz minētās trešās valsts kompetentā iestāde pieņem pietiekamus noteikumus korektīviem pasākumiem.4. Komisija var veikt visus attiecīgus pasākumus, lai sadarbotos ar trešām valstīm un tām palīdzētu uzlabot to aviācijas drošības pārraudzības spējas.9. pantsLidojumu aizliegšana vai ekspluatācijas nosacījumu izvirzīšanaJa dalībvalsts nolemj aizliegt lidojumus no savām lidostām vai izvirzīt nosacījumus konkrētas trešās valsts konkrēta gaisa kuģa ekspluatanta vai ekspluatantu darbībai, līdz minētās trešās valsts kompetentā iestāde pieņem pietiekamus noteikumus korektīviem pasākumiem,a) minētā dalībvalsts paziņo Komisijai par veiktajiem pasākumiem, un Komisija nosūta šo informāciju citām dalībvalstīm;b) Komisija, rīkojoties saskaņā ar 10. panta 3. punktā minēto procedūru, var sniegt tādus ieteikumus un veikt tādas darbības, kādas tā uzskata par vajadzīgām; turklāt pēc to pasākumu projekta iesniegšanas, kas veicami saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto procedūru, pasākumus, kas izziņoti atbilstoši a) punktam, tā var attiecināt uz visu Kopienu.10. pantsKomitejas procedūra1. Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 3922/91 12. pantu.2. Ja ir atsauce uz šo punktu, tad piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus.Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā noteiktais termiņš ir trīs mēneši.3. Ja ir atsauce uz šo punktu, tad piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus.4. Komiteja pieņem savu reglamentu.5. Komisija turklāt var apspriesties ar komiteju par visiem citiem jautājumiem, kas saistīti ar šīs direktīvas piemērošanu.11. pantsĪstenošanaDalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai līdz 2006. gada 30. aprīlim izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.Kad dalībvalstis pieņem šos tiesību aktus, tajos iekļauj atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarāmas šādas atsauces.12. pantsPielikumu grozījumiŠīs direktīvas pielikumus var grozīt saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto procedūru.13. pantsZiņojumsLīdz 2008. gada 30. aprīlim Komisija iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs direktīvas piemērošanu, un jo īpaši par 9. pantu, ar ko, cita starpā, ņem vērā norises Kopienā un starptautiskos forumos. Ziņojumam var būt klāt šis direktīvas grozījumu ierosinājumi.14. pantsStāšanās spēkāŠī direktīva stājas spēkā tās publicēšanas dienā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.15. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Strasbūrā, 2004. gada 21. aprīlīEiropas Parlamenta vārdā —priekšsēdētājsP. CoxPadomes vārdā —priekšsēdētājsD. Roche[1] OV C 103 E, 30.4.2002., 351. lpp.[2] OV C 241, 7.10.2002., 33. lpp.[3] Eiropas Parlamenta 2002. gada 3. septembra Atzinums (OV C 272 E, 13.11.2003., 343. lpp.), Padomes 2003. gada 13. jūnija Kopējā nostāja (OV C 233 E, 30.09.2003., 14. lpp.) un Eiropas Parlamenta 2003. gada 9. oktobra Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta). Eiropas Parlamenta 2004. gada 1. aprīļa Normatīvā rezolūcija un Padomes 2004. gada 30. marta Lēmums.[4] OV C 65, 4.3.1996., 172. lpp.[5] OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.[6] OV L 373, 31.12.1991., 4. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1592/2002 (OV L 240, 7.9.2002., 1. lpp.).[7] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.--------------------------------------------------I PIELIKUMS+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------II PIELIKUMSI. Pirmslidojuma/pēclidojuma pārbaudēm atkarībā no atvēlētā laika jāaptver visi vai daži turpmāk norādītie aspekti.1. Pārbauda, vai ir klāt un vai ir derīgi dokumenti, kas vajadzīgi starptautisku avioreisu veikšanai, piemēram, reģistrācijas apliecība, borta žurnāls, lidojumderīguma sertifikāts, apkalpes licences, radio licence, pasažieru un kravas saraksts.2. Pārbauda, vai lidojuma apkalpes sastāvs un kvalifikācija atbilst Čikāgas Konvencijas 1. un 6. pielikuma prasībām (Starptautiskā Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) pielikumi).3. Pārbauda ekspluatācijas dokumentāciju (lidojuma dati, operatīvais lidojuma plāns, tehniskais borta žurnāls) un lidojuma sagatavošanu, kas vajadzīga, lai pierādītu, ka lidojums ir sagatavots saskaņā ar ICAO 6. pielikumu.4. Pārbauda, vai ir klāt un kādā stāvoklī ir turpmāk norādītie elementi, kas vajadzīgi starptautiskai aeronavigācijai saskaņā ar ICAO 6. pielikumu:- gaisa kuģa ekspluatanta apliecība,- trokšņa un emisiju līmeņa sertifikāts,- ekspluatācijas rokasgrāmata (ar minimālā aprīkojuma sarakstu) un lidojuma rokasgrāmata,- drošības aprīkojums,- kabīnes drošības aprīkojums,- aprīkojums, kas vajadzīgs konkrētam lidojumam, tostarp radiosakaru un radionavigācijas iekārtas,- lidojuma datu reģistrēšanas iekārtas.5. Pārbauda, vai gaisa kuģa un tā iekārtu stāvoklis (tostarp bojājumi un remonts) nodrošina pastāvīgu atbilstību ICAO 8. pielikuma standartiem.II. Pārbaudes ziņojums jāsagatavo pēc pirmslidojuma/pēclidojuma pārbaudes, un tajā jāiekļauj iepriekš aprakstītā vispārīga standartinformācija un pārbaudīto elementu saraksts kopā ar visiem atklātajiem trūkumiem attiecībā uz katru no šiem elementiem, un/vai jebkura īpaša piebilde, kas var būt vajadzīga.+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: Komisijas Direktīva 2004/59/EK (2004. gada 23. aprīlis), ar ko groza Padomes Direktīvu 90/642/EEK attiecībā uz tajā noteikto maksimālo brompropilāta atlieku līmeniDokuments attiecas uz EEZ

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32004L0059

Oficiālais Vēstnesis L 120 , 24/04/2004 Lpp. 0030 - 0038

		Komisijas Direktīva 2004/59/EK(2004. gada 23. aprīlis),ar ko groza Padomes Direktīvu 90/642/EEK attiecībā uz tajā noteikto maksimālo brompropilāta atlieku līmeni(Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1990. gada 27. novembra Direktīvu 90/642/EEK par pesticīdu atlieku maksimāli pieļaujamā daudzuma noteikšanu konkrētos augu izcelsmes produktos un uz tiem, ieskaitot augļus un dārzeņus [1], un jo īpaši tās 7. pantu,tā kā:(1) Komisijas 2002. gada novembra Regula (EK) Nr. 2076/2002, ar ko pagarina Padomes Direktīvā 91/414/EEK 8. panta 2. punktā minēto laikposmu un kas attiecas uz dažu aktīvo vielu neiekļaušanu minētās direktīvas I pielikumā un to augu aizsardzības līdzekļu atļauju atsaukšanu, kuri satur šīs vielas [2], dažām dalībvalstīm līdz 2007. gada 30. jūnijam atļauj paturēt spēkā atļaujas, kas attiecas uz augu aizsardzības līdzekļiem, kuri satur dažas vielas, kuru neiekļaušanu Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā paredz minētā regula.(2) Maksimālais atlieku līmenis (MRL) norāda minimālos pesticīdu daudzumus, ar ko augus var efektīvi aizsargāt, lietojot tos tādā veidā, ka atlieku daudzums ir mazākais iespējamais un ir toksikoloģiski pieņemams, īpaši pēc aprēķinātās devas.(3) MRL nosaka atbilstīgi apakšējai analītiskās noteikšanas robežai, ja atļautie augu aizsardzības līdzekļu lietojumi nerada nosakāmu pesticīdu atlieku līmeni pārtikas produktā vai uz tā, vai, ja nav atļautu lietojumu vai par lietojumiem, ko atļāvušas dalībvalstis, nav apliecināti vajadzīgie dati, vai ja nav apliecināti vajadzīgie dati par tādiem lietojumiem trešās valstīs, kuru dēļ rodas atliekas tādos pārtikas produktos, kas var nonākt apritē Kopienas tirgū, vai uz tiem.(4) Pesticīdu MRL regulāri jāpārskata. To var mainīt, ņemot vērā jaunus lietojumus, jaunu informāciju un datus.(5) Informācija par brompropilāta galvenajiem lietojumiem atbilstīgi Direktīvai 91/414/EEK ir paziņota Komisijai. Šī informācija nodrošina pietiekamu pamatu Eiropas patērētāju saņemtās devas novērtēšanai.(6) Brompropilāta atļaujas jāatsauc vēlākais līdz 2007. gada 31. jūlijam. Ņemot vērā laiku, kurā brompropilāta atliekas izzūd no pārtikas ķēdes, ir lietderīgi vēlākais līdz 2008. gada 31. decembrim pārskatīt pagaidu MRL, kas attiecas uz šiem galvenajiem lietojumiem.(7) Ir novērtēta brompropilāta iedarbība uz patērētājiem mūža garumā ar tādu pārtikas produktu starpniecību, kuros var būt šā pesticīda atliekas. Ir aprēķināts, ka grozītais MRLnodrošina to, ka pieņemamā dienas deva netiek pārsniegta.(8) Ir novērtēta brompropilāta akūtā iedarbība uz patērētājiem ar katra tāda pārtikas produkta starpniecību, kurā var būt šā pesticīda atliekas. Ir aprēķināts, ka grozītais MRL nodrošina to, ka akūtā standartdeva netiek pārsniegta.(9) Tādēļ ir lietderīgi grozīt brompropilāta atlieku maksimālo līmeni.(10) Tādēļ attiecīgi jāgroza Direktīva 90/642/EEK.(11) Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsDirektīvas 90/642/EEK II pielikumā noteikto brompropilāta pesticīdu atlieku maksimālo līmeni aizstāj ar šīs direktīvas pielikumā noteikto maksimālo pesticīdu atlieku līmeni.2. pants1. Dalībvalstis vēlākais līdz 2004. gada 24. oktobrim pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto aktu tekstus, kā arī minēto aktu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.Dalībvalstis šos pasākumus piemēro vēlākais no 2004. gada 25. oktobra.Kad dalībvalstis pieņem minētos tiesību aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāmas šādas atsauces.2. Dalībvalstis dara zināmus Komisijai to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.3. pantsŠī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.4. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 2004. gada 23. aprīlīKomisijas vārdā —Komisijas loceklisDavid Byrne[1] OV L 350, 14.12.1990., 71. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2004/2/EK (OV L 14, 21.1.2004., 10. lpp.).[2] OV L 319, 23.11.2002., 3. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1336/2003 (OV L 187, 26.7.2003., 21. lpp.).--------------------------------------------------PIELIKUMS"Produktu grupas un atsevišķu produktu paraugi, uz ko attiecina MRL | Pesticīdu atliekas un maksimālais atlieku līmenis (mg/kg) |Brompropilāts |1.Augļi, svaigi, žāvēti vai termiski neapstrādāti, ko konservē saldējot, bez pievienota cukura; rieksti | |i)CITRUSAUGĻI | 2 |Greipfrūti | |Citroni | |Laimi | |Mandarīni (tostarp klementīni un citi hibrīdi) | |Apelsīni | |Pampelmūzes | |Citi | |ii)KOKU RIEKSTI (lobīti vai nelobīti) | 0,05 |Mandeles | |Brazīlijas rieksti | |Indijas rieksti | |Ēdamie kastaņi | |Kokosrieksti | |Lazdu rieksti | |Makadāmijas rieksti | |Pekanrieksti | |Priežu rieksti | |Pistācijas | |Valrieksti | |Citi | |iii)SĒKLEŅI | 2 |Āboli | |Bumbieri | |Cidonijas | |Citi | |iv)KAULEŅI | 0,05 |Aprikozes | |Ķirši | |persiki (tostarp nektarīni un tiem līdzīgi hibrīdi) | |Plūmes | |Citi | |v)OGAS UN SĪKAUGĻI | |a)Galda un vīna vīnogas | 2 |Galda vīnogas | |Vīna vīnogas | |b)Zemenes (izņemot meža zemenes) | 0,05 |c)Avenes un kazenes (izņemot savvaļas) | 0,05 |Kazenes | |Kazenes (Rubus arcticus) | |Kazeņavenes | |Avenes | |Citi | |d)Citi sīkaugļi un ogas (izņemot savvaļas) | 0,05 |Mellenes un brūklenes | |Dzērvenes | |Jāņogas (sarkanās un baltās, kā arī upenes) | |Ērkšķogas | |Citi | |e)Savvaļas ogas un savvaļas augļi | 0,05 |vi)DAŽĀDI | 0,05 |Avokado | |Banāni | |Dateles | |Vīģes | |Kivi | |Kumkvati | |Ličī | |Mango | |Olīvas | |Pasifloru augļi | |Ananasi | |Granātāboli | |Citi | |2.Dārzeņi, svaigi vai termiski neapstrādāti, saldēti vai žāvēti | |i)SAKŅU UN BUMBUĻU DĀRZEŅI | 0,05 |Galda bietes | |Burkāni | |Sakņu selerijas | |Mārrutki | |Topinambūri | |Pastinaki | |Sakņu pētersīļi | |Redīsi | |Puravlapu plostbārži | |Batātes | |Kāļi | |Galda rāceņi | |Jamss | |Citi | |ii)SĪPOLU DĀRZEŅI | 0,05 |Ķiploki | |Sīpoli | |Šalotes | |Loki | |Citi | |iii)AUGĻU DĀRZEŅI | |a)Nakteņaugi | |Tomāti | 10 |Pipari | |Baklažāni | |Citi | 0,05 |b)Ķirbjaugi ar ēdamu mizu | 0,05 |Gurķi | |Kornišoni | |Tumšzaļie kabači | |Citi | |c)Ķirbjaugi ar neēdamu mizu | 0,05 |Melones | |Kabači | |Arbūzi | |Citi | |d)Cukurkukurūza | 0,05 |iv)KĀPOSTU DĀRZEŅI | 0,05 |a)Ziedoši kāpostu dārzeņi | |Brokoļi (tostarp sparģeļkāposti) | |Ziedkāposti | |Citi | |b)kāpostu dzimtas galviņdārzeņi | |Briseles kāposti | |Galviņkāposti | |Citi | |c)Krustziežu dzimtas lapu dārzeņi | |Ķīnas kāposti | |Lapu kāposti | |Citi | |d)Kolrābji | |v)LAPU DĀRZEŅI UN SVAIGI GARŠAUGI | 0,05 |a)Dārza salāti un tiem līdzīgi | |Kressalāti | |Lauka salāti | |Dārza salāti | |Platlapu cigoriņi (platlapu endīvija) | |Citi | |b)Dārza spināti un tiem līdzīgi | |Spināti | |Lapu bietes | |Citi | |c)Ūdens krese | |d)Lapu cigoriņi | |e)Garšaugi | |Kārveles | |Maurloki | |Pētersīļi | |Lapu selerijas | |Citi | |vi)PĀKŠAUGI (svaigi) | |Pupas un pupiņas (ar pākstīm) | 1 |Pupas un pupiņas (bez pākstīm) | |Zirņi (ar pākstīm) | |Zirņi (bez pākstīm) | |Citi | 0,05 |vii)KĀTU DĀRZEŅI (svaigi) | 0,05 |Sparģeļi | |Lapu artišoki | |Kātu selerijas | |Fenheļi | |Artišoki | |Puravi | |Rabarberi | |Citi | |viii)SĒNES | 0,05 |a)Šampinjoni | |b)Savvaļas sēnes | |3.Pākšaugi | 0,05 |Pupas un pupiņas | |Lēcas | |Zirņi | |Citi | |4.Eļļas augu sēklas | 0,1 |Linsēklas | |Zemesrieksti | |Magoņu sēklas | |Sezama sēklas | |Saulespuķu sēklas | |Rapšu sēklas | |Sojas pupas | |Sinepju sēklas | |Kokvilnas sēklas | |Citas | |5.Kartupeļi | 0,05 |Agrīnie kartupeļi | |Galda kartupeļi | |6.Tēja (fermentētas vai citādi apstrādātas kaltētas Camellia sinensis lapas un stiebri) | 0,1 |7.Apiņi (kaltēti) tostarp apiņu rogas un nekoncentrēts pulveris | 0,1 |--------------------------------------------------


title: Padomes Direktīva (1986. gada 24. jūlijs) par pesticīdu atliekvielu maksimāli pieļaujamo daudzumu noteikšanu labībā un uz tās

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31986L0362

Oficiālais Vēstnesis L 221 , 07/08/1986 Lpp. 0037 - 0042 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 3 Sējums 21 Lpp. 0220  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 3 Sējums 21 Lpp. 0220

		Padomes Direktīva(1986. gada 24. jūlijs)par pesticīdu atliekvielu maksimāli pieļaujamo daudzumu noteikšanu labībā un uz tās(86/362/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 43. un 100. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [3],tā kā graudu ražošanai Kopienā ir ļoti svarīga nozīme;tā kā iegūto daudzumu pastāvīgi ietekmē kaitīgi organismi un nezāles;tā kā ir absolūti būtiski aizsargāt augus un augu produktus pret šiem organismiem, ne tikai lai novērstu ražas samazināšanos vai novākto produktu bojājumus, bet arī palielinātu ražību lauksaimniecībā;tā kā viena no vissvarīgākajām metodēm augu un augu produktu aizsardzībā no šo kaitīgo organismu ietekmes ir ķīmisko pesticīdu izmantošana;tā kā šiem pesticīdiem tomēr nav tikai labvēlīga ietekme uz augkopību, jo tie galvenokārt ir toksiskas vielas vai preparāti ar bīstamu blakusiedarbību;tā kā lielam skaitam šo pesticīdu un to metabolītu vai sadalīšanās produktu var būt kaitīga ietekme uz augu produktu patērētājiem;tā kā šie pesticīdi un piesārņotāji, kas var būt kopā ar tiem, var būt bīstami videi;tā kā, lai likvidētu šīs briesmas, vairākas dalībvalstis jau ir noteikušas noteiktu atliekvielu maksimāli pieļaujamo daudzumu labībā un uz tās;tā kā atšķirības, kas pastāv starp dalībvalstu atļautajiem pesticīdu atliekvielu maksimāli pieļaujamiem daudzumiem, var radīt tirdzniecības ierobežojumus un tādējādi kavēt preču brīvu apriti Kopienā;tā kā šī iemesla dēļ sākuma posmā būtu jānosaka maksimāli pieļaujamais daudzums dažām darbīgām vielām, kas ir jāievēro, šos produktus laižot apgrozībā;tā kā bez tam maksimāli pieļaujamā daudzuma ievērošana nodrošinās labības brīvu apriti un patērētāju veselība būs pienācīgi aizsargāta;tā kā vienlaicīgi dalībvalstīm būtu jādod iespēja atļaut uzraudzīt pesticīdu atliekvielu daudzumu savā teritorijā ražotajā un patērētajā labībā, izmantojot uzraudzības sistēmu un ar to saistītos pasākumus tā, lai nodrošinātu aizsardzību, kas ir līdzvērtīga pasākumiem, kas izriet no noteiktajiem daudzumiem;tā kā īpašos gadījumos, jo īpaši gaistošu šķidrumu vai fumigantu gadījumā, dalībvalstīm būtu jādod tiesības atļaut augstāku maksimālo pieļaujamo daudzumu nekā noteiktais labībai, kas nav paredzēta tūlītējam patēriņam, ar noteikumu, ka tiek izdarītas pienācīgas pārbaudes, lai nodrošinātu, ka šie produkti nenonāk gala patērētāja rīcībā, kamēr atliekvielu saturs tajā pārsniedz maksimāli pieļauto daudzumu;tā kā šī direktīva nav jāpiemēro produktiem, kas paredzēti eksportam uz trešām valstīm, lai ražotu tādus produktus, kas nav pārtikas produkti vai sēklas materiāls;tā kā dalībvalstīm būt jāatļauj īslaicīgi samazināt noteiktos daudzumus, ja tie negaidīti izrādās bīstami cilvēku vai dzīvnieku veselībai;tā kā tādā gadījumā ir lietderīgi izveidot ciešu sadarbību starp dalībvalstīm un Komisiju Augu veselības pastāvīgajā komitejā;tā kā, lai garantētu šīs direktīvas prasību izpildi, ja minētos produktus laiž apgrozībā, dalībvalstīm ir jānodrošina piemēroti kontroles pasākumi;tā kā ir jāizveido Kopienas metodes paraugu ņemšanai un analīzei, kas jālieto vismaz kā standartmetodes;tā kā paraugu ņemšanas un analīzes metodes ir tehniski un zinātniski jautājumi, kas jārisina dalībvalstīm un Komisijai cieši sadarbojoties Augu veselības pastāvīgajā komitejā;tā kā ir lietderīgi, ka dalībvalstis Komisijai sniedz ikgadēju ziņojumu par savu kontroles pasākumu rezultātiem, lai varētu savākt informāciju par pesticīdu daudzumu Kopienā kopumā;tā kā Padomei būtu jāpārskata šī direktīva pirms 1991. gada 30. jūnija, lai panāktu vienotas Kopienas sistēmas izveidošanu,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsŠo direktīvu piemēro, neskarot Padomes 1973. gada 17. decembra Direktīvas 74/63/EEK par nevēlamu vielu un produktu maksimālo pieļaujamo daudzumu barībā [4] noteikumus, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar direktīvu 86/354/EEK [5] attiecībā uz labību, kas uzskaitīta I pielikumā, ciktāl šie produkti var saturēt II pielikumā uzskaitītos pesticīdus.2. pants1. Šajā direktīvā "pesticīdu atliekvielas" nozīmē II pielikumā uzskaitīto pesticīdu un to metabolītu atliekvielas un sadalīšanās vai ķīmisko reakciju produktus, kas ir 1. pantā minētajos produktos vai uz tiem.2. Šajā direktīvā "laišana apgrozībā" nozīmē 1. pantā minēto produktu jebkuru tālāknodošanu par atlīdzību vai bez tās.3. pants1. Dalībvalstis nodrošina, lai 1. pantā minētie produkti, sākot no brīža, kad tos laiž apgrozībā, nebūtu bīstami cilvēku veselībai pesticīdu atliekvielu klātbūtnes dēļ.2. Dalībvalstis nevar aizliegt vai aizkavēt savā teritorijā laist apgrozībā 1. pantā minētos produktus, pamatojoties uz to, ka šie produkti satur pesticīdu atliekvielas, ja šādu atliekvielu daudzums nepārsniedz maksimāli pieļaujamo daudzumu, kas noteikts II pielikumā.4. pants1. Dalībvalstis nosaka, ka 1. pantā minētie produkti, sākot no brīža, kad tie laisti apgrozībā, nedrīkst saturēt augstāku pesticīdu atliekvielu daudzumu par II pielikumā noteikto.2. Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, vismaz ņemot pārbaudes paraugus, to, ka netiek pārsniegts maksimāli pieļaujamais daudzums, kas noteikts saskaņā ar 1. punktu.5. pants1. Attiecībā uz 1. pantā minētajiem produktiem, kas nav importēti no trešām valstīm vai kas nav paredzēti citām dalībvalstīm, dalībvalstis var, atkāpjoties no 4. panta, turpināt piemērot savā teritorijā jau spēkā esošo pesticīdu atliekvielu uzraudzības sistēmu kopā ar citiem pasākumiem, lai nodrošinātu, ka tiek panākts rezultāts, kas ir līdzvērtīgs pesticīdu atliekvielu daudzumam, kas noteikts II pielikumā, un lai novērtētu kopējo uztura iedarbību uz savas valsts iedzīvotājiem saistībā ar minētajām atliekvielām, neatkarīgi no tā, kāds ir šo atliekvielu avots. Šādi pasākumi ietver šo pesticīdu atliekvielu regulāras reprezentatīvas pārbaudes tipiskā uzturā.2. Dalībvalstis informē citas dalībvalstis un Komisiju par jebkādu 1. punkta piemērošanu.6. pantsDalībvalstis var atļaut, ka 1. pantā minētajos produktos un uz tiem II pielikuma B daļā uzskaitīto pesticīdu atliekvielas ir lielākos daudzumos, nekā noteikts II pielikuma B daļā ar noteikumu, ka minētie produkti nav paredzēti tūlītējam patēriņam un ka attiecīga kontroles sistēma nodrošina, lai tie nekļūtu pieejami gala lietotājam vai patērētājam, ja tos piegādā tieši pēdējiem, kamēr atliekvielas pārsniedz B daļā norādīto daudzumu. Dalībvalstis informē citas dalībvalstis un Komisiju par veiktajiem pasākumiem. Šos pasākumus piemēro visiem produktiem, uz ko tie attiecas, neatkarīgi no produktu izcelsmes.7. pantsKatru gadu līdz 1. augustam dalībvalstis ziņo Komisijai par iepriekšējā gada oficiālo pārbaužu rezultātiem, uzraudzību un citiem pasākumiem, kas veikti saskaņā ar 4. pantu un, ja vajadzīgs, saskaņā ar 5. pantu.8. pants1. Paraugu ņemšanas un analīzes metodes, kas vajadzīgas pārbaužu veikšanai, uzraudzībai un citiem pasākumiem, kas paredzēti 4. pantā un, ja vajadzīgs, 5. pantā, paredz saskaņā ar kārtību, kas noteikta 12. pantā. Kopienas analīžu metožu pastāvēšana, ko izmanto strīdīgos gadījumos, nekavē dalībvalstis izmantot citas zinātniski pamatotas metodes, kas spēj dot salīdzināmus rezultātus.2. Dalībvalstis informē citas dalībvalstis un Komisiju par citām metodēm, ko izmanto, ievērojot 1. punktu.9. pants1. Ja dalībvalstis uzskata, ka maksimālais II pielikumā noteiktais daudzums apdraud cilvēku veselību, un tādēļ ir nekavējoties jārīkojas, šī dalībvalsts var uz laiku pazemināt daudzumu savā teritorijā. Tādā gadījumā tā tūlīt informē citas dalībvalstis un Komisiju par pasākumiem, pievienojot paziņojumu par pasākumu iemesliem.2. Ja rodas 1. punktā paredzētā situācija, tad saskaņā ar 13. pantā noteikto kārtību lemj, vai būtu jāmaina II pielikumā norādītais daudzums. Līdz tam brīdim, kad Padome vai Komisija izlemj saskaņā ar minēto kārtību, dalībvalsts var turpināt pasākumus, ko tā ir ieviesusi.10. pantsNeskarot 9. pantu, Padome ar kvalificētu balsu vairākumu pēc Komisijas priekšlikuma pieņem II pielikumā noteiktā maksimāli pieļaujamā daudzuma grozījumus atbilstīgi zinātniskajām un tehniskajām atziņām.11. pantsPadome ar vienprātīgu balsojumu pēc Komisijas priekšlikuma direktīvu veidā pieņem jaunu produktu sarakstu vai jaunu pesticīdu atliekvielu sarakstu 1. pantā minētajos produktos vai uz tiem un šo atliekvielu maksimāli pieļaujamos.12. pants1. Ja jārīkojas saskaņā ar šajā pantā izklāstīto kārtību, tad priekšsēdētājs jautājumu nodod Augu veselības pastāvīgajai komitejai, turpmāk tekstā — "Komitejai", pēc priekšsēdētāja ierosmes vai pēc dalībvalsts lūguma.2. Komitejā dalībvalstu balsis vērtē, kā paredzēts Līguma 148. panta 2. punktā. Priekšsēdētājs nebalso.3. Komisijas pārstāvis iesniedz veicamo pasākumu projektu. Komisija par šiem pasākumiem sniedz atzinumu termiņā, ko nosaka priekšsēdētājs, ņemot vērā izskatāmā jautājuma steidzamību. Atzinumu sniedz ar 54 balsu vairākumu.4. Ja pasākumi ir saskaņā ar Komitejas atzinumu, Komisija tos pieņem un tūlīt īsteno. Ja pasākumi nesaskan ar Komitejas atzinumu vai ja atzinums nav sniegts, Komisija tūlīt iesniedz Padomei priekšlikumu par veicamajiem pasākumiem. Padome pieņem pasākumus ar kvalificētu balsu vairākumu.Ja trijos mēnešos pēc datuma, kad jautājums nodots Padomei, tā nav paredzējusi nekādus pasākumus, Komisija pieņem ierosinātos pasākumus, ja vien Padome ar vienkāršu vairākumu nav nobalsojusi pret minētajiem pasākumiem.13. pants1. Ja jārīkojas saskaņā ar šajā pantā izklāstīto kārtību, tad Komitejas priekšsēdētājs pēc savas ierosmes vai pēc dalībvalsts lūguma tūlīt nodod jautājumu Komitejai.2. Komisijā dalībvalstu balsis vērtē, kā paredzēts Līguma 148. panta 2. punktā. Priekšsēdētājs nebalso.3. Komisijas pārstāvis iesniedz veicamo pasākumu projektu. Komisija divu dienu laikā sniedz atzinumu par šiem pasākumiem. Atzinumus pieņem ar 54 balsu vairākumu.4. Ja pasākumi ir saskaņā ar Komitejas atzinumu, Komisija tos pieņem un tūlīt ievieš. Ja tie nav saskaņā ar Komitejas atzinumu vai ja atzinums nav sniegts, Komisija tūlīt iesniedz Padomei priekšlikumu par veicamajiem pasākumiem. Padome pieņem pasākumus ar kvalificētu balsu vairākumu.Ja 15 dienas no datuma, kad par jautājumu ir ziņots Padomei, tā nav paredzējusi nekādus pasākumus, Komisija pieņem piedāvātos pasākumus, ja vien Padome ar vienkāršu balsu vairākumu nav minētos pasākumus noraidījusi.14. pantsŠo direktīvu nepiemēro 1. pantā minētajiem produktiem, ja ar atbilstīgiem pierādījumiem var konstatēt vismaz, ka tie ir paredzēti:a) eksportam uz trešām valstīm;b) tādu produktu ražošanai, kas nav pārtikas produkti;c) sēklai.15. pantsLai uzlabotu Kopienas sistēmu, ko šī direktīva paredz ieviest, Padome, pamatojoties uz Komisijas ziņojumu, kam, ja vajadzīgs, pievienoti attiecīgi priekšlikumi, pārskata šo direktīvu vēlākais līdz 1991. gada 30. jūnijam.16. pantsDalībvalstīs ne vēlāk kā 1988. gada 30. jūnijā stājas spēkā normatīvi un administratīvi akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.Dalībvalstis paziņo Komisijai savu normatīvo aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, kuru regulē šī direktīva.17. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 1986. gada 24. jūlijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsA. Clark[1] OV C 56, 6.3.1980., 14. lpp.[2] OV C 28, 9.2.1981., 64. lpp.[3] OV C 300, 18.11.1980., 29. lpp.[4] OV L 38, 11.2.1974., 31. lpp.[5] OV L 212, 2.8.1986., 27. lpp.--------------------------------------------------I PIELIKUMSKMT pozīcijas Nr. | Apraksts |ex 10.01 | Kvieši |10.02 | Rudzi |10.03 | Mieži |10.04 | Auzas |ex 10.05 | Kukurūza |ex 10.06 | Nelobīti rīsi |ex 10.07 | Griķi, prosa, sorgo graudi, tritikāle un cita labība |--------------------------------------------------II PIELIKUMSA DAĻAPesticīdu atliekvielas | Maksimāli pieļaujamais daudzums mg/kg (ppm) || |1.aldrīns | kā dieldrīns (HEOD) |2.dieldrīns (HEOD) | 0,01 |3.neorganiskais broms, izteikts Br jonos, kopā | 50 |4.karbarils | 1 — rīsi0,5 — citi graudi |5.hlordāns (cis- un trans-izomēru summa) | 0,02 |6.DDT (DDT-, TDB- un DDE-izomēru summa, izteikta kā DDT) | 0,05 |7.diazinons | 0,05 |8.1,2-dibrometāns (etilendibromīds) | 0,01 |9.dihlorvoss | 2 |10.endosulfāns (alfa- un beta-izomēru un endosulfāna sulfāta summa, kas izteikta kā endosulfāns) | 0,2 — kukurūza0,1 — citi graudi |11.endrīns | 0,01 |12.heptahlors (heptahlora un heptahlora epoksīda summa, izteikta kā hepta- hlors) | 0,01 |13.heksahlorbenzols (HCB) | 0,01 |14.heksahlorcikloheksāns (HCH)14.1.alfa-izomēra | summa | 0,02 |14.2.beta-izomēra |14.3.gamma-izomēra (lindāns) | 0,1 |15.malations (malationa un malaoksona summa, izteikta kā malations) | 8 |16.fosfamidons | 0,05 |17.piretrīni (piretrīnu I un II, cinerīnu I un II, jasmolīnu I un II summa) | 3 |18.trihlorfons | 0,1 |Pesticīdu atliekvielas | Maksimāli pieļaujamais daudzums mg/kg (ppm) |1.brommetāns (metilbromīds) | 0,1 |2.oglekļa disulfīds | 0,1 |3.oglekļa tetrahlorīds | 0,1 |4.cianūdeņradis, cianīdi, izteikti kā cianūdeņradis | 15 |5.fosforūdeņradis, fosfīdi, izteikti kā fosforūdeņradis | 0,1 |--------------------------------------------------