title: Council Directive 92/83/EEC of 19 October 1992 on the harmonization of the structures of excise duties on alcohol and alcoholic beverages

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31992L0083

Oficiālais Vēstnesis L 316 , 31/10/1992 Lpp. 0021 - 0027 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 9 Sējums 2 Lpp. 0100  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 9 Sējums 2 Lpp. 0100

		Padomes Direktīva 92/83/EEK(1992. gada 19. oktobris)par to, kā saskaņojams akcīzes nodoklis spirtam un alkoholiskajiem dzērieniemEIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 99. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [3],tā kā Direktīva 92/12/EEK nosaka vispārīgo kārtību attiecībā uz akcīzes precēm [4];tā kā Direktīva 92/84/EEK nosaka zemāko akcīzes nodokļa likmi, kas dalībvalstīs jāpiemēro spirtam un alkoholiskajiem dzērieniem [5];tā kā iekšējā tirgus pienācīgai darbībai ir svarīgi noteikt kopīgas visu attiecīgo preču definīcijas;tā kā ir lietderīgi par pamatu šādām definīcijām ņemt definīcijas no apvienotās nomenklatūras, kas ir spēkā šīs direktīvas pieņemšanas brīdī;tā kā attiecībā uz alu var atļaut citādu nodokļa aprēķināšanas metodi galaproduktam;tā kā attiecībā uz alu dalībvalstīm var ļaut noteiktās robežās piemērot nodokli stipruma kategorijām, kas pārsniedz vienu Plato grādu, ja vien alum nekādā gadījumā neuzliek nodokli, kas zemāks par Kopienas zemāko likmi;tā kā attiecībā uz alu, ko ražo patstāvīgās mazajās alus darītavās, un etilspirtu, ko ražo mazās spirta dedzinātavās, vajadzīgs kopīgs risinājums, kas ļautu dalībvalstīm šiem produktiem piemērot pazeminātas nodokļu likmes;tā kā var pieļaut, ka atšķiras stiprums, no kura dalībvalstis sāk piemērot nodokli alum, ja iekšējā tirgū tādēļ nerodas nepieļaujamas problēmas;tā kā attiecībā uz alu, vīnu un citiem raudzētiem dzērieniem ir ieteicams ļaut dalībvalstīm atbrīvot no nodokļa pašdarītus produktus, kas nav ražoti tirdzniecībai;tā kā dalībvalstīm principā jāpiemēro viena likme par hektolitru galaprodukta visiem nedzirkstošiem vīniem un citiem nedzirkstošiem raudzētiem dzērieniem un viena nodokļa likme par hektolitru galaprodukta visiem dzirkstošiem vīniem un dzirkstošiem raudzētiem dzērieniem;tā kā ir ieteicams ļaut dalībvalstīm piemērot pazeminātas nodokļa likmes visiem vīniem un citiem raudzētiem dzērieniem, ja to faktiskā spirta tilpumkoncentrācija ir zemāka par 8,5 %;tā kā jāļauj dalībvalstīm, kuras 1992. gada 1. janvārī dažiem vīniem piemēro augstāku nodokļa likmi, turpināt tās piemērošanu;tā kā principā dalībvalstīm visiem starpproduktiem jāpiemēro viena nodokļa likme par hektolitru galaprodukta;tā kā ir ieteicams ļaut dalībvalstīm piemērot pazeminātu starpproduktu nodokļa likmi gan produktiem, kuru stiprums nepārsniedz 15 % tilp., gan dabiskiem saldajiem vīniem;tā kā dalībvalstīm principā jāpiemēro viena nodokļa likme par hektolitru tīra spirta visam etilspirtam, kā tas definēts šajā direktīvā;tā kā var ļaut dalībvalstīm piemērot pazeminātas likmes vai atbrīvojumus no nodokļa dažiem produktiem, kas ir raksturīgi kādam reģionam vai tradicionāli;tā kā gadījumos, kad dalībvalstīm atļauts piemērot pazeminātas likmes, šādas pazeminātas likmes nedrīkst radīt konkurences traucējumus iekšējā tirgū;tā kā dalībvalstīm jāļauj atmaksāt akcīzes nodokli par alkoholiskajiem dzērieniem, kas kļuvuši nederīgi patēriņam;tā kā Kopienas līmenī ir jānosaka atbrīvojumi, kas attiecas uz precēm, kuras pārvadā starp dalībvalstīm;tā kā tomēr ir iespējams dalībvalstu ziņā atstāt tādu atbrīvojumu piemērošanu, kas saistīti ar galīgu izmantošanu to teritorijā;tā kā jāizveido sistēma, pēc kuras ziņo par pilnīgi denaturējama spirta denaturēšanas prasībām katrā dalībvalstī, lai citas dalībvalstis tās varētu pieņemt;tā kā nevar atņemt dalībvalstīm līdzekļus, ar ko apkarot nodokļu nemaksāšanu, apiešanu vai ļaunprātīgu izmantošanu, kas var rasties atbrīvojumu jomā;tā kā jāļauj dalībvalstīm īstenot šajā direktīvā noteiktos atbrīvojumus, tos atmaksājot;tā kā tāpēc, ka dažas dalībvalstis "citiem dzirkstošiem raudzētiem dzērieniem" piemēro augstāku nodokļa likmi nekā starpproduktiem, tām jāļauj šo paaugstināto likmi piemērot starpproduktiem, kas līdzinās šiem "citiem dzirkstošiem raudzētiem dzērieniem",IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.I IEDAĻAALUSDarbības joma1. pants1. Dalībvalstis piemēro akcīzes nodokli alum saskaņā ar šo direktīvu.2. Dalībvalstis nosaka savas likmes saskaņā ar Direktīvu 92/84/EEK.2. pantsŠajā direktīvā termins "alus" attiecas uz produktiem, kas atbilst AN kodam 2203, vai produktiem, ko veido alus, kas sajaukts ar bezalkoholiskiem dzērieniem, kas atbilst AN kodam 2206, kuru faktiskā spirta tilpumkoncentrācija vienā vai otrā gadījumā pārsniedz 0,5 % tilp.Nodokļa noteikšana3. pants1. Akcīzes nodokli, ko dalībvalstīs iekasē par alu, nosaka, balstoties vai nu uz:- hektolitru daudzumu/Plato grādiem,vai- hektolitru daudzumu/faktisko spirta tilpumkoncentrācijugalaproduktam.2. Novērtējot nodokļa iekasēšanu par alu saskaņā ar Direktīvas 92/84/EEK prasībām, dalībvalstis var neievērot Plato grādu vai faktiskās spirta tilpumkoncentrācijas procentu daļas aiz komata.Bez tam dalībvalstis, kuras iekasē nodokli, pamatojoties uz hektolitru daudzumu/Plato grādiem, var alu iedalīt kategorijās, nepārsniedzot četrus Plato grādus, kas nošķir kategorijas, un iekasēt nodokli pēc vienas likmes par hektolitru jebkura alus, kas atbilst konkrētajai kategorijai. Šādas likmes vienmēr ir vienādas ar zemāko likmi, kas noteikta Direktīvas 92/84/EEK 6. pantā, turpmāk — zemākā likme, vai vienādas ar to.4. pants1. Dalībvalstis var piemērot pazeminātas nodokļu likmes, kuras var diferencēt saskaņā ar attiecīgo alus darītavu gada ražošanas apjomu, alum, kas darīts patstāvīgās mazajās alus darītavās, ievērojot šādus ierobežojumus:- pazeminātās likmes neattiecas uz uzņēmumiem, kas ražo vairāk nekā 200000 hl alus gadā,- pazeminātās likmes, kas var būt zemākas par zemāko likmi, nenosaka zemākas par 50 % no valsts standarta akcīzes nodokļa likmes.2. Pazemināto likmju sakarā termins "patstāvīga mazā alus darītava" nozīmē tādu alus darītavu, kura ir juridiski un saimnieciski neatkarīga no citām alus darītavām, izmanto telpas, kas atrodas atsevišķi no citu alus darītavu telpām, un kurai nav darbības licences. Tomēr, ja sadarbojas divas vai vairākas mazas alus darītavas, kuru kopējais ražošanas apjoms gadā nepārsniedz 200000 hl, šīs alus darītavas var uzskatīt par vienu patstāvīgu mazo alus darītavu.3. Dalībvalstis nodrošina, ka visas pazeminātās likmes, ko tās ievieš, tāpat attiecina uz alu, ko to teritorijā piegādā no patstāvīgām mazajām alus darītavām, kas atrodas citās dalībvalstīs. Jo īpaši tās nodrošina, ka atsevišķām piegādēm no citām dalībvalstīm netiek uzlikti augstāki nodokļi kā tādām pašām piegādēm šajā dalībvalstī.5. pants1. Dalībvalstis alum, kura faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nepārsniedz 2,8 % tilp., var piemērot pazeminātas likmes, kas var būt zemākas par zemāko likmi.2. Dalībvalstis var šā panta piemērošanu attiecināt tikai uz produktiem, kas sastāv no alus un AN kodam 2206 atbilstošu bezalkoholisku dzērienu maisījuma.6. pantsSaskaņā ar noteikumiem, kas tām jānosaka, lai tūlīt piemērotu atbrīvojumu, dalībvalstis var atbrīvot no akcīzes nodokļa alu, ko ražojusi privātpersona un patērē ražotājs, viņa ģimenes locekļi vai viesi, ja vien alu netirgo.II IEDAĻAVĪNSDarbības joma7. pants1. Dalībvalstis piemēro akcīzes nodokli vīnam saskaņā ar šo direktīvu.2. Dalībvalstis nosaka savas likmes saskaņā ar Direktīvu 92/84/EEK.8. pantsŠajā direktīvā:1. Ar terminu "nedzirkstošie vīni" apzīmē produktus, kas atbilst AN kodam 2204 un 2205, izņemot dzirkstošo vīnu, kā tas definēts šā panta 2. punktā:- kuru faktiskā spirta tilpumkoncentrācija pārsniedz 1,2 % tilp., bet nepārsniedz 15 % tilp., ja galaproduktā esošais spirts radies vienīgi rūgšanas procesā,- kuru faktiskā spirta tilpumkoncentrācija pārsniedz 15 % tilp., bet nepārsniedz 18 % tilp., ja tie nav nekādi stiprināti un galaproduktā esošais spirts radies vienīgi rūgšanas procesā;2. Ar terminu "dzirkstošie vīni" apzīmē produktus, kas atbilst AN kodam 220410, 22042110, 22042910 un 2205:- kuri pildīti pudelēs ar galviņkorķiem, kas nostiprināti ar saitēm vai stiprinājumiem, vai kuru pārspiediens, kas panākts ar oglekļa dioksīdu šķīdumā, ir trīs bāri vai vairāk,- kuru faktiskā spirta tilpumkoncentrācija pārsniedz 1,2 % tilp., bet nepārsniedz 15 % tilp., ja galaproduktā esošais spirts radies vienīgi rūgšanas procesā.Nodokļa noteikšana9. pants1. Akcīzes nodokli, ko dalībvalstis iekasē par vīnu, nosaka, pamatojoties uz galaprodukta hektolitru daudzumu.2. Izņemot gadījumus, kas paredzēti 3. un 4. punktā, dalībvalstis iekasē akcīzes nodokli pēc vienādas likmes par visiem produktiem, kuriem uzliek nodokli, kas attiecināms uz nedzirkstošu vīnu. Līdzīgi tās iekasē akcīzes nodokli pēc vienādas likmes par produktiem, kuriem uzliek nodokli, kas attiecināms uz dzirkstošo vīnu. Dalībvalstis var attiecināt vienu likmi gan uz nedzirkstošajiem, gan dzirkstošajiem vīniem.3. Dalībvalstis var piemērot pazeminātas akcīzes nodokļa likmes visiem nedzirkstošajiem vīniem un dzirkstošajiem vīniem, kuru faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nepārsniedz 8,5 % tilp.4. Dalībvalstis, kuras 1992. gada 1. janvārī nedzirkstošajiem vīniem piemēroja augstāku nodokļa likmi, nekā noteikts 8. panta 1. punkta otrajā ievilkumā, var turpināt piemērot šo likmi. Šī paaugstinātā likme nedrīkst būt augstāka par valsts standarta likmi, ko piemēro starpproduktiem.10. pantsSaskaņā ar noteikumiem, kurus tās nosaka šā panta tūlītējai piemērošanai, dalībvalstis var no akcīzes nodokļa atbrīvot vīnu, ko ražojušas privātpersonas un patērē pats ražotājs, viņa ģimenes locekļi vai viesi, ja vīnu netirgo.III IEDAĻACITI RAUDZĒTI DZĒRIENI, IZŅEMOT VĪNU UN ALUDarbības joma11. pants1. Dalībvalstis uzliek akcīzes nodokli raudzētiem dzērieniem, kas nav alus un vīns (citiem raudzētiem dzērieniem), saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem.2. Dalībvalstis nosaka savas likmes saskaņā ar Direktīvu 92/84/EEK.12. pantsŠajā direktīvā, ciktāl tas nav pretrunā 17. panta noteikumiem:1. Ar terminu "citi nedzirkstoši raudzēti dzērieni" apzīmē visus produktus, kas atbilst AN kodiem 2204 un 2205, bet nav iepriekš minēti 8. pantā, kā arī produktus, kas atbilst AN kodam 2206, izņemot citus dzirkstošus raudzētus dzērienus, kā tie definēti šā panta 2. punktā, un visus produktus, kas minēti 2. pantā:- kuru faktiskā spirta tilpumkoncentrācija pārsniedz 1,2 % tilp., bet nepārsniedz 10 % tilp.,- kuru faktiskā spirta tilpumkoncentrācija pārsniedz 10 % tilp., bet nepārsniedz 15 %, ja produktos esošais spirts radies vienīgi rūgšanas procesā.2. Ar terminu "citi dzirkstoši raudzēti dzērieni" apzīmē produktus, kas atbilst AN kodam 22060091, kā arī produktus, kas atbilst AN kodiem 220410, 22042110, 22042910 un 2205 un nav iepriekšminēti 8. pantā, kuri:- pildīti pudelēs ar galviņkorķiem, kas nostiprināti ar saitēm vai stiprinājumiem, vai kuru pārspiediens, kas panākts oglekļa dioksīda šķīdumā, ir trīs bāri vai vairāk,- faktiskā spirta tilpumkoncentrācija pārsniedz 1,2 % tilp., bet nepārsniedz 13 % tilp.,- faktiskā spirta tilpumkoncentrācija pārsniedz 13 %, bet nepārsniedz 15 %, ja produktos esošais spirts radies vienīgi rūgšanas procesā.Nodokļa noteikšana13. pants1. Akcīzes nodokli, ko dalībvalstis iekasē par citiem raudzētiem dzērieniem, nosaka, pamatojoties uz galaprodukta hektolitru daudzumu.2. Izņemot 3. punktā paredzētos gadījumus, dalībvalstis iekasē akcīzes nodokli pēc vienādas likmes par visiem produktiem, par kuriem uzliekams nodoklis, kuru attiecina uz citiem nedzirkstošiem raudzētiem dzērieniem. Līdzīgi tās iekasē akcīzes nodokli pēc vienādas likmes par visiem produktiem, par kuriem uzliekams nodoklis, kuru attiecina uz citiem dzirkstošiem raudzētiem dzērieniem. Tās var attiecināt to pašu akcīzes nodokļa likmi gan uz citiem nedzirkstošiem raudzētiem dzērieniem, gan citiem dzirkstošiem raudzētiem dzērieniem.3. Dalībvalstis var piemērot pazeminātas akcīzes nodokļa likmes visiem citiem nedzirkstošiem un dzirkstošiem dzērieniem, kuru faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nepārsniedz 8,5 %.14. pantsSaskaņā ar noteikumiem, ko dalībvalstis nosaka tūlītējai šā panta piemērošanai, tās var atbrīvot no akcīzes nodokļa citus nedzirkstošus un dzirkstošus raudzētus dzērienus, ko ražojusi privātpersona un patērē pats ražotājs, viņa ģimenes locekļi vai viesi, ja vīnu netirgo.15. pantsPiemērojot Direktīvu 92/84/EEK un Direktīvu 92/12/EEK, atsauce uz "vīnu" uzskatāma par attiecināmu arī uz citiem raudzētiem dzērieniem, kā tie definēti šajā iedaļā.IV IEDAĻASTARPPRODUKTIDarbības joma16. pants1. Dalībvalstis uzliek akcīzes nodokli starpproduktiem saskaņā ar šo direktīvu.2. Dalībvalstis nosaka savas likmes saskaņā ar Direktīvu 92/84/EEK. Šādas likmes nekad nevar būt zemākas par likmēm, kuras dalībvalstis piemēro produktiem, kas minēti šīs direktīvas 8. panta 1. punktā un 12. panta 1. punktā.17. pants1. Šajā direktīvā ar terminu "starpprodukti" apzīmē produktus, kuru faktiskā spirta tilpumkoncentrācija pārsniedz 1,2 % tilp., bet nepārsniedz 22 % tilp., un kuri atbilst AN kodiem 2204, 2205 un 2206, taču uz kuriem neattiecas 2., 8. un 12. pants.2. Neatkarīgi no 12. panta dalībvalstis var uzskatīt par starpproduktiem nedzirkstošus raudzētus dzērienus, kas atbilst 12. panta 1. punkta darbības jomai, kuru faktiskā spirta tilpumkoncentrācija pārsniedz 5,5 % tilp., kas nav radusies tikai rūgšanas procesā, kā arī dzirkstošus raudzētus dzērienus, kas atbilst 12. panta 2. punkta darbības jomai, kuru faktiskā spirta tilpumkoncentrācija pārsniedz 8,5 % tilp., kas nav radusies tikai rūgšanas procesā.Nodokļa noteikšana18. pants1. Akcīzes nodokli, ko dalībvalstis iekasē par starpproduktiem, nosaka, pamatojoties uz galaprodukta hektolitru skaitu.2. Izņemot 3., 4. un 5. punktā paredzētos gadījumus, dalībvalstis piemēro vienādu nodokļa likmi visiem produktiem, par kuriem var uzlikt nodokli, kas attiecināms uz starpproduktiem.3. Starpproduktiem, kuru faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nepārsniedz 15 % tilp., dalībvalstis var piemērot vienotu pazeminātu nodokļa likmi saskaņā ar šādiem nosacījumiem:- pazemināto likmi nenosaka par vairāk kā 40 % zemāku kā valsts standarta akcīzes nodokļa likme,- pazeminātā likme nevar būt zemāka par valsts standarta likmi, ko piemēro produktiem, uz kuriem attiecas šīs direktīvas 8. panta 1. punkts un 12. panta 1. punkts.4. Starpproduktiem, kas noteikti Regulas (EEK) Nr. 4252/88 13. panta 1. un 2. punktā, dalībvalstis var piemērot vienotu pazeminātu nodokļa likmi.Pazeminātā likme:- var būt zemāka par zemāko likmi, tomēr to nedrīkst noteikt par vairāk kā 50 % zemāku kā valsts standarta akcīzes nodokļa likme,vai- to nenosaka zemāku par zemāko likmi, ko attiecina uz starpproduktiem.5. Starpproduktiem, kuri pildīti pudelēs ar galviņkorķiem, kas nostiprināti ar saitēm vai stiprinājumiem, vai kuru pārspiediens, kas panākts oglekļa dioksīda šķīdumā, pārsniedz trīs bārus, dalībvalstis var piemērot tādu pašu likmi, kāda paredzēta produktiem, kas atbilst 12. panta 2. punkta darbības jomai, ja šī likme ir augstāka nekā valsts likme starpproduktiem.V IEDAĻAETILSPIRTSDarbības joma19. pants1. Dalībvalstis uzliek akcīzes nodokli etilspirtam saskaņā ar šo direktīvu.2. Dalībvalstis nosaka savas likmes saskaņā ar Direktīvu 92/84/EEK.20. pantsŠajā direktīvā ar terminu "etilspirts" apzīmē:- visus produktus, kuru faktiskā spirta tilpumkoncentrācija pārsniedz 1,2 % tilpuma, kuri atbilst AN kodiem 2207 un 2208, pat ja šie produkti ir tāda produkta sastāvdaļas, kas atbilst citai AN pozīcijai,- produktus, kuru AN kods ir 2204, 2205 un 2206, kuru faktiskā spirta tilpumkoncentrācija pārsniedz 22 % tilp.,- produktus, kas satur dzeramo spirtu, kas ir vai nav šķīdināts.Nodokļa noteikšana21. pantsAkcīzes nodokli etilspirtam nosaka par hektolitru tīra spirta 20 °C un aprēķina, pamatojoties uz tīra spirta hektolitru daudzumu. Saskaņā ar 22. pantu dalībvalstis tādu pašu likmi piemēro visiem produktiem, uz kuriem var attiecināt nodokli, ko uzliek etilspirtam.22. pants1. Dalībvalstis var etilspirtam, ko ražo mazās spirta dedzinātavās, piemērot pazeminātas akcīzes nodokļa likmes, ievērojot šādus ierobežojumus:- pazeminātās likmes, kas zemākas par zemāko likmi, nepiemēro uzņēmumiem, kas ražo vairāk nekā 10 hektolitrus tīra spirta gadā. Tomēr dalībvalstis, kuras 1992. gada 1. janvārī piemēroja pazeminātās likmes uzņēmumiem, kas ražo no 10 līdz 20 hektolitriem tīra spirta gadā, var turpināt piemērot šīs likmes,- pazeminātās likmes nevar noteikt zemāk par 50 % no valsts standarta akcīzes nodokļa likmes.2. Pazemināto likmju piemērošanai termins "maza spirta dedzinātava" nozīmē spirta dedzinātavu, kura ir juridiski un saimnieciski neatkarīga no citām spirta dedzinātavām un kurai nav darbības licences.3. Dalībvalstis gādā, lai pazeminātās likmes, ko tās ievieš, attiecina arī uz etilspirtu, kas piegādāts šo valstu teritorijā no patstāvīgiem sīkražotājiem, kuri atrodas citās dalībvalstīs.4. Dalībvalstis var pieņemt noteikumus, pēc kuriem sīkražotāju ražoto spirtu laiž brīvā apgrozībā, tiklīdz tas iegūts (ja paši ražotāji nav veikuši nekādus darījumus Kopienas iekšienē), neattiecinot uz to muitas noliktavas režīmu un noteikti uzliekot nodokli pēc vienotas likmes.5. Dalībvalstis var piemērot pazeminātas nodokļa likmes produktiem, kas atbilst AN kodam 2208, kuru faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nepārsniedz 10 %.23. pantsMinētās dalībvalstis šādiem produktiem var piemērot pazeminātu likmi, kas var būt zemāka par zemāko likmi, taču ne vairāk kā 50 % zem valsts standarta nodokļu likmes etilspirtam:1. Francijas Republika attiecībā uz rumu, kā tas definēts Regulas (EEK) Nr. 1576/89 1. panta 4. punkta a) apakšpunktā, kas ražots no cukurniedrēm, kuras ievāktas ražošanas vietā, kā noteikts minētās Regulas 1. panta 3. punkta 1. apakšpunktā, kas hektolitrā tīra spirta satur vismaz 225 gramus gaistošu vielu, izņemot etilspirtu un metilspirtu, un kura faktiskā spirta tilpumkoncentrācija ir vismaz 40 % tilp.2. Grieķijas Republika attiecībā uz spirtotajiem dzērieniem ar anīsa garšu, kas minēti Regulā (EEK) Nr. 1576/89, kuri ir bezkrāsaini un satur līdz 50 g cukura litrā, un kam galaproduktā vismaz 20 % spirta veido spirts, kas ieguvis garšu pēc dedzināšanas tradicionālajās pārtrauktajos vara destilatoros, kuru tilpums ir līdz 1000 l.VI NODAĻADAŽĀDI24. pants1. Dalībvalstīm nav jāprasa, lai šajā direktīvā minētie produkti būtu ražoti muitas noliktavas režīmā no alkoholisku produktu komponentiem, kuru attiecīgā akcīzes nodokļa iekasēšana apturēta, ja nodoklis par komponentiem iepriekš jau ir samaksāts un kopējais nodoklis, kas maksājams par alkoholisko produktu komponentiem, nav mazāks par nodokli, kas maksājams par produktu, kurā rodas, tos sajaucot.2. Spānijas Karalistē par starpproduktu ražošanu nav jāuzskata tādu vīnu gatavošanu Morilesas-Montiļas, Taragonas, Priorato un Terra Altas apvidos, kuriem pievienots spirts, nepalielinot spirta tilpumkoncentrāciju vairāk kā par 1 % tilp.25. pantsDalībvalstis var atmaksāt akcīzes nodokli par alkoholiskiem dzērieniem, kas izņemti no apgrozības tāpēc, ka to kondīcijas vai vecuma dēļ tie nav derīgi cilvēku patēriņam.26. pantsŠajā direktīvā atsauces uz AN kodiem ir atsauces uz apvienoto nomenklatūru tajā redakcijā, kas ir spēkā šīs direktīvas pieņemšanas dienā.VII IEDAĻAATBRĪVOJUMI27. pants1. Dalībvalstis atbrīvo no saskaņotā akcīzes nodokļa šajā direktīvā minētos produktus saskaņā ar nosacījumiem, kurus tās nosaka, lai panāktu pareizu un tūlītēju šādu atbrīvojumu piemērošanu un novērstu jebkādu nodokļu nemaksāšanu, apiešanu vai ļaunprātīgu izmantošanu:a) ja tos izplata spirta veidā, kas pilnīgi denaturēts saskaņā ar kādas dalībvalsts prasībām, par kurām ir pienācīgi paziņots un kuras apstiprinātas saskaņā ar šā panta 3. un 4. punktu. Šis atbrīvojums ir atkarīgs no Direktīvas 92/12/EEK noteikumu piemērošanas pilnīgi denaturēta spirta apritei tirdzniecībā;b) ja tie gan denaturēti saskaņā ar kādas dalībvalsts prasībām, gan tiek izmantoti tādu produktu ražošanai, kas nav domāti cilvēku patēriņam;c) ja tos izmanto etiķa ražošanai atbilstoši AN kodam 2209;d) ja tos izmanto medikamentu ražošanai, kas noteikti Direktīvā 65/65/EEK;e) ja tos izmanto, lai ražotu garšvielas tādu pārtikas produktu un bezalkoholisko dzērienu izgatavošanai, kuru faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nepārsniedz 1,2 % tilp.;f) ja tos izmanto pārtikas produktu ražošanai tieši vai kā komponentus pusfabrikātus, iepildītus vai citādi, ja ne vienā, ne otrā gadījumā tīra spirta saturs nepārsniedz 8,5 litrus 100 kg šokolādes un 5 litrus 100 kg citu produktu.2. Dalībvalstis var atbrīvot no saskaņotā akcīzes nodokļa produktus, uz kuriem attiecas šī direktīva, saskaņā ar nosacījumiem, kurus tās nosaka, lai panāktu pareizu un tūlītēju šādu atbrīvojumu piemērošanu, novēršot jebkuru nodokļu nemaksāšanu, apiešanu vai ļaunprātīgu izmantošanu, ja tos izmanto:a) par raudzi analīzēm, obligātajiem ražošanas izmēģinājumiem vai zinātniskiem mērķiem;b) zinātniskiem pētījumiem;c) ārstnieciskos nolūkos slimnīcās un aptiekās;d) ražošanas procesā, ja gatavais produkts nesatur spirtu;e) ražojot kādu komponentu, uz kuru saskaņā ar šo direktīvu neattiecas akcīzes nodoklis.3. Līdz 1993. gada 1. janvārim un trīs mēnešus pirms katras plānotas valsts likumu labošanas katra dalībvalsts, pievienojot visas attiecīgās ziņas, paziņo Komisijai, kādus denaturātus tā domā izmantot 1. punkta a) apakšpunkta nolūkos. Komisija pārsūta šos paziņojumus citām dalībvalstīm mēneša laikā pēc to saņemšanas.4. Ja divus mēnešus pēc tam, kad paziņots pārējām dalībvalstīm, ne Komisija, ne kāda dalībvalsts nav lūgusi jautājumu izskatīt Padomē, uzskata, ka Padome minēto denaturēšanas procesu apstiprinājusi. Ja šajā laikā tiek izteikts kāds iebildums, lēmumu pieņem saskaņā ar procedūru, kas noteikta Direktīvas 92/12/EEK 24. pantā.5. Ja kāda dalībvalsts atklāj, ka ar kādu produktu, kam piešķirts atbrīvojums saskaņā ar šīs direktīvas 1. punkta a) vai b) apakšpunktu, saistīta nodokļu nemaksāšana, apiešana vai ļaunprātīga izmantošana, tā var atteikties piešķirt atbrīvojumu vai atcelt jau piešķirtu atvieglojumu. Dalībvalsts par to tūdaļ ziņo Komisijai. Komisija paziņojumu pārsūta citām dalībvalstīm mēneša laikā pēc tā saņemšanas. Galīgo lēmumu pieņem saskaņā ar procedūru, kas noteikta Direktīvas 92/12/EEK 24. pantā. Dalībvalstu pienākums nav īstenot šādu lēmumu ar atpakaļejošu datumu.6. Dalībvalstis var brīvi īstenot iepriekšminētos atbrīvojumus, atmaksājot samaksāto akcīzes nodokli.28. pantsApvienotā Karaliste var turpināt piemērot atbrīvojumus, kurus tā piemēroja 1992. gada 1. janvārī, šādiem produktiem:- iesala dzēriena koncentrātam, kura blīvums pirms raudzēšanas bijis 1200 no sākotnējā blīvuma (47o Plato) vai vairāk,- aromatizētam rūgtajam alum, kura faktiskā spirta tilpumkoncentrācija ir 44,2-49,2 % tilp., kura 1,5-6 % masas veido genciāns, garšvielas un citi aromatizatori un 4-10 % masas veido cukurs, un kuru piegādā traukos ar tilpumu ir 0,2 l vai mazāk.VIII IEDAĻANOBEIGUMA NOTEIKUMI29. pants1. Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības līdz 1992. gada 31. decembrim. Par to tās tūlīt informē Komisiju.Pieņemot šos tiesību aktus, dalībvalstis tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka metodes, kā izdarīt šādas atsauces.2. Dalībvalstis paziņo Komisijai tos savu likumu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, kuru regulē šī direktīva.30. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Luksemburgā, 1992. gada 19. oktobrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsJ. Cope[1] OV C 322, 21.12.1990., 11. lpp.[2] OV C 67, 16.3.1992., 165. lpp.[3] OV C 96, 18.3.1991., 25. lpp.[4] OV L 76, 23.3.1992., 1. lpp.[5] OV L 316, 31.10.1992., 29. lpp.--------------------------------------------------


title: Komisijas Direktīva 2000/42/EK (2000. gada 22. jūnijs), ar ko groza pielikumus Padomes Direktīvām 86/362/EEK, 86/363/EEK un 90/642/EEK par pesticīdu atliekvielu maksimāli pieļaujamo daudzumu noteikšanu attiecīgi labībā un uz tās, dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos un uz tiem, un dažos augu izcelsmes produktos, tajā skaitā augļos un dārzeņos, un uz tiemdokuments attiecas uz EEZ

text:
Avis juridique important

|

32000L0042

Official Journal L 158 , 30/06/2000 P. 0051 - 0075

KOMISIJAS DIREKTĪVA 2000/42/EK(2000. gada 22. jūnijs),ar ko groza pielikumus Padomes Direktīvām 86/362/EEK, 86/363/EEK un 90/642/EEK par pesticīdu atliekvielu maksimāli pieļaujamo daudzumu noteikšanu attiecīgi labībā un uz tās, dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos un uz tiem, un dažos augu izcelsmes produktos, tajā skaitā augļos un dārzeņos, un uz tiem(dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1986. gada 24. jūlija Direktīvu 86/362/EEK par pesticīdu atliekvielu maksimāli pieļaujamo daudzumu noteikšanu labībā un uz tās 1, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2000/24/EK 2, un jo īpaši tās 10. pantu,ņemot vērā Padomes 1986. gada 24. jūlija Direktīvu 86/363/EEK par pesticīdu atliekvielu maksimāli pieļaujamo daudzumu noteikšanu dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos un uz tiem 3, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2000/24/EK, un jo īpaši tās 10. pantu,ņemot vērā Padomes 1990. gada 27. novembra Direktīvu 90/642/EEK par pesticīdu atliekvielu maksimāli pieļaujamo daudzumu noteikšanu augu izcelsmes produktos un uz tiem, tajā skaitā augļos un dārzeņos un uz tiem 4, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2000/24/EK, un jo īpaši tās 7. pantu,tā kā:(1) Padomes Direktīvas 94/29/EK 5 un 94/30/EK 6, ar ko nosaka Direktīvu 86/362/EEK, 86/363/EEK un 90/642/EEK pielikumos benalaksila, benfurakarba, karbofurāna, karbosulfāna, ciflutrīna, etefona, fenarimola, furatiokarba, lambda - cihalotrīna, metalaksila un propikonazola atliekvielu maksimāli pieļaujamos daudzumus, paredz, ka attiecībā uz daudziem izstrādājumiem atliekvielu maksimāli pieļaujamie daudzumi automātiski kļūst par atbilstošajiem minimālajiem analītiski nosakāmajiem daudzumiem, ja līdz 1999. gada 30. jūnijam nepieņem citus daudzumus. Komisijas Direktīva 97/71/EK grozīja minēto termiņu, tas ir, - "ne vēlāk kā līdz 2000. gada 1. jūlijam".(2) Padomes Direktīvas 95/38/EK 8 un 95/39/EK 9, ar ko nosaka Direktīvu 86/362/EEK, 86/363/EEK un 90/642/EEK pielikumos aldikarba, amitrāza, metidācijas, metomila, tiodikarba, pirimifosmetila un tiabendazola atliekvielu maksimāli pieļaujamos daudzumus, paredz, ka attiecībā uz daudziem izstrādājumiem atliekvielu maksimāli pieļaujamie daudzumi automātiski kļūst par atbilstošajiem minimālajiem analītiski nosakāmajiem daudzumiem, ja līdz 2000. gada 1. jūlijam nepieņems citus daudzumus.(3) Padomes Direktīvas 96/32/EK 10 un 96/33/EK 11, ar ko nosaka Direktīvu 86/362/EEK, 86/363/EEK un 90/642/EEK pielikumos hlormekvata, diazonona, dikofola, disulfotona, endosulfāna, fenbutatīna oksīda, mekarbāma, forāta, propoksura, propizamīda, triazofosa un triforīna atliekvielu maksimāli pieļaujamos daudzumus, paredz, ka attiecībā uz daudziem izstrādājumiem atliekvielu maksimāli pieļaujamie daudzumi automātiski kļūst par atbilstošajiem minimālajiem analītiski nosakāmajiem daudzumiem, ja līdz 2000. gada 30. aprīlim nepieņems citus daudzumus.Direktīva 97/71/EK grozīja minēto termiņu, tas ir, - "ne vēlāk kā līdz 2000. gada 1. jūlijam".(4) Padomes Direktīva 98/82/EK 12, ar ko nosaka Direktīvu 86/362/EEK, 86/363/EEK un 90/642/EEK pielikumos benomila, karbendazima, tiofanātmetila, hlortalonila, fenvalerāta (tajā skaitā citu komponentu maisījumu), acefāta un kvinalfosa atliekvielu maksimāli pieļaujamos daudzumus, paredz, ka attiecībā uz daudziem izstrādājumiem atliekvielu maksimāli pieļaujamie daudzumi automātiski kļūst par atbilstošajiem minimālajiem analītiski nosakāmajiem daudzumiem, ja līdz 2000. gada 1. jūlijam nepieņems citus daudzumus.(5) Iepriekš minētās pozīcijas direktīvu pielikumos atstāja "atvērtas" vai noteica provizoriski, tā kā to pieņemšanas laikā pieejamie dati bija nepietiekami, lai pamatotu atliekvielu maksimāli pieļaujamo daudzumu noteikšanu Kopienas līmenī. Minētā termiņa noteikšanas mērķis bija dot ieinteresētajām personām pietiekami daudz laika, lai tās varētu iesniegt vajadzīgos datus, kas pamatotā nepieciešamības gadījumā dotu iespēju pieņemt atliekvielu maksimāli pieļaujamos daudzumus Kopienas līmenī, kuri pārsniedz minimālos analītiski nosakāmos daudzumus. Ieinteresētajām personām paziņoja minēto termiņu. Daudzās atvērtajās pozīcijām iesniedza papildu datus, kas deva iespēju noteikt atliekvielu maksimāli pieļaujamos daudzumus. Ja papildu datus neiesniedz, tad ir lietderīgi noteikt atliekvielu maksimāli pieļaujamo daudzumu kā minimālo analītiski nosakāmo daudzumu.(6) No Kopienas tirdzniecības partneriem saņēma pieprasījumus, ko pamato ar tuvākiem datiem, piešķirt lielākas pielaides attiecībā uz dažiem minētajiem pesticīdiem pozīcijās, kurās atliekvielu maksimāli pieļaujamie daudzumi Kopienā jau bija noteikti pamatdirektīvu pielikumos.(7) Rīcībā esošo informāciju izskatīja atkārtoti. Daudzās pozīcijām pietiek datu, lai noteiktu maksimāli pieļaujamo daudzumu, kas pārsniedz minimālo analītiski nosakāmo daudzumu, un ir lietderīgi to darīt. Dažās pozīcijās rīcībā esošā informācija ir nepietiekama, un ir lietderīgi noteikt atliekvielu maksimāli pieļaujamo daudzumu kā minimālo analītiski nosakāmo daudzumu. Citās pozīcijās informācija ir pietiekama, bet tā pierāda, ka tāda atliekvielu maksimāli pieļaujamā daudzuma noteikšana, kas pārsniedz minimālo analītiski nosakāmo daudzumu, var radīt patērētāju nepieņemamu akūtu vai hronisku pakļaušanu atliekvielām. Šajos gadījumos ir lietderīgi noteikt atliekvielu maksimāli pieļaujamo daudzumu kā minimālo analītiski nosakāmo daudzumu.(8) Komisijas 1998. gada 7. aprīļa Lēmums 98/270/EK sakarā ar licencēšanas pārtraukšanu attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļiem, kuros aktīvā viela ir fenvalerāts 13, pieprasa dalībvalstīm atsaukt licences attiecībā uz fenvalerātu kā augu aizsardzības līdzekli no 1999. gada 7. aprīļa. Esfenvalerāta izmantošana paliek licencēta. Tā kā Direktīvu 86/362/EEK, 86/363/EEK un 90/642/EEK pielikumos ir pašreizējais atliekvielas apraksts "Fenvalerāts, tajā skaitā citi komponentu maisījumi", kas nenosaka atšķirības starp atliekvielām, kuras radušās fenvalerāta lietošanas dēļ, un atliekvielām, kas radušās esfenvalerāta lietošanas dēļ, ir lietderīgi grozīt atliekvielas definīciju un maksimāli pieļaujamo daudzumu, lai analizētu esfenvalerāta licencēto pastāvīgo izmantošanu un aizliegumu izmantot fenvalerātu.(9) Saskaņā ar procedūru un praksi, ko izmanto Eiropas Kopienā, ņemot vērā pamatnostādnes, ko publicējusi Pasaules veselības organizācija 14 ir apstiprināta un novērtēta patērētāju pakļaušana šiem pesticīdiem mūža garumā via ar pārtikas produktiem, kuri var saturēt šādu pesticīdu atliekvielas, un aprēķināts, ka šajā direktīvā noteikto atliekvielu maksimāli pieļaujamie daudzumi nerada pieļaujamo diennakts devas pārsniegšanu.(10) Saskaņā ar procedūru un praksi, ko izmanto Eiropas Kopienā, ņemot vērā pamatnostādnes, ko publicējusi Pasaules veselības organizācija, ir pārbaudīta un novērtēta patērētāju pakļaušana šiem pesticīdiem via ar tādiem pārtikas produktiem, kuri var saturēt šādu pesticīdu atliekvielas. Ir aprēķināts, ka šīs direktīvas atvērtajās pozīcijās noteiktie atliekvielu maksimāli pieļaujamie daudzumi nerada akūtu toksisku ietekmi.(11) Lai nodrošinātu patērētāju pienācīgu aizsardzību no aizliegtu atliekvielu ietekmes, kuras atrodas uz produktiem vai produktos, kam nepiešķir licences, piesardzības dēļ minimālos analītiski nosakāmos daudzumus nosaka par atliekvielu maksimāli pieļaujamajiem daudzumiem attiecībā uz visiem produktiem, uz kuriem attiecas Direktīvas 86/362/EEK, 86/363/EEK un 90/642/EEK.(12) Ar Pasaules tirdzniecības organizācijas starpniecību notikušas pārrunas ar Kopienas tirdzniecības partneriem attiecībā uz šajā direktīvā paredzētajiem daudzumiem un ņemtas vērā viņu atsauksmes par minētajiem daudzumiem.(13) Ir ņemti vērā Augu zinātniskās komitejas atzinumi, jo īpaši konsultācijas un ieteikumi attiecībā uz patērētāju aizsardzību no pārtikas produktiem, kas apstrādāti ar pesticīdiem. Komisijas Pastāvīgās augu veselības komitejas novērtētā iepriekš izklāstītā metodoloģija, ko aprakstījusi Pasaules veselības organizācija un kuru piemēro ziņotāja dalībvalstis, ir saskaņā ar pamatnostādni, ko sniegusi Augu zinātniskā komiteja 15.(14) Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsKonkrēto pesticīdu atliekvielu maksimāli pieļaujamie daudzumi, kas uzskaitīti šīs direktīvas I pielikumā, aizstāj tos, kuri uzskaitīti Direktīvas 86/362/EEK II pielikuma A daļā.2. pants1. Konkrēto pesticīdu atliekvielu maksimāli pieļaujamie daudzumi, kas uzskaitīti šīs direktīvas II pielikumā, aizstāj tos, kuri uzskaitīti Direktīvas 86/363/EEK II pielikuma A daļā.2. Konkrēto pesticīdu atliekvielu maksimāli pieļaujamie daudzumi, kas uzskaitīti šīs direktīvas III pielikumā, aizstāj tos, kuri uzskaitīti Direktīvas 86/363/EEK II pielikuma B daļā.3. pants1. Konkrēto pesticīdu atliekvielu maksimāli pieļaujamie daudzumi, kas uzskaitīti šīs direktīvas IV pielikumā, aizstāj tos, kuri uzskaitīti Direktīvas 90/642/EEK II pielikumā.2. Acefāta atliekvielu maksimāli pieļaujamo daudzumu persikos nosaka - 0,02 16 mg/kg.4. pantsDalībvalstīs ne vēlāk kā 2001. gada 28. februārī stājas spēkā normatīvi un administratīvi akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.Tās piemēro minētos pasākumus no 2001. gada 1. jūlija.Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.5. pantsŠī direktīva stājas spēkā pirmajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.6. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 2000. gada 22. jūnijāKomisijas vārdā Komisijas loceklisDavid BYRNE1 OV L 221, 7.8.1986., 37. lpp.2 OV L 107, 4.5.2000., 28. lpp.3 OV L 221, 7.8.1986., 43. lpp.4 OV L 350, 14.12.1990., 71. lpp.5 OV L 189, 23.7.1994., 67. lpp.6 OV L 189, 23.7.1994., 70. lpp.7 OV L 347, 18.12.1997., 42. lpp.8 OV L 197, 22.8.1995., 14. lpp.9 OV L 197, 22.8.1995., 29. lpp.10 OV L 144, 18.6.1996., 12. lpp.11 OV L 144, 18.6.1996., 35. lpp.12 OV L 290, 29.10.1998., 25. lpp.13 OV L 117, 21.4.1998., 15. lpp.14 Pamatnostādnes par to, kā noteikt pesticīdu atliekvielu uzņemšanu ar uzturu (pārskatītas), ko sagatavojusi GEMS/Pārtikas programma sadarbībā ar Pesticīdu atliekvielu kodeksa komiteju un publicējusi Pasaules veselības organizācija 1997. gadā (WHO/FSF/FOS/97.7).15 SCP/RESI/021; SCP/RESI/024.16 Norāda minimālo analītiski nosakāmo daudzumu.I PIELIKUMSTo atsevišķo produktu grupas un paraugi, uz ko attiecas maksimāli pieļaujamie daudzumi Pesticīdu atliekvielas un atliekvielu maksimāli pieļaujamie daudzumi (mg/kg)Etefons Fenarimols Diazinons Dikofols p, p" un o, p" izomēru summa Hlormekvats Triazofoss Fenvalerāts un esfenvalerāts Karbofurāns Karbofurāna un 3-hidroksikarbofurāna summa, ko nosaka kā karbofurānu Benfurakarbs Endosulfāns Alfa- un beta-izomēru un endosulfāna sulfāta summa, ko nosaka kā endosulfānu Forāts (forāta, tā skābekļa analoga un to sulfoksīdu un sulfonu summa, ko nosaka kā forātu) TiabendazolsRR un SS izomēru summa RS un SR izomēru summaLABĪBA: 0,02 * 0,02 * 0,02 * 0,02 * 0,1 0 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,05 *Mieži 0,5 2 0,2 0,05GriķiKukurūzaProsaAuzas 5 0,2 0,05RīsiRudzi 0,5 2 0,05SorgoTritikāle 0,2 2 0,05Kvieši 0,2 2 0,05Cita labība 0,05 * 0,05 * 0,02 * 0,02 ** Norāda minimālo analītiski nosakāmo daudzumu. NB.:Lietotāju ērtībai maksimāli pieļaujamie daudzumi norādīti treknā drukā, ja tie norāda grozījumus maksimāli pieļaujamajos daudzumos, kuri noteikti iepriekšējo direktīvu pielikumos; ja norādīts standarta rakstu zīmēs, tad tie ir esošo maksimāli pieļaujamo daudzumu atkārtojumi.II PIELIKUMSPesticīdu atliekvielas Maksimāli pieļaujamie daudzumi mg/kg (ppm)no taukiem gaļā, gaļas izstrādājumos, subproduktos un no dzīvnieku taukiem, kas uzskaitīti I pielikumā ar pozīcijas Nr. 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 un 1602 ', 4 govs pienā un govs pilnpienā, kas uzskaitīts I pielikumā ar pozīcijas Nr. 0401; citos pārtikas produktos ar pozīcijas Nr. 0401, 0402, 0405 00, 0406 saskaņā ar 2, 4 no svaigām olām bez čaumalām, putnu olās un olu dzeltenumos, kas uzskaitīti I pielikumā ar pozīcijas Nr. 0407 00 un 0408 3, 4Endosulfāns (alfa- un beta-izomēru un endosulfāna sulfāta summa, ko nosaka kā endosulfānu) 0,1 0,004 0,1 *Triazofoss 0,02 * 0,02 * 0,02 *Fenvalerāts un esfenvalerāts: RR un SS izomēru summa: 0207 mājputnu gaļa citi produkti RS un SR izomēru summa: 0207 mājputnu gaļa citi produkti 0,02 * 0,2 0,02 * 0,05 0,02 * 0,02 * 0,02 * 0,02 ** Norāda minimālo analītiski nosakāmo daudzumu. 1 Pārtikas produktiem ar 10 svara % vai mazāku tauku saturu atliekvielas aprēķina no atkaulota pārtikas produkta kopsvara. Šādos gadījumos maksimāli pieļaujamais daudzums ir viena desmitā daļa no vērtības, kas attiecināta uz tauku saturu, bet tā nedrīkst būt mazāka par 0,01 mg/kg. 2 Lai noteiktu atliekvielas govs svaigpienā un pilnpienā, par pamatu ņem pienu ar 4 % tauku saturu uz svara vienību. Citu dzīvnieku izcelsmes svaigpienam un pilnpienam atliekvielas nosaka uz tauku satura pamata. Citiem pārtikas produktiem, kas uzskaitīti I pielikumā ar pozīciju Nr. 0401, 0402, 0405 00 un 0406: - ar 2 % vai mazāku tauku saturu uz svara vienību, maksimāli pieļaujamais daudzums ir puse no tā, kas noteikts svaigpienam un pilnpienam, - ar 2 % vai lielāku tauku saturu uz svara vienību, maksimāli pieļaujamais daudzums izteikts mg/kg. Šādos gadījumos maksimāli pieļaujamais daudzums ir 25 reizes lielāks nekā tas, kas noteikts svaigpienam un pilnpienam. 3 Olām un olu produktiem ar 10 % vai lielāku tauku saturu, maksimāli pieļaujamo daudzumu nosaka mg/kg. Tādā gadījumā maksimāli pieļaujamais daudzums ir 10 reizes lielāks nekā maksimāli pieļaujamais daudzums svaigām olām. 4 Zemsvītras piezīmes 1, 2 un 3 nepiemēro gadījumos, ja ir norādīts minimālais analītiski nosakāmais daudzums. NB. Lietotāju ērtībai maksimāli pieļaujamie daudzumi ir norādīti treknā drukā, ja tie norāda grozījumus maksimāli pieļaujamajos daudzumos, kuri noteikti iepriekšējo direktīvu pielikumos; ja tie norādīti standarta rakstu zīmēs, tad tie ir esošo maksimāli pieļaujamo daudzumu atkārtojumi.III PIELIKUMSPesticīdu atliekvielas Maksimāli pieļaujamie daudzumi mg/kg (ppm)no gaļas, tajā skaitā taukiem, gaļas izstrādājumiem, subproduktiem un no dzīvnieku taukiem, kas uzskaitīti I pielikumā ar pozīcijas Nr. 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 un 1602 pienam un piena produktiem, kas uzskaitīti I pielikumā ar pozīcijas Nr. 0401, 0402, 0405 00 un 0406 no svaigām olām bez čaumalām, putnu olās un olu dzeltenumos, kas uzskaitīti I pielikumā ar pozīcijas Nr. 0407 00 un 0408Hlormekvats: vistu aknas, liellopu nieres, liellopu aknas, citi produkti. 0,05 0,2 0,1 0,05 * 0,05 0,05 ** Norāda minimālo analītiski nosakāmo daudzumu. NB. Lietotāju ērtībai maksimāli pieļaujamie daudzumi ir norādīti treknā drukā, ja tie norāda grozījumus maksimāli pieļaujamajos daudzumos, kuri noteikti iepriekšējo direktīvu pielikumos; ja tie norādīti standarta rakstu zīmēs, tad tie ir esošo maksimāli pieļaujamo daudzumu atkārtojumi.IV PIELIKUMSTo atsevišķo produktu grupas un paraugi, uz ko attiecas maksimāli pieļaujamie daudzumi Pesticīdu atliekvielas un atliekvielu maksimāli pieļaujamie daudzumi (mg/kg)Benomils/karbendazima tiofanāt-metils (summu nosaka kā karbendazimu) Hlortalonils Kvinalfoss Hlormekvats Fenvalerāts un esfenvalerāts Fenbutatīna oksīds Diazinons Disulfotons (disulfotona, disulfotona sulfoksīda un disulfotona sulfona summa, ko nosaka kā disulfotonu) Endosulfāns (alfa- un beta-izomēru un endosulfāna sulfāta summa, ko nosaka kā endosulfānu) Mekarbāms Forāts (forāta, tā skābekļa analoga un to sulfoksīdu un sulfonu summa, ko nosaka kā forātu) Propoksurs Propizamīds Triazofoss Triforīns MetidācijaRR un SS izomēru summa RS un SR izomēru summa1. Svaigi, žāvēti vai termiski neapstrādāti augļi, konservēti sasaldējot, bez cukura piedevas, riekstiem: 0,05 * 0,02 * 0,05 * 0,05 * 0,02 *1) CITRUSAUGĻI: 5 0,01 * 0,05 * 0,02 * 0,02 * 5 0,5 0,02 * 0,05 * 2greipfrūti, 1citroni, 0,3laimi, 0,3mandarīni (tajā skaitā klementīni un 0,3citi hibrīdi),apelsīni, 1pampelmūzes 1citi; 0,02* 0,05 *2) KOKU RIEKSTI (lobīti vai nelobīti): 0,1 * 0,01 * 0,1 * 0,02 * 0,02 * 0,05 * 0,05 * 0,1* 0,05 * 0,02 * 0,05 * 0,05 *mandeles,brazīlijas rieksti,Indijas rieksti,ēdamie kastaņi,kokosrieksti,lazdu rieksti,makadāmijas rieksti,pekanrieksti,priežu rieksti,pistācijas,valrieksti,citi;3) SĒKLEŅI: 2 1 0,05 * 0,05 0,02 * 2 0,3 0,05 * 0,02 * 2 0,3āboli, 0,3bumbieri, 0,3cidonijas,citi; 0,02 *4) KAULEŅI: 0,05 * 0,02 * 0,02 * 0,05 * 0,05 * 0,02 *aprikozes, 1 1 2ķirši, 0,3 2 0,02 *persiki (to skaitā nektarīni un tiem līdzīgi hibrīdi), 1 1 0,5 2plūmes, 0,5 0,1 1citi; 0,1 * 0,01 * 0,02 * 0,05 * 0,05 * 0,25) OGAS UN SĪKAUGĻI: 0,05 * 0,02 *a) galda un vīna vīnogas: 2 0,1 0,02 * 2 0,02 * 0,5 0,05 * 0,05 * 0,5galda vīnogas, 1vīna vīnogas; 3b) zemenes (izņemot meža zemenes); 0,1* 3 0,02 * 0,02 * 1 0,02 * 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,02 *c) stublāju augļi (izņemot savvaļas); 0,1 0 0,02 * 0,02 * 0,05 * 0,02 * 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,02 *kazenes (Rubus fruticosus),kazenes (Rubus arcticus),kazeņavenes,avenes, 10citi; 0,01 *d) citi sīkaugļi un ogas (izņemot savvaļas): 0,1 0 0,02 * 0,02 * 0,05 * 0,05 * 0,02 *mellenes, 0,2dzērvenes, 2jāņogas (sarkanās, melnās un baltās), 10 0,2 0,2 2ērkšķogas, 10 0,2 0,2 2citi; 0,01 * 0,02 * 0,05 * 0,05 *e) savvaļas ogas un augļi. 0,01 * 0,01 * 0,02 * 0,02 * 0,05 * 0,02 * 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,02 *6) DAŽĀDI: 0,02 * 0,02 * 0,05 * 0,05 * 0,02 * 0,05 *avokado,banāni, 1) 0,2 3dateles,vīģes,kivi, 0,2kumkvati,ličī,mango,olīvas, 0,1 * 1pasifloru augļi,ananasi,papaijas,citi. 0,01 * 0,01 * 0,05 * 0,05 * 0,02 * 0,02 *2. Svaigi vai termiski neapstrādāti, saldēti vai žāvēti dārzeņi: 0,05 * 0,05 * 0,02 * 0,05 (*) 0,05 (*)1) SAKŅU UN BUMBUĻU DĀRZEŅI: 0,1 0 0,02 * 0,02 * 0,05 * 0,05 * 0,05 (*) 0,02 (*) 0,02 (*) 0,05 (*) 0,02 (*)galda bietes,burkāni, 1 0,2sakņu selerijas, 0,5mārrutki,topinambūri,pastinaki,sakņu pētersīļi,redīsi,puravlapu plostbārdis,batātes,kāļi,rāceņi,jamsi,citi; 0,01 * 0,02 *2) SĪPOLU DĀRZEŅI: 0,01 * 0,02 * 0,02 * 0,05 * 0,02 * 0,05 * 0,05 * 0,02 * 0,02 * 0,05 * 0,02 *ķiploki, 0,5sīpoli, 0,5šalotes, 0,5loki, 5citi; 0,01 *3) AUGĻU DĀRZEŅI: 0,05 * 0,02 * 0,02 * 0,02 *a) nakteņaugi: 2 0,5 0,05 *tomāti, 0,5 0,05 0,02 * 1 0,5pipari,baklažāni, 0,5 1citi; 0,1 0 0,02 * 0,02 * 0,05 * 0,05 *b) ķirbjaugi ar ēdamu mizu: 0,02 * 0,02 * 0,02 * 0,05 * 0,5gurķi, 1 1 0,5kornišoni, 5tumšzaļie kabači, 0,3 0,5citi; 0,1 * 0,1 * 0,05 *c) ķirbjaugi ar neēdamu mizu: 1 0,02 * 0,02 * 0,05 * 0,02 * 0,3 0,05 *melones, 0,5kabači, 0,5arbūzi,citi; 0,1 *d) cukurkukurūza; 0,1 * 0,01 * 0,02 * 0,02 * 0,05 * 0,02 * 0,05 * 0,05 *4) KĀPOSTU DĀRZEŅI: 0,05 * 0,02 * 0,05 * 0,02 * 0,02 * 0,05 * 0,02 *a) ziedoši kāpostu dārzeņi: 0,1 * 3 0,02 * 0,02 * 0,5sparģeļkāposti,ziedkāposti,citi;b) kāpostu dzimtas galviņdārzeņi: 0,02 *Briseles kāposti, 0,5 0,5 0,05galviņkāposti, 3 0,05 0,5citi; 3 0,01 * 0,02 * 0,05 *c) kāpostu lapu dārzeņi: 0,1 0 0,01 * 0,02 * 0,02 * 0,05 *Ķīnas kāposti,lapu kāposti,citi;d) kolrābji; 0,01 * 0,01 * 0,02 * 0,02 * 0,05 *5) LAPU DĀRZEŅI UN SVAIGI AUGI: 0,02 * 0,02 * 0,05 * 0,02 * 0,05 * 0,05 * 0,02 * 0,05 * 0,02 *a) dārza salāti un tiem līdzīgi: 0,01 * 1)kressalāti,lauka salāti,dārza salāti, 5platlapu cigoriņi jeb platlapu endīvijas,citi; 0,1 *b) spināti un tiem līdzīgi: 0,1 * 0,01 * 0,02 *spināti,lapu bietes (mangoldi),citi;c) ūdenskreses, 0,1 * 0,01 * 0,02 *d) lapu cigoriņi, 0,1 * 0,01 * 0,02 *e) lapu garšaugi: 0,1 * 5 1kārveles,maurloki,pētersīļi,lapu selerijas,citi;6) PĀKŠAUGI (svaigi): 0,1 * 0,02 * 0,02 * 0,05 * 0,02 * 0,05 * 0,05 * 0,02 * 0,02 * 0,05 * 0,02 *pupiņas (ar pākstīm),pupiņas (bez pākstīm), 0,05zirņi (ar pākstīm), 2zirņi (bez pākstīm), 0,3citi; 0,01 *7) KĀTU DĀRZEŅI (svaigi): 0,02 * 0,02 * 0,05 * 0,02 * 0,05 * 0,02 (*) 0,02 (*) 0,05 (*) 0,02 (*)sparģeļi,lapu artišoki,kātu (smaržīgās) selerijas, 2 10fenheļi,artišoki,puravi, 10 1rabarberi, 2citi; 0,1 * 0,01 * 0,05 *8) SĒNES: 0,02 * 0,02 * 0,05 * 0,02 * 0,05 * 0,05 * 0,02 * 0,02 * 0,05 * 0,02 *a) kultivētās sēnes, 1 2b) savvaļas sēnes. 0,1 * 0,01 *3. Pākšaugi: 0,01 * 0,05 * 0,05 * 0,02 * 0,02 * 0,05 * 0,02 * 0,02 * 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,02 * 0,02 * 0,05 * 0,02 *pupas, 2lēcas,zirņi,citi. 0,1 *4. Eļļas augu sēklas: 0,05 * 0,1 * 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,02 * 0,05 * 0,05 * 0,05 *linsēklas,zemesrieksti, 0,05 0,1magoņu sēklas,sezama sēklas,saulgriežu sēklas,rapšu sēklas, 0,1 0,05sojas pupas, 0,2 0,5sinepju sēklas,kokvilnas sēklas, 0,3 0,1citi. 0,1 * 0,01 * 0,1" 0,05 * 0,05 * 0,02 * 0,02 *5. Kartupeļi: 0,1 * 0,01 * 0,05 * 0,05 * 0,02 * 0,02 * 0,05 * 0,02 * 0,02 * 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,02 * 0,02 * 0,05 * 0,02 *agrie kartupeļi,galda kartupeļi.6. Tēja (lapas un kāti, žāvēti, fermentēti vai citādi sagatavoti, no Camellia sinensis lapām) 0,1 * 0,1 * 0,1 * 0,1 * 0,05 * 0,05 * 0,1 * 0,05 * 0,05 * 30 0,1 * 0,1 * 0,1 * 0,05 * 0,05 * 0,1 * 0,1 07. Apiņi (žāvēti), tajā skaitā apiņu rogas un nekoncentrēts pulveris 0,1 * 50 0,1 * 0,1 * 0,05 * 0,05 * 0,1 * 0,05 * 0,05 * 0,1 * 0,1 * 0,1 * 0,1 * 0,05 * 0,05 * 30 3*Norāda minimālo analītiski nosakāmo daudzumu. NB. Lietotāju ērtībai maksimāli pieļaujamie daudzumi norādīti treknā drukā, ja tie nosaka grozījumus maksimāli pieļaujamajos daudzumos, kuri noteikti iepriekšējo direktīvu pielikumos; ja norādīti standarta rakstu zīmēs, tad tie ir esošo maksimāli pieļaujamo daudzumu atkārtojumi.To atsevišķo produktu grupas un paraugi, uz ko attiecas maksimāli pieļaujamie daudzumi Pesticīdu atliekvielas un atliekvielu maksimāli pieļaujamie daudzumi (mg/kg)Metomils (tiodikarbs) (summu nosaka kā metomilu) Pirimifosmetils Tiabendazols Karbofurāns (karbofurāna un 3-hidroksikarbofurāna summa, ko nosaka kā karbofurānu) Karbosulfāns Benfurakarbs Furatiokarbs Benalaksils Metalaksils Lambda - cihalotrīns Propikonazols Ciflutrīns un b-ciflutrīns (izomēru summa) Etefons Fenarimols Aldikarbs (aldikarba, tā sulfoksīda un tā sulfona summa, ko nosaka kā aldikarbu) Amitrāzs (amitrāza un visu tā 2,4 dimetilanilīna atliekvielas saturošo metabolītu summa, ko nosaka kā amitrāzu) Dikofols (p.p1 un o.p" izomēru summa)1. Svaigi, žāvēti vai termiski neapstrādāti augļi, konservēti sasaldējot, bez cukura piedevas, riekstiem:1) CITRUSAUGĻI: 5 0,3 0,05* 0,05 * 0,05 * 0,05* 0,02 * 0,05 * 0,02 * 0,05 * 0,02 * 0,2 2greipfrūti, 0,5 0,5citroni, 1laimi, 1mandarīni (tai skaitā klementīni un citi hibrīdi), 1 2apelsīni, 0,5 0,5 1pampelmūzes, 0,5 0,5citi; 0,05 * 1 0,05 * 0,02 *2) KOKU RIEKSTI (lobīti vai nelobīti): 0,05 * 0,05 * 0,1 0 0,1* 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,05* 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,02 * 0,1 * 0,02 * 0,02 * 0,05 *mandeles,brazīlijas rieksti,Indijas rieksti,ēdamie kastaņi,kokosrieksti,lazdu rieksti,makadāmijas rieksti,pekanrieksti, 0,2priežu rieksti,pistācijas,valrieksti,citi; 0,053) SĒKLEŅI: 0,2 0,05 * 0,1 " 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,05 * 1 0,1 0,05 * 0,2 3 0,3 0,05 * 1 0,02 *āboli, 5bumbieri, 5cidonijas,citi; 0,05 *4) KAULEŅI: 0,05 * 0,05 * 0,1 * 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,05* 0,05 * 0,05 * 0,02 *aprikozes, 0,2 0,2 0,2 0,5 0,5ķirši, 0,1 0,2 3 1persiki (tai skaitā nektarīni un tiem līdzīgi hibrīdi), 0,2 0,2 0,2 0,5 0,5 1plūmes, 0,5 0,2citi; 0,05 * 0,1 0,05 * 0,02 * 0,05 * 0,02 * 0,02 *5) OGAS UN SĪKAUGĻI: 0,05 * 0,1 * 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,02 *a) galda un vīna vīnogas: 0,2 0,2 0,5 0,3 0,05 * 0,3 0,05 *galda vīnogas, 0,05 * 0,05 * 2 0,02 *vīna vīnogas; 1 2 1 2b) zemenes (izņemot meža zemenes); 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,5 0,5 0,05 * 0,02 * 0,05 * 0,3 0,05 * 0,02 *c) stublāju augļi (izņemot savvaļas): 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,02 * 0,05 * 0,02 * 0,05 * 0,05 * 0,02 *kazenes (Rubus fruticosus),kazenes (Rubus arcticus),kazeņavenes,avenes, 0,1citi; 0,02 *d) citi sīkaugļi 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,02 * 0,05 * 0,02 *un ogas(izņemot savvaļas):mellenes,dzērvenes,jāņogas (sarkanās, melnās un baltās), 0,1 5 1ērkšķogas, 0,1 1citi; 0,02 * 0,05 * 0,02 *e) savvaļas ogas un savvaļas augļi; 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,02 * 0,05 * 0,02 * 0,05 * 0,02 * 0,05 * 0,02 *6) DAŽĀDI: 0,05 * 0,1" 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,02 * 0,02 * 0,02 * 0,02 *avokado, 15banāni, 5 0,1 0,3 0,1dateles,vīģes,kivi, 2kumkvati,ličī,mango, 5olīvas,pasifloru augļi,ananasi, 0,5papaijas, 10citi. 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,02 * 0,05 *2. Svaigi vai termiski neapstrādāti, saldēti vai žāvēti dārzeņi:1) SAKŅU UN BUMBUĻU DĀRZEŅI: 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,02 * 0,05 * 0,02 * 0,02 * 0,02 *galda bietes,burkāni, 1 0,3 0,1 0,1 0,1sakņu selerijas, 0,1mārrutki,jeruzalemes artišoki,pastinaki, 0,3 0,1 0,1 0,1sakņu pētersīļi,redīsi, 0,5 0,5 0,1puravlapu plostbārdis,batātes,kāļi, 0,2rāceņi, 0,2jamsi,citi; 0,05 * 0,05 * 0,1 " 0,05 * 0,05 * 0,02 * 0,05 *2) SĪPOLU DĀRZEŅI: 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,02 * 0,05 * 0,02 * 0,05 * 0,02 * 0,05 * 0,02 * 0,02 *ķiploki, 0,3sīpoli, 0,3 0,2 0,5šalotes, 0,3 0,5loki,citi; 0,1 * 0,05 * 0,05 *3) AUGĻU DĀRZEŅI: 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,05 *a) nakteņaugi: 0,1 * 0,05 * 0,05 * 0,02 *tomāti, 0,5 1 0,2 0,5 0,05 3 0,5 0,5pipari, 1 0,2 0,1 0,3 3 0,5baklažāni, 0,5 0,2 0,5citi; 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,02 * 0,02 * 0,05 * 0,02 * 0,02 *b) ķirbjaugi ar ēdamu mizu: 0,05 * 0,1 * 0,05 * 0,1 0,05 * 0,05 * 0,2 0,02 * 0,2gurķi, 0,1 0,5 0,1kornišoni,tumšzaļie kabači,citi; 0,05 (* 0,05 * 0,02 *c) ķirbjaugi ar neēdamu mizu: 0,05 * 0,2 0,05 0,05 * 0,02 * 0,05 * 0,05 0,02 * 0,5melones, 1 0,1 0,2kabači,arbūzi, 0,1 0,2citi; 0,05 * 0,05 * 0,05 *d) cukurkukurūza; 0,05 * 0,05 * 0,1 " 0,05 * 0,05 * 0,02 * 0,05 * 0,02 * 0,05 * 0,02 * 0,02 * 0,02 *4) KĀPOSTU DĀRZEŅI: 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,02 * 0,02 * 0,02 *a) ziedoši kāpostu dārzeņi, 1 0,2 0,1 0,1 0,1 0,05sparģeļkāposti, 5ziedkāposti, 0,2citi; 0,05 * 0,05 *b) kāpostu dzimtas galviņdārzeņi; 0,05 * 0,1 " 0,05 * 0,2Briseles kāposti, 2 0,05 0,2galviņkāposti, 1 0,2citi; 0,05 * 0,05 * 0,02 * 0,05 *c) kāpostu lapu dārzeņi: 0,05* 0,05 * 0,1 * 0,05 0,05 * 0,02 * 0,3 0,05 *Ķīnas kāposti,lapu kāposti,citi;d) kolrābji; 0,05 * 0,05 * 0,2 0,05 * 0,05 * 0,02 * 0,02 * 0,05 *5) LAPU DĀRZEŅI UN SVAIGI AUGI: 0,05 * 0,05 * 0,1 * 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,02 * 0,05 * 0,02 * 0,02 *a) dārza salāti un tiem līdzīgi: 1 0,5kressalāti,lauku salāti,dārza salāti, 2 0,5 1platlapu cigoriņi jeb platlapu endīvijas,citi; 0,05 * 0,05 * 0,05 *b) spināti un tiem līdzīgi: 2 0,05 * 0,05 * 0,02 * 0,02 *spināti,lapu bietes (mangoldi),citi;c) ūdenskreses, 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,02 * 0,02 *d) lapu cigoriņi, 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,02 * 0,02 *e) lapu garšaugi: 2 0,05 * 0,05 * 1 0,02 *kārveles,maurloki,pētersīļi,lapu selerijas,citi;6) PĀKŠAUGI (svaigi): 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,1 * 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,05 0,05 * 0,02 * 0,05 * 0,02 * 0,02 *pupiņas (ar pākstīm), 0,2pupiņas (bez pākstīm), 0,02 *zirņi (ar pākstīm), 0,2zirņi (bez pākstīm), 0,2citi; 0,02 *7) KĀTU DĀRZEŅI (svaigi): 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,1 * 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,02 * 0,05 * 0,02 * 0,05 * 0,02 * 0,02 *Sparģeļilapu artišoki,kātu (smaržīgās) selerijas, 0,3fenheļi,artišoki,puravi, 0,2rabarberi,citi; 0,05 * 0,02 *8) SĒNES: 0,05 * 0,1 * 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,02 * 0,05 * 0,02 * 0,05 * 0,02 * 0,05 * 0,02 * 0,02 *a) kultivētās sēnes, 2 10b) savvaļas sēnes. 0,05 * 0,05 *3. Pākšaugi: 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,1 " 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,02 * 0,05 * 0,02 * 0,05 * 0,02 * 0,05 * 0,02 * 0,02 *pupas,lēcas,zirņi,citi.4. Eļļas augu sēklas: 0,05 * 0,05 * 0,1 " 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,02 * 0,05 * 0,02 * 0,05 *linsēklas,zemesrieksti, 0,1magoņu sēklas,sezama sēklas,saulgriežu sēklas,rapšu sēklas, 0,05sojas pupas, 0,1sinepju sēklas,kokvilnas sēklas, 0,1 2 1 0,1citas. 0,05 * 0,02 * 0,05 * 0,02 * 0,05 *5. Kartupeļi: 0,05 * 0,05 * 0,1 * 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,05 * 0,02 * 0,05 * 0,02 * 0,05 * 0,02 * 0,5 0,02 * 0,02 *agrie kartupeļi, 0,05 *galda kartupeļi, 156. Tēja (lapas un kāti, žāvēti, fermentēti vai citādi sagatavoti, no Camellia sinensis lapām) 0,1 * 0,05 * 0,1 * 0,2 * 0,1 * 0,1 * 0,1 * 0,1 * 0,1 * 1 0,1 * 0,1 * 0,1 * 0,05 * 0,05 * 0,1 * 207. Apiņi (žāvēti), tajā skaitā apiņu rogas un nekoncentrēts pulveris 10 0,05 * 0,1 0 10 1 5 5 0,1 0 10 0,1 * 20 0,1 * 5 0,05 * 50 50* Norāda minimālo analītiski nosakāmo daudzumu. NB. Lietotāju ērtībai maksimāli pieļaujamie daudzumi ir norādīti treknā drukā, ja tie nosaka grozījumus maksimāli pieļaujamajos daudzumos, kuri paredzēti iepriekšējo direktīvu pielikumos; ja norādīti standarta rakstu zīmēs, tad tie ir esošo maksimāli pieļaujamo daudzumu atkārtojumi.


title: Padomes Direktīva 94/33/EK (1994. gada 22. jūnijs) par jauniešu darba aizsardzību

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31994L0033

Oficiālais Vēstnesis L 216 , 20/08/1994 Lpp. 0012 - 0020 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 5 Sējums 6 Lpp. 0138  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 5 Sējums 6 Lpp. 0138

		Padomes Direktīva 94/33/EK(1994. gada 22. jūnijs)par jauniešu darba aizsardzībuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 118.a pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [2],saskaņā ar Līguma 189.c pantā minēto procedūru [3],tā kā Līguma 118.a pants paredz, ka Padome ar direktīvām nosaka minimālās prasības, lai veicinātu uzlabojumus attiecībā uz darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību, jo īpaši darba vidē;tā kā, saskaņā ar minēto pantu, ar šādām direktīvām jāizvairās uzlikt tādus administratīvus, finansiālus un juridiskus ierobežojumus, kas traucē veidoties un attīstīties maziem un vidējiem uzņēmumiem;tā kā 20. un 22. punkts Kopienas hartā par darba ņēmēju sociālajām pamattiesībām, ko 1989. gada 9. decembrī Strasbūrā pieņēmusi Eiropas Padome, ir noteikts, ka:"20. Neskarot tādus noteikumus, kas var būt labvēlīgāki jauniešiem, jo īpaši tādus, kuri nodrošina viņu profesionālo sagatavošanu, izmantojot arodmācības, un ievērojot atkāpes, kas attiecas uz konkrētu vieglu darbu, minimālajam vecumam, no kura persona drīkst būt nodarbināta, jābūt ne mazākam kā minimālajam vecumam izglītības pārtraukšanai un katrā ziņā ne mazākam kā 15 gadi.22. Jāveic attiecīgi pasākumi, lai darba tiesību noteikumus, kas attiecas uz jauniešiem, koriģētu, ņemot vērā jauniešu īpašās vajadzības, kas saistītas ar viņu izaugsmi, profesionālo izglītību un nodarbinātības iespējām.Jo īpaši ir jāierobežo darba laiks — nepieļaujot iespēju apiet šo ierobežojumu, izmantojot virsstundas — un jāaizliedz naktīs nodarbināt darba ņēmējus, kas ir jaunāki par astoņpadsmit gadiem, izņemot konkrētus darbus, ko paredz valsts tiesību akti.";tā kā ir jāievēro Starptautiskās darba organizācijas principi attiecībā uz jauniešu darba aizsardzību, tostarp tie, kas attiecas uz minimālo vecumu, no kura persona drīkst būt nodarbināta vai strādāt;tā kā šajā Rezolūcijā par bērnu darbu [4] Eiropas Parlaments ir rezumējis dažādus jauniešu darba aspektus un uzsvēris tā ietekmi uz viņu veselību, drošību, fizisko un garīgo attīstību, un norādījis uz vajadzību pieņemt direktīvu, kas saskaņo valstu tiesību aktus šajā jomā;tā kā 15. pantā Padomes Direktīvā 89/391/EEK (1989. gada 12. jūnijs) par pasākumiem, kas ieviešami, lai uzlabotu darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību darbā [5], ir noteikts, ka sevišķi jutīgas riska grupas ir jāaizsargā pret briesmām, kas tās īpaši apdraud;tā kā bērni un pusaudži ir uzskatāmi par īpašām riska grupām, un ir jāveic pasākumi attiecībā uz viņu drošību un veselības aizsardzību;tā kā bērnu neaizsargātība liek dalībvalstīm aizliegt viņus nodarbināt un liek tām nodrošināt, lai minimālais vecums, no kura persona drīkst tikt nodarbināta vai strādāt, nebūtu mazāks par minimālo vecumu, kādā jaunieši beidz valsts tiesību aktos noteiktās obligātās mācības, un katrā ziņā nebūtu mazāks par 15 gadiem; tā kā atkāpes no bērnu darba aizlieguma var tikt pieļautas vienīgi īpašos gadījumos un saskaņā ar šajā direktīvā paredzētiem nosacījumiem; tā kā šādas atkāpes nekādā gadījumā nedrīkst traucēt regulāru skolas apmeklēšanu, ne arī liegt bērniem saņemt pilnīgu izglītību;tā kā, ievērojot tās raksturīgās īpatnības, kādas piemīt pārejai no bērnības uz pieaugušā statusu, būtu stingri jāreglamentē un jāaizsargā pusaudžu darbs;tā kā ikvienam darba devējam būtu jānodrošina jauniešiem tādi darba apstākļi, kas atbilst viņu vecumam;tā kā, novērtējot jauniešu apdraudējumu darbā, darba devējiem būtu jāveic vajadzīgie pasākumi, lai aizsargātu jauniešu drošību un veselību;tā kā dalībvalstīm būtu jāaizsargā jaunieši pret jebkādiem īpašiem riskiem, ko rada viņu pieredzes trūkums, faktiska vai iespējama riska neapzināšanās, vai viņu brieduma trūkums;tā kā tādēļ dalībvalstīm vajadzētu aizliegt nodarbināt jauniešus tādā darbā, ko nosaka šī direktīva;tā kā īpašu obligāto prasību pieņemšana attiecībā uz darba laiku varētu uzlabot jauniešu darba apstākļus;tā kā būtu stingri jāierobežo maksimālais pieļaujamais darba laiks jauniešiem un jāaizliedz jauniešu nakts darbs, izņemot dažus darbus, ko nosaka valstu tiesību akti;tā kā dalībvalstīm būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, lai nodrošinātu to, ka skolēnu darba laiks neietekmē negatīvi viņu spējas saņemt šo izglītību;tā kā to jauniešu mācību laiks, kuri strādā saskaņā ar teorētisko un/vai praktisko vienoto darba un izglītības sistēmu vai ražošanas praksē kādā uzņēmumā, būtu jāieskaita darba laikā;tā kā, lai nodrošinātu jauniešu drošību un veselības aizsardzību, viņiem būtu jāpiešķir obligātais atpūtas laiks un atbilstīgi pārtraukumi katru dienu, nedēļu un gadu;tā kā, nosakot nedēļas atpūtas laiku, būtu pienācīgi jāņem vērā dalībvalstīs dominējošās kultūras, etniskās, reliģiskās atšķirības un citi faktori; tā kā konkrēti katras dalībvalsts ziņā ir izlemt, vai svētdiena būtu jāiekļauj nedēļas atpūtas laiks, un ja tā — tad kādā mērā;tā kā atbilstīga darba pieredze var veicināt jauniešu sagatavošanu pieaugušo darba un sabiedriskajai dzīvei, ar noteikumu, ka tiek nodrošināta iespēja izvairīties no jebkāda kaitējuma viņu drošībai, veselībai un attīstībai;tā kā, lai gan atkāpes no šajā direktīvā noteiktajiem aizliegumiem un ierobežojumiem varētu izrādīties nepieciešamas attiecībā uz dažām darbībām vai konkrētām situācijām, to piemērošana nedrīkst ietekmēt tos principus, kas ir ieviestās aizsardzības sistēmas pamatā;tā kā šī direktīva ir konkrēta pakāpe iekšējā tirgus sociālā aspekta izveidē;tā kā, lai šajā direktīvā noteikto aizsardzības sistēmu piemērotu praksē, dalībvalstīs būs jāievieš efektīva un saskaņota pasākumu sistēmu;tā kā dažu šīs direktīvas noteikumu ieviešana vienai dalībvalstij rada konkrētas problēmas attiecībā uz jauniešu darba aizsardzības sistēmu; tā kā tādēļ šai dalībvalstij būtu jāļauj noteiktu laiku neieviest attiecīgos noteikumus,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.I IEDAĻA1. pantsMērķis1. Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai aizliegtu bērnu darbu.Saskaņā ar šajā direktīvā izklāstītajiem nosacījumiem tās nodrošina, lai minimālais vecums, no kura persona drīkst tikt nodarbināta vai strādāt, nebūtu mazāks par minimālo vecumu, kādā jaunieši beidz valsts tiesību aktos noteiktās obligātās mācības, un katrā ziņā nebūtu mazāks par 15 gadiem.2. Dalībvalstis nodrošina, lai pusaudžu darbs tiktu stingri reglamentēts un aizsargāts saskaņā ar šajā direktīvā izklāstītajiem nosacījumiem.3. Dalībvalstis parasti nodrošina, lai darba devēji garantētu jauniešiem tādus darba apstākļus, kas atbilst viņu vecumam.Tās nodrošina, lai jaunieši būtu aizsargāti pret saimniecisko ekspluatāciju un pret jebkādu darbu, kas varētu kaitēt viņu drošībai, veselībai vai fiziskajai, garīgajai, tikumiskajai vai sociālajai attīstībai, vai radīt šķēršļus viņu izglītībai.2. pantsPiemērošanas joma1. Šī direktīva attiecas uz visām personām, kas ir jaunākas par 18 gadiem un kurām ir darba līgums vai darba attiecības, ko nosaka un/vai reglamentē dalībvalstī spēkā esošie likumi.2. Dalībvalstis normatīvajos un administratīvajos aktos var noteikt robežas un nosacījumus, saskaņā ar kuriem šo direktīvu nepiemēro gadījuma darbam un īslaicīgam darbam, kas saistīts ar:a) mājas darbiem privātā mājsaimniecībā; vaib) tādu darbu ģimenes uzņēmumā, ko uzskata par nekaitīgu un par tādu, kas nerada zaudējumus un nav bīstams jauniešiem.3. pantsDefinīcijasŠajā direktīvā:a) "jaunietis" ir persona, kas jaunāka par 18 gadiem un minēta 2. panta 1. punktā;b) "bērns" ir jaunietis, kam ir mazāk par 15 gadiem vai uz kuru vēl attiecas valsts likumos noteiktā obligātā pilna laika izglītība;c) "pusaudzis" ir jaunietis, kas ir vismaz 15 gadus vecs, bet jaunāks par 18 gadiem, uz kuru vairs neattiecas valsts likumos noteiktā obligātā pilna laika izglītība;d) "viegls darbs" nozīmē jebkuru tādu darbu, kas, ņemot vērā tam raksturīgos uzdevumus un konkrētos tā izpildes apstākļus:i) nevarētu būt kaitīgs bērnu drošībai, veselībai vai attīstībai unii) netraucē viņiem apmeklēt skolu, piedalīties profesionālās orientācijas programmās vai profesionālās izglītības programmās, ko apstiprinājusi kompetentā iestāde, un nekaitē viņu spējai izmantot apgūtās zināšanas;e) "darba laiks" ir jebkāds laikposms, kurā jaunietis strādā, atrodas darba devēja rīcībā un veic savu darbību vai pienākumus saskaņā ar valsts tiesību aktiem un/vai praksi;f) "atpūtas laiks" ir jebkurš laikposms, kas nav darba laiks.4. pantsBērnu darba aizliegums1. Dalībvalstis pieņem nepieciešamos pasākumus, lai aizliegtu bērnu darbu.2. Ņemot vērā 1. pantā izklāstītos mērķus, dalībvalstis normatīvajos un administratīvajos aktos var noteikt, ka bērnu darba aizliegums neattiecas uz:a) bērniem, kas veic 5. pantā izklāstītās darbības;b) bērniem, kuri ir vismaz 14 gadus veci un strādā saskaņā ar vienoto darba un izglītības sistēmu vai ražošanas praksē uzņēmumā, ar noteikumu, ka šādu darbu veic saskaņā ar nosacījumiem, ko paredz kompetentā iestāde;c) bērniem, kuri ir vismaz 14 gadus veci un veic vieglu darbu, kas nav 5. pantā noteiktais darbs; tomēr 13 gadus veci bērni ierobežotu stundu skaitu nedēļā var veikt vieglu darbu, kas nav 5. pantā noteiktais darbs, ja tas ietilpst to darbu kategorijā, ko nosaka valsts tiesību akti.3. Dalībvalstis, kas izmanto 2. punkta c) apakšpunktā minēto apsvērumu, saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem paredz darba nosacījumus attiecīgam vieglam darbam.5. pantsKultūras pasākumi vai līdzīgi pasākumi1. Bērnu nodarbināšanai kultūras, mākslas, sporta vai reklāmas pasākumos ir vajadzīga iepriekšēja atļauja, ko kompetentā iestāde izsniedz atsevišķos gadījumos.2. Dalībvalstis normatīvajos vai administratīvajos aktos paredz nosacījumus bērnu darbam, kas minēts šā panta 1. punktā, un precizē iepriekšējās atļaujas saņemšanas procedūru, ar nosacījumu, ka darbības:i) nevarētu būt kaitīgas bērnu drošībai, veselībai vai attīstībai unii) netraucē viņiem apmeklēt skolu, piedalīties profesionālās orientācijas programmās vai profesionālās izglītības programmās, ko apstiprinājusi kompetentā iestāde, un nekaitē viņu spējai izmantot apgūtās zināšanas.3. Atkāpjoties no 1. punktā noteiktās procedūras, dalībvalstis normatīvajos un administratīvajos aktos var paredzēt nosacījumus, saskaņā ar kuriem var atļaut nodarbināt bērnus, kas ir vismaz 13 gadus veci, kultūras, mākslas, sporta vai reklāmas pasākumos.4. Tās dalībvalstis, kurās ir īpaša atļauju sistēma attiecībā uz bērnu nodarbināšanu modeļu aģentūrās, var saglabāt šo sistēmu.II IEDAĻA6. pantsDarba devēju vispārīgie pienākumi1. Neskarot 4. panta 1. punktu, darba devējs pieņem vajadzīgos pasākumus, lai aizsargātu jauniešu drošību un veselību, jo sevišķi ievērojot 7. panta 1. punktā minētos īpašos riskus.2. Darba devējs īsteno 1. punktā paredzētos pasākumus, novērtējot jauniešu apdraudējumus darbā.Novērtējums jāveic, pirms jaunieši uzsāk darbu, un tad, ja tiek būtiski grozīti darba nosacījumi, un īpaša uzmanība jāpievērš šādiem punktiem:a) darba vietas un darba iecirkņa iekārtojums un aprīkojums;b) fizikālu, bioloģisku un ķīmisku faktoru iedarbības veids, pakāpe un laiks;c) darba inventāra, jo īpaši darba materiāla, iekārtu, aparātu un ierīču veids, diapazons un lietojums, un to darbināšanas veids;d) darba procesu un operāciju kārtība un to kombinēšanas veids (darba organizācija);e) jauniešiem sniegtās izglītības un zināšanu līmenis.Ja šāds novērtējums uzrāda, ka var tikt apdraudēta jauniešu drošība, fiziskā vai garīgā veselība vai attīstība, tad viņiem bez maksas nodrošina pienācīgu veselības stāvokļa novērtējumu un medicīnisko uzraudzību, nepārkāpjot Direktīvu 89/391/EEK.Bezmaksas veselības stāvokļa novērtējums un medicīniskā uzraudzība var būt daļa no valsts veselības aizsardzības sistēmas.3. Darba devējs informē jauniešus par iespējamiem riskiem un par visiem pasākumiem, kas pieņemti attiecībā uz viņu drošību un veselības aizsardzību.Turklāt viņš informē bērnu likumīgos pārstāvjus par iespējamiem riskiem un par visiem pasākumiem, kas pieņemti attiecībā uz bērnu drošību un veselības aizsardzību.4. Plānojot, īstenojot un uzraugot drošības un veselības nosacījumus, kas jāievēro attiecībā uz jauniešu darbu, darba devējs iesaista darba drošības un profilakses dienestus, kas minēti Direktīvas 89/391/EEK 7. pantā.7. pantsJauniešu neaizsargātība un darba aizliegums1. Dalībvalstis nodrošina, lai jaunieši būtu aizsargāti pret jebkādiem īpašiem viņu drošības, veselības un attīstības riskiem, ko rada viņu pieredzes trūkums, faktiska vai iespējama riska neapzināšanās vai tas, ka jaunieši vēl nav pilnībā nobrieduši.2. Neskarot 4. panta 1. punktu, dalībvalstis šajā nolūkā aizliedz nodarbināt jauniešus:a) tādā darbā, kas objektīvi pārsniedz viņu fiziskās un psiholoģiskās spējas;b) tādā darbā, kas ir saistīts ar kaitīgas iedarbības faktoriem, kuri ir toksiski, kancerogēni, rada pārmantojamus ģenētiskus bojājumus vai kaitē vēl nedzimušam bērnam, vai jebkādā citā veidā hroniski ietekmē cilvēku veselību;c) tādā darbā, kas ir saistīts ar kaitīgu apstarojumu;d) tādā darbā, kas ir saistīts ar negadījumu risku, ko var uzskatīt par tādu, ko jaunieši nevar ievērot vai no tā izvairīties sakarā ar to, ka viņi nepievērš pietiekamu uzmanību drošībai, vai sakarā ar pieredzes vai izglītības trūkumu; vaie) tādā darbā, kur ir veselības apdraudējums, ko izraisa pārmērīgs aukstums vai karstums, vai troksnis, vai vibrācija.Darbs, kurā varētu būt īpaši apdraudējumi jauniešiem 1. punkta nozīmē, ir:- darbs, kas saistīts ar pielikuma I punktā minētu fizikālu, bioloģisku un ķīmisku faktoru kaitīgu iedarbību, un- pielikuma II punktā minētie procesi un darbs.3. Dalībvalstis normatīvajos vai administratīvajos aktos var atļaut atkāpes no 2. punkta noteikumiem attiecībā uz jauniešiem, ja šādas atkāpes ir nepieciešamas viņu profesionālajai izglītībai, ar noteikumu, ka viņu drošību un veselības aizsardzību nodrošina tas, ka darbs tiek veikts kompetentas personas uzraudzībā saskaņā ar Direktīvas 89/391/EEK 7. pantu un ka tiek garantēta minētajā direktīvā paredzētā aizsardzība.III IEDAĻA8. pantsDarba laiks1. Dalībvalstis, kas izmanto 4. panta 2. punkta b) vai c) apakšpunktā minēto iespēju, pieņem vajadzīgos pasākumus, lai ierobežotu bērnu darba laiku līdz:a) astoņām stundām dienā un 40 stundām nedēļā darbam, ko veic saskaņā ar vienoto darba un izglītības sistēmu vai ražošanas praksē uzņēmumā;b) divām stundām mācību dienā un 12 stundām nedēļā darbam, ko veic mācību semestrī ārpus noteiktā mācību stundu laika, ar noteikumu, ka to neaizliedz valsts tiesību akti un/vai prakse;nekādā gadījumā darba laiks ik dienas nedrīkst pārsniegt septiņas stundas; tomēr attiecībā uz bērniem, kas sasnieguši 15 gadu vecumu, šo robežu var paaugstināt līdz astoņām stundām;c) septiņām stundām dienā un 35 stundām nedēļā darbam, ko veic vismaz nedēļu tādā laikā, kad skola ir slēgta; šīs robežas var paaugstināt līdz astoņām stundām dienā un 40 stundām nedēļā bērniem, kas ir sasnieguši 15 gadu vecumu;d) septiņām stundām dienā un 35 stundām nedēļā vieglam darbam, ko veic bērni, uz kuriem vairs neattiecas valsts likumos noteiktā obligātā pilna laika izglītība.2. Dalībvalstis pieņem vajadzīgos pasākumus, lai ierobežotu pusaudžu darba laiku līdz astoņām stundām dienā un 40 stundām nedēļā.3. To jauniešu mācību laiku, kas strādā saskaņā ar teorētisko un/vai praktisko vienoto darba un izglītības sistēmu vai ražošanas praksē uzņēmumā, ieskaita darba laikā.4. Ja jaunietis ir nodarbināts pie vairāk nekā viena darba devēja, darba dienas un darba laiks summējas.5. Dalībvalstis normatīvajos vai administratīvajos aktos var atļaut atkāpes no 1. punkta a) apakšpunkta un 2. punkta vai nu kā izņēmumu, vai tad, ja šādai rīcībai ir objektīvi iemesli.Dalībvalstis normatīvajos vai administratīvajos aktos paredz nosacījumus, ierobežojumus un procedūru, kādā īsteno šādas atkāpes.9. pantsNakts darbs1. a) Dalībvalstis, kas izmanto 4. panta 2. punkta b) vai c) apakšpunktā minēto iespēju, pieņem vajadzīgos pasākumus, lai aizliegtu bērnu darbu no plkst. 8 vakarā līdz plkst. 6 rītā.b) Dalībvalstis pieņem vajadzīgos pasākumus, lai aizliegtu pusaudžu darbu vai nu no plkst. 10 vakarā līdz plkst. 6 rītā, vai arī no plkst. 11 vakarā līdz plkst. 7 rītā.2. a) Dalībvalstis normatīvajos vai administratīvajos aktos var atļaut pusaudžu darbu īpašās darbības jomās tajā laikposmā, kad saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu ir aizliegts nakts darbs.Šādā gadījumā dalībvalstis veic pienācīgus pasākumus, lai nodrošinātu to, ka pusaudzi uzrauga pieaugušais, ja šāda uzraudzība ir nepieciešama pusaudža drošībai.b) Ja piemēro a) apakšpunktu, darbs joprojām ir aizliegts no pusnakts līdz plkst. 4 rītā.Tomēr dalībvalstis normatīvajos un administratīvajos aktos var atļaut pusaudžu darbu tajā laikposmā, kad ir aizliegts nakts darbs, ja šādai rīcībai ir objektīvi iemesli, un ar noteikumu, ka pusaudžiem piešķir pienācīgu kompensējošu atpūtas laiku un netiek apšaubīti 1. pantā noteiktie mērķi, šādos gadījumos:- darbs, ko veic kuģniecības vai zivsaimniecības nozarē;- darbs, ko veic saistībā ar bruņotajiem spēkiem vai policiju;- darbs, ko veic slimnīcās vai līdzīgās iestādēs;- kultūras, mākslas, sporta vai reklāmas pasākumi.3. Pirms norīkošanas nakts darbā un ik pēc noteikta laika pēc tam jauniešiem ir tiesības uz veselības stāvokļa un spēju bezmaksas novērtējumu, ja vien tas nav izņēmuma gadījums, ka viņi veic darbu laikā, kurā darbs ir aizliegts.10. pantsAtpūtas laiks1. a) Dalībvalstis, kas izmanto 4. panta 2. punkta b) vai c) apakšpunktā minēto iespēju, pieņem vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka bērniem katrās 24 stundās ir tiesības uz obligātu nepārtrauktu 14 stundu atpūtas laiku.b) Dalībvalstis pieņem vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka pusaudžiem katrās 24 stundās ir tiesības uz obligāto nepārtrauktu 12 stundu atpūtas laiku.2. Dalībvalstis pieņem vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka katrās septiņās dienās:- bērniem, attiecībā uz kuriem tās ir izmantojušas 4. panta 2. punkta b) vai c) apakšpunktā minēto iespēju, un- pusaudžiemir tiesības uz obligāto atpūtas laiku, kas ilgst divas dienas, ja iespējams, pēc kārtas.Tehnisku vai organizatorisku iemeslu dēļ obligāto atpūtas laiku drīkst samazināt, bet tas nekādā gadījumā nedrīkst būt mazāks par 36 stundām pēc kārtas.Pirmajā un otrajā apakšpunktā minētais obligātais atpūtas laiks principā ietver sevī svētdienu.3. Dalībvalstis normatīvajos un administratīvajos aktos var noteikt, ka 1. un 2. punktā minētos obligātos atpūtas laikus pārtrauc tādu darbību gadījumā, kas saistītas ar darbu, kurš sadalīts pa posmiem dienas laikā vai kas notiek neilgu laiku.4. Dalībvalstis normatīvajos un administratīvajos aktos var atļaut atkāpes no 1. punkta b) apakšpunkta un 2. punkta attiecībā uz pusaudžiem, ja šādai rīcībai ir objektīvi iemesli, un ar noteikumu, ka viņiem piešķir pienācīgu kompensējošu atpūtas laiku un netiek apšaubīti 1. pantā noteiktie mērķi, šādos gadījumos:a) darbs, ko veic kuģniecības vai zivsaimniecības nozarē;b) darbs, ko veic saistībā ar bruņotajiem spēkiem vai policiju;c) darbs, ko veic slimnīcās vai tamlīdzīgās iestādēs;d) darbs, ko veic lauksaimniecībā;e) darbs, ko veic tūrisma nozarē vai viesnīcu un sabiedriskās ēdināšanas nozarē;f) darbības, kas saistītas ar darbu, kurš sadalīts pa posmiem dienas laikā.11. pantsIkgadējā atpūtaDalībvalstis, kas izmanto 4. panta 2. punkta b) vai c) apakšpunktā minēto iespēju, raugās, lai laikposms, kurā netiek veikts darbs, tiktu pēc iespējas iekļauts to bērnu skolas brīvdienās, uz kuriem attiecas valsts likumā noteiktā obligātā pilna laika izglītība.12. pantsPārtraukumiDalībvalstis pieņem vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tad, ja dienas darba laiks pārsniedz četras ar pusi stundas, jauniešiem būtu tiesības uz pārtraukumu, kas ilgst vismaz 30 minūtes, ja iespējams, tad pēc kārtas.13. pantsPusaudžu darbs force majeure gadījumāDalībvalstis normatīvajos un administratīvajos aktos var atļaut atkāpes no 8. panta 2. punkta, 9. panta 1. punkta b) apakšpunkta, 10. panta 1. punkta b) apakšpunkta un gadījumā, kad tas attiecas uz pusaudžiem — no 12. panta attiecībā uz darbu Direktīvas 89/391/EEK 5. panta 4. punktā minētajos apstākļos, ar noteikumu, ka tas ir pagaidu darbs un jāveic nekavējoties, ka nav pieejami pieauguši darbinieki un ka pusaudžiem piešķir līdzvērtīgu kompensējošu atpūtas laiku turpmākajās trīs nedēļās.IV IEDAĻA14. pantsPasākumiKatra dalībvalsts paredz vajadzīgos pasākumus, kas piemērojami gadījumā, kad netiek pildīti noteikumi, kas pieņemti šīs direktīvas īstenošanai; šādiem pasākumiem jābūt efektīviem un saskaņotiem.15. pantsPielikuma pielāgošanaTehniskus pielikuma labojumus, ņemot vērā tehnikas attīstību, izmaiņas starptautiskos noteikumos vai instrukcijās, kā arī zināšanu attīstību šīs direktīvas jomā, pieņem saskaņā ar Direktīvas 89/391/EEK 17. pantā noteikto procedūru.16. pantsKlauzula par standartu nesamazināšanuŅemot vērā mainīgos apstākļus un neierobežojot dalībvalstu tiesības izstrādāt dažādus noteikumus par jauniešu aizsardzību, ciktāl ir ievērotas šajā direktīvā paredzētās obligātās prasības, šīs direktīvas ieviešana nerada pietiekamu pamatu, lai pazeminātu jauniešu vispārējo aizsardzības līmeni.17. pantsNobeiguma noteikumi1. a) Dalībvalstis ne vēlāk kā līdz 1996. gada 22. jūnijam ievieš normatīvus un administratīvus aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības, vai arī nodrošina to, ka vēlākais līdz šim datumam darba devēji un darba ņēmēji ar kolektīvo līgumu ievieš vajadzīgos noteikumus, turklāt dalībvalstis pieņem visus vajadzīgos noteikumus, lai viņi spētu vienmēr garantēt rezultātus, kas paredzēti šajā direktīvā.b) Apvienotā Karaliste var neieviest 8. panta 1. punkta b) apakšpunktu attiecībā uz noteikumu par lielāko pieļaujamo iknedēļas darba laiku, kā arī 8. panta 2. punktu un 9. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 2. punktu četrus gadus pēc a) apakšpunktā noteiktā datuma.Komisija iesniedz ziņojumu par šā noteikuma sekām.Padome saskaņā ar Līgumā paredzētajiem nosacījumiem lemj par nepieciešamību pagarināt šo laikposmu.c) Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.2. Pieņemot tiesību aktus, kas minēti 1. punktā, dalībvalstis tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka metodes, kā izdarīt šādas atsauces.3. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās jau pieņēmušas vai pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.4. Reizi piecos gados dalībvalstis ziņo Komisijai par šīs direktīvas noteikumu praktisko īstenošanu, uzrādot darba devēju un darba ņēmēju viedokļus.Komisija to dara zināmu Eiropas Parlamentam, Padomei un Ekonomikas un sociālo lietu komitejai.5. Komisija regulāri iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Ekonomikas un sociālo lietu komitejai ziņojumu par to, kā tiek piemērota šī direktīva, ņemot vērā 1., 2., 3. un 4. punktu.18. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Luksemburgā, 1994. gada 22. jūnijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsE. Yiannopoulos[1] OV C 84, 4.4.1992., 7. lpp.[2] OV C 313, 30.11.1992., 70. lpp.[3] Eiropas Parlamenta 1992. gada 17. decembra atzinums (OV C 21, 25.1.1993., 167. lpp.). Padomes 1993. gada 23. novembra Kopējā nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Eiropas Parlamenta 1994. gada 9. marta Lēmums (OV C 91, 28.3.1994., 89. lpp.).[4] OV C 190, 20.7.1987., 44. lpp.[5] OV L 183, 29.6.1989., 1. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMSNepilnīgs faktoru, procesu un darbu saraksts(7. panta 2. punkts, otrā daļa)I. Faktori1. Fizikāli faktoria) jonizējošais starojums;b) darbs augsta spiediena apstākļos, piem., iegremdētos konteineros, niršana.2. Bioloģiskie faktoria) Bioloģiskie faktori, kas pieder pie 3. un 4. grupas 2. panta d) punkta nozīmē Padomes Direktīvā 90/679/EEK (1990. gada 26. novembris) par darbinieku aizsardzību pret riskiem, kas ir saistīti ar bioloģisko faktoru iedarbību darba vietā (Septītā atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) [1].3. Ķīmiskie faktoria) Vielas un preparāti, kas saskaņā ar Padomes Direktīvu 67/548/EEK (1967. gada 27. jūnijs) par to normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu, kas attiecas uz bīstamu vielu klasifikāciju, iesaiņojumiem un apzīmējumiem [2] ar tajā veiktiem grozījumiem un Padomes Direktīvu 88/379/EEK (1988. gada 7. jūnijs) par dalībvalstu to normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu, kas attiecas uz bīstamu preparātu klasifikāciju, iesaiņojumiem un apzīmējumiem [3], klasificēti kā toksiski (T), ļoti toksiski (Tx), kodīgi (C) vai sprādzienbīstami (E).b) Vielas un preparāti, kas saskaņā ar Direktīvu 67/548/EEC un 88/379/EEK klasificēti kā kaitīgi (Xn) un uz ko attiecas viena vai vairākas šādas riska frāzes:- ļoti nopietnu neatgriezenisku seku draudi (R39),- iespējams neatgriezenisku seku risks (R40),- var izraisīt jutīgumu ieelpošanas gadījumā (R42),- var izraisīt jutīgumu gadījumā, kad nonāk saskarē ar ādu (R43),- var izraisīt saslimšanu ar vēzi (R45),- var izraisīt pārmantojamu ģenētisku bojājumu (R46),- nopietna veselības bojājuma draudi pēc ilgstošas saskares (R48),- var negatīvi ietekmēt auglību (R60),- var kaitēt nedzimušam bērnam (R61).c) Vielas un preparāti, kas saskaņā ar Direktīvu 67/548/EEK un Direktīvu 88/379/EEK klasificēti kā kairinoši (Xi) un uz ko attiecas viena vai vairākas šādas riska frāzes:- viegli uzliesmojošs (R12),- var izraisīt jutīgumu ieelpošanas gadījumā (R42),- var izraisīt jutīgumu gadījumā, kad nonāk kontaktā ar ādu (R43).d) Vielas un preparāti, kas minēti 2. panta c) punktā Padomes 1990. gada 28. jūnija Direktīvā 90/394/EEK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu iedarbību darbā (Sestā atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) [4].e) Svins un tā savienojumi, ciktāl cilvēka organisms var absorbēt minētās vielas.f) Azbests.II. Procesi un darbi1. Darba procesi, kas minēti Direktīvas 90/394/EEK I pielikumā.2. Ierīču, uguņošanas ierīču vai citu priekšmetu, kas satur sprāgstvielas, izgatavošana un rīkošanās ar tiem.3. Darbs ar nikniem vai indīgiem dzīvniekiem.4. Dzīvnieku kaušana rūpnieciskos apjomos.5. Darbs, kas saistīts ar saspiestu, sašķidrinātu vai izšķīdinātu gāzu ražošanas, uzglabāšanas vai izmantošanas mehānismu darbināšanu.6. Darbs ar mucām, tvertnēm, rezervuāriem vai dubultsienu baloniem, kuros ir 1. panta 3. punktā minētās ķīmiskās vielas.7. Darbs, kurā ir konstrukciju sabrukšanas briesmas.8. Darbs, kurā ir augstsprieguma radīts apdraudējums.9. Darbs, kura tempu nosaka mehānismi un par kuru tiek maksāts pēc izstrādes.[1] OV L 374, 31.12.1990., 1. lpp.[2] OV 196, 16.8.1967., 1. lpp. Direktīva, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 93/679/EEK (OV L 268, 29.10.1993., 71. lpp).[3] OV L 187, 16.7.1988., 14. lpp. Direktīva, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 93/18/EEK (OV L 104, 29.4.1993., 46. lpp).[4] OV L 196, 26.7.1990., 1. lpp.--------------------------------------------------