title: Komisijas Direktīva 92/89/EEK (1992. gada 3. novembris), ar kuru groza I pielikumu Ceturtajai Direktīvai 73/46/EEK, ar ko nosaka Kopienas analīžu metodes lopbarības oficiālajai kontrolei

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31992L0089

Oficiālais Vēstnesis L 344 , 26/11/1992 Lpp. 0035 - 0037 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 3 Sējums 46 Lpp. 0039  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 3 Sējums 46 Lpp. 0039

		Komisijas Direktīva 92/89/EEK(1992. gada 3. novembris),ar kuru groza I pielikumu Ceturtajai Direktīvai 73/46/EEK, ar ko nosaka Kopienas analīžu metodes lopbarības oficiālajai kontroleiEIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1970. gada 20. jūlija Direktīvu 70/373/EEK par paraugu ņemšanas un analīžu Kopienas metožu ieviešanu barības oficiālajai kontrolei [1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EEK) Nr. 3768/85 [2], un jo īpaši tās 2. pantu,tā kā Ceturtajā Komisijas Direktīvā 73/46/EEK [3], kura grozīta ar Direktīvu 81/680/EEK [4], ir noteikta šķiedrvielu – kopšķiedras satura noteikšanas metode;tā kā, ņemot vērā jaunākās zinātnes un tehnikas atziņas, ir pamats šo metodi modificēt; tā kā jo īpaši būtu jāņem vērā noteikumi, kas izklāstīti Padomes 1980. gada 27. novembra Direktīvā 80/1107/EEK par strādājošo aizsardzību pret apdraudējumu, kas saistīts ar pakļaušanu ķīmisku, fizikālu un bioloģisku faktoru iedarbībai darba vietā [5], kas grozīta ar Direktīvu 88/642/EEK [6], un jo īpaši prasības par to, lai tiktu novērsta kaitīgā iedarbība, ko rada azbests;tā kā tagad filtrēšanas procedūrās azbests jāaizstāj ar stikla konteineriem;tā kā šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Barības pastāvīgās komitejas atzinumu,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsDirektīvas 73/46/EEK I pielikumu groza saskaņā ar šo direktīvu.2. pantsDalībvalstīs ne vēlāk kā līdz 1993. gada 1. oktobrim stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Par to dalībvalstis nekavējoties informē Komisiju.Kad dalībvalstis pieņem minētos tiesību aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis pieņem procedūru, kas jāievēro, izdarot šādas atsauces.3. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 1992. gada 3. novembrīKomisijas vārdā —Komisijas loceklisRay Mac Sharry[1] OV L 170, 3.8.1970., 2. lpp.[2] OV L 362, 31.12.1985., 8. lpp.[3] OV L 83, 30.3.1973., 21. lpp.[4] OV L 246, 29.8.1981., 32. lpp.[5] OV L 327, 3.12.1980., 8. lpp.[6] OV L 356, 24.12.1988., 74. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMSDirektīvas I pielikumā 3. punktu"Kopšķiedras noteikšana"aizstāj ar šādu:"KOPŠĶIEDRAS NOTEIKŠANA1. Mērķis un darbības joma.Šī metode ļauj noteikt barībā tādas skābēs un sārmos nešķīstošas organiskās vielas, kas nesatur taukus un ko parasti sauc par kopšķiedru.2. Princips.Paraugu, kas vajadzības gadījumā tiek attaukots, secīgi apstrādā ar noteiktas koncentrācijas verdošiem sērskābes un kālija hidroksīda šķīdumiem. Atlikumu atdala, filtrējot uz keramiskā stikla filtra, mazgā, žāvē, sver un pārpelno 475 līdz 500 °C temperatūrā. Svara zudums pārpelnojot atbilst analizējamā parauga kopšķiedras saturam.3. Reaģenti.3.1. Sērskābe, c = 0,13 mol/l.3.2. Pretputošanas viela (piemēram, n-oktanols).3.3. Filtrēšanas līdzeklis (celīts 545 vai tam līdzvērtīgs), kas četras stundas izkarsēts 500 °C temperatūrā (8.6.).3.4. Acetons.3.5. Petrolēteris ar viršanas temperatūru 40 līdz 60 °C.3.6. Sālsskābe, c = 0,5 mol/l.3.7. Kālija hidroksīda šķīdums, c = 0,23 mol/l.4. Aparatūra.4.1. Karsēšanas bloks mineralizācijai ar sērskābes vai kālija hidroksīda šķīdumu, kas aprīkots ar balstu filtrtīģelim (4.2.) un izplūdes cauruli ar krānu šķidruma novadīšanai un vakuumu, vai arī ar saspiestu gaisu. Pirms lietošanas katru dienu bloku piecas minūtes iesilda ar vārošu ūdeni.4.2. Stikla filtrtīģelis ar sakausēta keramiskā stikla filtrplati, poru izmērs 40 – 90 μm. Pirms lietot pirmoreiz, dažas minūtes sakarsē līdz 500 °C temperatūrai un atdzesē (8.6.).4.3. Cilindrs, piemērots vārīšanai, ar vismaz 270 ml tilpumu, ar atteces dzesinātāju.4.4. Termostatējams žāvēšanas skapis.4.5. Termostatējama mufeļkrāsns.4.6. Ekstrakcijas bloks, kas sastāv no balsta plates stikla tīģelim (4.2.), un izplūdes caurules ar krānu vakuumam un šķidruma novadu.4.7. Savienotājgredzeni karsēšanas bloka (4.1.), tīģeļa (4.2.) un cilindra (4.3.) montāžai un aukstās ekstrakcijas bloka (4.6.) un tīģeļa savienošanai.5. Procedūra.Ar precizitāti līdz 0,001 g ņem 1 g analīzei sagatavota parauga iesvara, ko pārnes tīģelī (4.2.) (skat. 8.1., 8.2. un 8.3. piezīmi), un pievieno 1 g filtrēšanas līdzekļa (3.3.).Samontē karsēšanas bloku (4.1.) un fitrtīģeli (4.2.), tad tīģelim piestiprina cilindru (4.3.). Ar tīģeli samontētajā cilindrā ielej 150 ml vāroša sērskābes šķīduma (3.1.) un, ja vajadzīgs, pievieno dažus pilienus pretputošanās vielas (3.2.).Šķidrumu 5 ± 2 minūšu laikā uzkarsē līdz viršanas temperatūrai un precīzi 30 minūtes ilgi enerģiski vāra.Atver krānu uz izplūdes cauruli (4.1.) un vakuumā filtrē sērskābi caur filtrtīģeli, atlikumu uz filtra trīs reizes skalojot ar trijām 30 ml vāroša ūdens porcijām un raugoties, lai pēc katras skalošanas reizes atlikums uz filtra tiktu nofiltrēts sauss.Krānu šķidruma novadīšanai aizver, un ar tīģeli samontētajā cilindrā ielej 150 ml kālija hidroksīda šķīduma (3.7.), un pievieno dažus pilienus pretputošanas vielas (3.2.). Šķidrumu 5 ± 2 minūšu laikā uzkarsē līdz viršanas temperatūrai un precīzi 30 minūtes ilgi enerģiski vāra. Filtrē un mazgā tāpat kā pēc apstrādes ar sērskābi.Pēc pēdējās skalošanas un žāvēšanas atvieno tīģeli un tā saturu un to pievieno aukstās ekstrakcijas blokam (4.6.). Pievieno vakuumu un atlikumu tīģelī skalo ar trijām 25 ml acetona (3.4.) porcijām raugoties, lai pēc katras skalošanas reizes atlikums uz filtra tiktu nofiltrēts sauss.Tīģeli žāvē žāvēšanas skapī 130 °C temperatūrā līdz pastāvīgai masai. Pēc katras žāvēšanas reizes atdzesē eksikatorā un ātri nosver. Tīģeli ievieto mufeļkrāsnī un tā saturu vismaz 30 minūtes 475 līdz 500 °C temperatūrā pārpelno līdz pastāvīgai masai.Pēc karsēšanas tīģeli katru reizi atdzesē mufeļkrāsnī un tad pirms svēršanas ievieto eksikatorā.Veic tukšo analīzi bez parauga. Masas zudumi pārpelnojot nedrīkst pārsniegt 4 mg.6. Rezultātu aprēķināšana.Procentos izteiktu parauga kopšķiedras saturu aprēķina pēc šādas formulas:× 100akura = parauga iesvara masa, g;b = analizējamā parauga masas zudumi pēc pārpelnošanas, g;c = tukšā parauga masas zudumi pēc pārpelnošanas, g;7. Atkārtojamība.No viena parauga divās paralēlās noteikšanās iegūto rezultātu atšķirība nedrīkst pārsniegt:- 0,3 % pēc absolūtās vērtības, ja kopšķiedras saturs ir mazāks par 10 %,- 3 % no augstākā rezultāta, ja kopšķiedras saturs ir 10 % vai lielāks.8. Piezīmes.8.1. Barība, kurā ir vairāk par 10 % eļļu un tauku, pirms analīzes jāattauko ar petrolēteri (3.5.). Pievieno filtrtīģeli (4.2.) ar tā saturu aukstās ekstrakcijas blokam (4.6.), pievieno vakuumu un atlikumu trīs reizes skalo ar 30 ml petrolētera porcijām, raugoties, lai atlikums tiktu nofiltrēts sauss. Filtrtīģeli kopā ar tā saturu pievieno karsēšanas blokam (4.1.) un noteikšanu turpina 5. punktā aprakstītajā kārtībā.8.2. Barība, kurā ir tauki, kas nav tieši ekstrahējami ar petrolēteri (3.5.), vispirms jāattauko, kā aprakstīts 8.1. punktā, un tad vēlreiz jāattauko pēc vārīšanas skābes šķīdumā.Pēc vārīšanas ar skābi un tai sekojošas skalošanas filtrtīģeli kopā ar tā saturu pievieno aukstās ekstrakcijas blokam (4.6.) un trīs reizes skalo ar 30 ml acetona porcijām, un pēc tam vēl trīs reizes – ar 30 ml petrolētera porcijām. Filtrē ar vakuumu līdz atlikums uz filtra kļūst sauss, un analīzi turpina, kā aprakstīts 5. punktā, sākot no apstrādes ar kālija hidroksīda šķīdumu.8.3. Ja barībā ir vairāk nekā 5 % karbonātu, pārrēķinot kalcija karbonātā, filtrtīģeli (4.2.) ar parauga iesvaru pievieno karsēšanas blokam (4.1.). Paraugu trīs reizes skalo ar 30 ml sālsskābes šķīduma (3.6.) porcijām. Katru reizi pēc skābes šķīduma pievienošanas paraugu pirms filtrēšanas nostādina aptuveni vienu minūti. Vienreiz skalo ar 30 ml ūdens, un tad analīzi turpina, kā aprakstīts 5. punktā.8.4. Ja izmanto aparātus stenda veidā (vienam karsēšanas blokam pievienoti vairāki tīģeļi), vienā un tajā pašā sērijā nevar analizēt abus viena parauga atkārtojumus.8.5. Ja pēc vārīšanas skābie vai bāziskie šķīdumi ir grūti filtrējami, karsēšanas bloka izplūdes caurulei pievieno saspiestu gaisu un tad filtrēšanu turpina.8.6. Lai paildzinātu stikla filtrtīģeļu kalpošanas laiku, pārpelnošanas temperatūra nedrīkst būt augstāka par 500 °C. Jāraugās, lai temperatūras svārstības karsēšanas un dzesēšanas laikā nebūtu pārāk straujas."--------------------------------------------------


title: Padomes Direktīva 96/30/EK (1996. gada 13. maijs), ar kuru groza Direktīvu 94/80/EK, ar ko nosaka sīki izstrādātu kārtību balsstiesību un tiesību kandidēt pašvaldību vēlēšanās izmantošanai Savienības pilsoņiem, kas uzturas dalībvalstī, kuras pilsoņi tie nav

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31996L0030

Oficiālais Vēstnesis L 122 , 22/05/1996 Lpp. 0014 - 0014

		Padomes Direktīva 96/30/EK(1996. gada 13. maijs),ar kuru groza Direktīvu 94/80/EK, ar ko nosaka sīki izstrādātu kārtību balsstiesību un tiesību kandidēt pašvaldību vēlēšanās izmantošanai Savienības pilsoņiem, kas uzturas dalībvalstī, kuras pilsoņi tie navEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 8.b panta 1. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [1],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [2],tā kā Padomes 1994. gada 19. decembra Direktīvas 94/80/EK, ar ko nosaka sīki izstrādātu kārtību balsstiesību un tiesību kandidēt pašvaldību vēlēšanās izmantošanai Savienības pilsoņiem, kas uzturas dalībvalstī, kuras pilsoņi tie nav [3], pielikums uzskaita katras dalībvalsts pašvaldību pamatvienības;tā kā, ievērojot Austrijas, Somijas un Zviedrijas iestāšanos, Direktīvas 94/80/EK pielikumā būtu jāizdara grozījumi, lai ietvertu norādes uz šo trīs valstu pašvaldību pamatvienībām;tā kā, ievērojot šo valstu Pievienošanās aktu, Direktīvu 94/80/EK piemēro Ālandu salām, kur Somijas pilsoņi, kam nav šo salu reģionālās pilsonības, un citu dalībvalstu Savienības pilsoņi pakļauti tam pašam nosacījumam attiecībā uz dzīvesvietas laikposmu balsstiesību un tiesību kandidēt pašvaldību vēlēšanās izmantošanai,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pants"Austrijā:Gemeinden, Bezirke in der Stadt Wien;Somijā:kunta, kommun, kommun på Åland;Zviedrijā:kommuner, landsting."2. pantsŠī direktīva stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.3. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 1996. gada 13. maijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsS. Agnelli[1] OV C 65, 4.3.1996., 201. lpp.[2] Atzinums sniegts 1996. gada 29. februārī (vēl nav publicēts Oficiālajā Vēstnesī).[3] OV L 368, 30.12.1994., 38. lpp.--------------------------------------------------


title: Padomes Direktīva (ES) 2015/637 (2015. gada 20. aprīlis) par koordinācijas un sadarbības pasākumiem, ar ko veicina nepārstāvēto Savienības pilsoņu konsulāro aizsardzību trešās valstīs, un ar ko atceļ Lēmumu 95/553/EK

text:
                  24.4.2015

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 106/1

            PADOMES DIREKTĪVA (ES) 2015/637
      (2015. gada 20. aprīlis)
      par koordinācijas un sadarbības pasākumiem, ar ko veicina nepārstāvēto Savienības pilsoņu konsulāro aizsardzību trešās valstīs, un ar ko atceļ Lēmumu 95/553/EK
      EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 23. pantu,
      ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
      ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
      saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru,
      tā kā:

                  (1)

                  Savienības pilsonība ir dalībvalstu valstspiederīgo pamatstatuss. Pilsoņu tiesības tās trešās valsts teritorijā, kurā nav pārstāvēta dalībvalsts, kuras valstspiederīgie viņi ir, saņemt citas dalībvalsts diplomātisko un konsulāro iestāžu aizsardzību ar tādiem pašiem nosacījumiem kā attiecīgās valsts valstspiederīgajiem ir vienas no konkrētajām tiesībām, kas Savienības pilsoņiem tiek piešķirtas ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 20. panta 2. punkta c) apakšpunktu.

                  (2)

                  Lisabonas līgums nostiprināja Savienības pilsonības statusu un pastiprināja ar to saistītās tiesības. LESD 23. pants tādējādi paredz tādu direktīvu pieņemšanu, ar ko nosaka sadarbības un koordinācijas pasākumus, kuri vajadzīgi, lai veicinātu nepārstāvētu Savienības pilsoņu konsulāro aizsardzību.

                  (3)

                  Savienības pamatā esošās vērtības ietver solidaritāti, diskriminācijas aizliegumu un cilvēktiesību ievērošanu; attiecībās ar citām pasaules daļām Savienībai būtu jāaizstāv savas vērtības un jāpalīdz aizsargāt savus pilsoņus. Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (“harta”) 46. pantā paredzētās nepārstāvēto Savienības pilsoņu pamattiesības uz konsulāro aizsardzību ar tādiem pašiem nosacījumiem kā attiecīgās dalībvalsts valstspiederīgajiem ir Eiropas solidaritātes izpausme. Tas piešķir ārēju dimensiju Savienības pilsonības jēdzienam un stiprina Savienības identitāti trešās valstīs.

                  (4)

                  Šīs direktīvas mērķis ir noteikt sadarbības un koordinācijas pasākumus, kuri ir vajadzīgi, lai vēl vairāk veicinātu nepārstāvēto Savienības pilsoņu konsulāro aizsardzību. Minētajiem pasākumiem būtu jāstiprina tiesiskā noteiktība, kā arī efektīva sadarbība un solidaritāte konsulāro iestāžu starpā.

                  (5)

                  Saskaņā ar LESD 20. panta 2. punkta c) apakšpunktu un 23. pantu dalībvalstīm būtu nepārstāvētiem pilsoņiem jānodrošina konsulārā aizsardzība ar tādiem pašiem nosacījumiem kā saviem valstspiederīgajiem. Šī direktīva neietekmē dalībvalstu kompetenci noteikt tās valstspiederīgajiem nodrošināmās aizsardzības apjomu.

                  (6)

                  Šī direktīva neietekmē dalībvalstu un trešo valstu konsulārās attiecības, jo īpaši to tiesības un pienākumus, kas izriet no starptautiskām paražām un nolīgumiem, jo īpaši 1963. gada 24. aprīļa Konvencijas par konsulārajiem sakariem (“Vīnes konvencija”), ko dalībvalstis piemēro atbilstīgi Savienības tiesībām. Saskaņā ar Vīnes konvencijas 8. pantu dalībvalstis var sniegt konsulāru aizsardzību citas dalībvalsts vārdā – pēc atbilstīgas paziņošanas un ja attiecīgā trešā valsts pret to neiebilst. Problēmas jo īpaši var rasties gadījumos, kad ir iesaistīti pilsoņi, kuri ir arī uzņēmējas valsts valstspiederīgie. Dalībvalstīm, izmantojot vietējo konsulāro sadarbību, būtu jāveic nepieciešamie pasākumi attiecībā uz trešām valstīm, lai nodrošinātu, ka konsulārā aizsardzība citu dalībvalstu vārdā var tikt sniegta jebkurā konkrētā gadījumā.

                  (7)

                  Ir nepieciešama efektīva sadarbība un koordinācija gadījumos, kad nepārstāvētiem pilsoņiem ir vajadzīga aizsardzība trešās valstīs. Trešā valstī pārstāvētai dalībvalstij, kas palīdz, un pilsoņa valstspiederības dalībvalstij būtu cieši jāsadarbojas. Vietējā konsulārā sadarbība attiecībā uz nepārstāvētiem pilsoņiem var būt īpaši sarežģīta, jo tai ir nepieciešama koordinācija ar iestādēm, kas nav pārstāvētas uz vietas, tostarp attiecīgā gadījumā ar kompetentajām vēstniecībām vai konsulātiem. Lai novērstu nepilnības, kas rodas pilsoņa dalībvalsts vēstniecības vai konsulāta neesamības dēļ, būtu jānosaka skaidrs un stabils noteikumu kopums. Lai nodrošinātu efektīvu aizsardzību, ir jāprecizē arī esošie pasākumi.

                  (8)

                  Būtu jāuzskata, ka Savienības pilsoņi trešā valstī nav pārstāvēti, ja tajā nav to attiecīgās valstspiederības dalībvalsts vēstniecības, konsulāta vai goda konsula. Tāpat būtu jāuzskata, ka pilsoņi nav pārstāvēti, ja uz vietas esošā vēstniecība, konsulāts vai goda konsuls jebkādu iemeslu dēļ nespēj konkrētajā gadījumā sniegt tādu aizsardzību, kādu attiecīgā persona būtu tiesīga saņemt saskaņā ar valsts tiesībām vai praksi. Vēstniecībām un konsulātiem būtu savstarpēji jāsniedz informācija par jebkādiem ārkārtas apstākļiem, kas var uz laiku ietekmēt to spējas nodrošināt konsulāro aizsardzību. Tāpat būtu jāņem vērā pieejamība un tuvums. Piemēram, pilsoni, kas lūdz konsulāro aizsardzību vai palīdzību no citas dalībvalsts vēstniecības vai konsulāta, nebūtu jāpārsūta uz viņa valstspiederības dalībvalsts vēstniecību, konsulātu vai goda konsulu, ja vietēju apstākļu vai resursu trūkuma dēļ pilsonim nav iespējams droši sasniegt šīs iestādes vai šīm iestādēm viņu tā, lai viņam būtu iespēja saņemt konsulāro aizsardzību. Pārstāvības neesamības jēdziens būtu jāinterpretē tā, lai nodrošinātu, ka nepārstāvētiem pilsoņiem ir efektīvas tiesības nediskriminējošā veidā saņemt citas dalībvalsts vēstniecības vai konsulāta aizsardzību, ņemot vērā katras konkrētās lietas apstākļus. Pilsoņi, kuri ir vairāk nekā vienas dalībvalsts valstspiederīgie, būtu jāuzskata par nepārstāvētiem, ja neviena no viņu valstspiederības dalībvalstīm nav pārstāvēta attiecīgajā trešā valstī.

                  (9)

                  Lai nodrošinātu, ka LESD 20. panta 2. punkta c) apakšpunktā paredzētās tiesības un hartas 7. pantā atzītās tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību ir efektīvas, un ņemot vērā valsts tiesības un praksi, dalībvalstij, kas palīdz, varētu nākties – atkarībā no katras lietas konkrētajiem apstākļiem – sniegt aizsardzību Savienības pilsoņu ģimenes locekļiem, kas ir trešo valstu valstspiederīgie. Šī direktīva neliedz konsultēšanās laikā, kurai būtu jānotiek pirms tiek sniegta palīdzība, dalībvalstij, kas palīdz, un nepārstāvētā pilsoņa valstspiederības dalībvalstij attiecīgā gadījumā vienoties par iespēju nepārstāvētā Savienības pilsoņa, kam sniedz palīdzību, ģimenes locekļiem, kuri ir trešās valsts valstspiederīgie, palīdzību sniegt plašākā apmērā, nekā to paredz dalībvalsts, kas palīdz, tiesības vai nosaka tās prakse, pēc iespējas ņemot vērā nepārstāvētā pilsoņa valstspiederības dalībvalsts lūgumus, un ciktāl tas, par ko ir panākta vienošanās, atbilst Savienības tiesību prasībām. Dalībvalstis tomēr varētu nespēt sniegt noteiktu veidu konsulāro aizsardzību, piemēram, izsniegt pagaidu ceļošanas dokumentus, ģimenes locekļiem, kas ir trešo valstu valstspiederīgie. Ja ir runa par palīdzību nepilngadīgajiem, vispirms jāņem vērā bērna intereses saskaņā ar hartas 24. pantu un to, kas noteikts ANO 1989. gada 20. novembra Konvencijā par bērna tiesībām.

                  (10)

                  Nepārstāvētiem pilsoņiem vajadzētu būt iespējai jebkuras dalībvalsts vēstniecībai vai konsulātam lūgt konsulāro aizsardzību. Tomēr tam nebūtu dalībvalstīm jāliedz noslēgt vienošanos par praktisku kārtību pienākumu sadalei saistībā ar konsulārās aizsardzības sniegšanu nepārstāvētiem pilsoņiem atbilstīgi šai direktīvai. Šāda vienošanās ir pilsoņiem noderīga, jo tā ļauj labāk sagatavoties, lai nodrošinātu efektīvu aizsardzību. Dalībvalstij, kas saņem aizsardzības lūgumu, būtu jāizvērtē, vai attiecīgajā lietā ir jāsniedz konsulārā aizsardzība, vai arī šo lietu var pārsūtīt vēstniecībai vai konsulātam, kas ir izraudzīti kā kompetenti saskaņā ar jau esošu vienošanos. Dalībvalstīm būtu jāpaziņo Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam (EĀDD) par jebkādu šādu vienošanos, kuru Savienības un dalībvalstīm būtu jāpublisko, lai nepārstāvētiem pilsoņiem nodrošinātu pārredzamību.

                  (11)

                  Šai direktīvai nebūtu jāliedz dalībvalstij, kura trešā valstī nav pārstāvēta, sniegt konsulāro aizsardzību kādam tās valstspiederīgajam, piemēram, vajadzības gadījumā sniedzot tiešsaistes konsulāros pakalpojumus. Nepārstāvēta pilsoņa valstspiederības dalībvalstij vajadzētu būt iespējai pieprasīt, lai dalībvalsts, kurai minētais pilsonis lūdz konsulāro aizsardzību vai no kuras viņš šādu palīdzību saņem, pārsūta konkrēto pieteikumu vai lietu, lai tā pati varētu sniegt konsulāro aizsardzību. Minētajai pārsūtīšanai nebūtu jārada situāciju, ka nepārstāvētajam pilsonim tiek liegta konsulārā aizsardzība.

                  (12)

                  Neraugoties uz to, ka dalībvalstīm ir dažādas tradīcijas saistībā ar goda konsulu kompetenci, viņi parasti nepiedāvā tādu pašu pakalpojumu klāstu kā vēstniecības vai konsulāti. Ņemot vērā, ka goda konsuli bieži vien savus pienākumus pilda uz brīvprātības pamata, lēmumu par to, vai šī direktīva būtu jāattiecina uz to goda konsuliem, būtu jāatstāj dalībvalstu ziņā. Atkarībā no katras lietas apstākļiem goda konsuliem varētu prasīt sniegt konsulāro aizsardzību nepārstāvētiem pilsoņiem.

                  (13)

                  Lūgumi pēc aizsardzības būtu jāizskata, ja pieteikumu iesniedzēji uzrāda derīgu Savienības pilsoņa pasi vai personas apliecību. Tomēr nepārstāvētiem pilsoņiem, kuriem nepieciešama konsulārā aizsardzība, varētu vairs nebūt personu apliecinoša dokumenta. Savienības pilsonības pamatstatusu tieši piešķir ar Savienības tiesībām, un personu apliecinošiem dokumentiem ir tikai deklaratīva vērtība. Tāpēc, ja pieteikumu iesniedzēji nespēj uzrādīt derīgus personu apliecinošus dokumentus, viņiem būtu jāspēj apliecināt savu identitāti ar citiem līdzekļiem. Vajadzības gadījumā attiecīgās personas identitāti varētu pārbaudīt tad, kad notiek konsultēšanās ar tās dalībvalsts iestādēm, par kuras valstspiederīgo pieteikuma iesniedzējs sevi norāda. Attiecībā uz pieteikuma iesniedzēju pavadošiem ģimenes locekļiem, kas ir trešās valsts valstspiederīgie, pieteikuma iesniedzēja valstspiederības dalībvalsts iestādēm būtu arī jāspēj palīdzēt dalībvalstij, kas palīdz, pārbaudīt attiecīgo personu identitāti un to, vai tām ir ģimenes attiecības ar pieteikuma iesniedzēju.

                  (14)

                  Lai noteiktu, kuri koordinācijas un sadarbības pasākumi ir nepieciešami, būtu jāprecizē konsulārās aizsardzības apjoms šajā direktīvā. Nepārstāvētu pilsoņu konsulārajai aizsardzībai būtu jāietver palīdzība vairākās tipiskās situācijās, kurās – atkarībā no katras lietas konkrētajiem apstākļiem – dalībvalstis sniedz konsulāro aizsardzību saviem valstspiederīgajiem, piemēram, aizturēšanas vai apcietināšanas gadījumā, smagā nelaimes gadījumā vai smagas slimības un nāves gadījumā, kā arī saistībā ar palīdzības sniegšanu un repatriāciju briesmu gadījumā vai saistībā ar pagaidu dokumentu izsniegšanu. Tā kā nepieciešamā aizsardzība vienmēr ir atkarīga no faktiskās situācijas, konsulārā aizsardzība nebūtu jāattiecina vienīgi uz situācijām, kuras ir konkrēti minētas šajā direktīvā.

                  (15)

                  Attiecīgā gadījumā būtu pienācīgi jāievēro pilsoņu vēlmes, tostarp par to, vai būtu jāinformē ģimenes locekļi vai citas ar viņiem saistītas personas, un, ja ir jāinformē, tad kuri ģimenes locekļi vai personas. Līdzīgā kārtā nāves gadījumā būtu pienācīgi jāņem vērā tuvinieku vēlmes attiecībā uz darbībām, kas veicamas saistībā ar pilsoņa mirstīgajām atliekām. Nepārstāvētā pilsoņa valstspiederības dalībvalstij vajadzētu būt atbildīgai par minēto saziņu.

                  (16)

                  Dalībvalstu iestādēm savstarpējas cieņas un solidaritātes garā būtu cieši jāsadarbojas un jākoordinē rīcība savā starpā un ar Savienību, jo īpaši Komisiju un EĀDD. Lai nodrošinātu ātru un efektīvu sadarbību, dalībvalstīm būtu jāsniedz un pastāvīgi jāatjaunina informācija par attiecīgajiem kontaktpunktiem dalībvalstīs, izmantojot EĀDD drošu tīmekļa vietni (Konsulārā tiešsaiste).

                  (17)

                  Savienību trešās valstīs pārstāv Savienības delegācijas, kuras ciešā sadarbībā ar dalībvalstu diplomātiskajām un konsulārajām pārstāvniecībām palīdz īstenot Savienības pilsoņu tiesības uz konsulāro aizsardzību, kā sīkāk noteikts Līguma par Eiropas Savienību 35. pantā. Ar šo direktīvu pilnībā atzīst un vēl vairāk sekmē ieguldījumu, ko EĀDD un Savienības delegācijas jau ir snieguši – jo īpaši krīzes situācijās – saskaņā ar Padomes Lēmumu 2010/427/ES (2), jo īpaši tā 5. panta 10. punktu.

                  (18)

                  Attiecībā uz vietējo sadarbību būtu jāprecizē kompetence un attiecīgie pienākumi, lai nodrošinātu, ka nepārstāvētie pilsoņi saņem palīdzību, uz kuru tiem ir tiesības saskaņā ar diskriminācijas aizlieguma principu. Vietējā konsulārajā sadarbībā pienācīga uzmanība būtu jāvelta nepārstāvētiem pilsoņiem, piemēram, vācot un regulāri atjauninot informāciju par attiecīgajiem kontaktpunktiem un daloties šajā informācijā ar dalībvalstu vēstniecībām un konsulātiem, kas darbojas uz vietas, un ar Savienības delegāciju.

                  (19)

                  Vietējās konsulārās sadarbības sanāksmēs, ko rīko ciešā sadarbībā ar Savienības delegāciju, būtu jāietver regulāra informācijas apmaiņa par jautājumiem, kas ir būtiski nepārstāvētiem pilsoņiem, piemēram, par pilsoņu drošību, apstākļiem ieslodzījuma vietās, konsulāta informēšanu un pieejamību un sadarbību krīžu gadījumā. Pārstāvētajām dalībvalstīm šajās sanāksmēs vajadzības gadījumā būtu jāvienojas par praktisko kārtību, lai nodrošinātu nepārstāvēto pilsoņu efektīvu aizsardzību. Šāda vienošanās, piemēram, varētu nebūt nepieciešama, ja nepārstāvēto pilsoņu skaits ir neliels.

                  (20)

                  Lai nodrošinātu pienācīgu sagatavotību krīzes situācijām un krīžu pārvarēšanu, būtiska nozīme ir skaidram pienākumu sadalījumam starp pārstāvētām un nepārstāvētām dalībvalstīm un Savienības delegāciju. Tādēļ būtu jākoordinē krīzes ārkārtas rīcības plānošana, un tajā būtu pilnībā jāņem vērā nepārstāvētie pilsoņi. Šajā ziņā – saistībā ar vietēja mēroga gatavību reaģēt uz krīzes situācijām – dalībvalstīm, kurām nav vēstniecības vai konsulāta uz vietas, būtu jāsniedz visa pieejamā un būtiskā informācija par saviem pilsoņiem konkrētajā teritorijā. Šāda informācija krīzes gadījumā būtu atbilstoši jāatjaunina. Kompetentajām vēstniecībām un konsulātiem, kā arī Savienības delegācijām vajadzētu būt informētām, un attiecīgā gadījumā tās būtu jāiesaista pasākumos, kas saistīti ar sagatavotību krīzes situācijām. Informāciju par šiem pasākumiem būtu jādara pieejamu nepārstāvētiem pilsoņiem. Krīzes gadījumā vadītājvalstij vai dalībvalstij, kas koordinē palīdzību, nediskriminējoši būtu jākoordinē nepārstāvētiem pilsoņiem sniegtu atbalstu un pieejamo evakuācijas spēju izmantošanu, pamatojoties uz saskaņoto plānošanu un notikumu attīstību uz vietas.

                  (21)

                  Būtu jāstiprina sadarbspēja starp konsulārajiem darbiniekiem un citiem krīzes pārvaldības ekspertiem, jo īpaši izmantojot viņu dalību daudzdisciplīnu krīzes vienībās, piemēram, EĀDD krīžu reaģēšanas, operāciju koordinācijas un krīžu pārvarēšanas struktūru ietvaros un Savienības civilās aizsardzības mehānisma (3) ietvaros.

                  (22)

                  Vajadzētu būt iespējai lūgt Savienības civilās aizsardzības mehānisma atbalstu, ja tas nepieciešams nepārstāvētu pilsoņu konsulārajai aizsardzībai. Minēto atbalstu varētu lūgt, piemēram, vadītājvalsts vai dalībvalsts, kas koordinē palīdzību.

                  (23)

                  Šajā direktīvā lietotais termins “vadītājvalsts” ir viena vai vairākas dalībvalstis, kas ir pārstāvētas konkrētā trešā valstī un kuras atbild par nepārstāvētiem pilsoņiem paredzētas palīdzības koordinēšanu un vadīšanu krīžu laikā. Šajā ziņā vadītājvalsts koncepciju, kas noteikta Savienības pamatnostādnēs (4), varētu izstrādāt sīkāk saskaņā ar Savienības tiesībām un jo īpaši šo direktīvu.

                  (24)

                  Kad dalībvalsts tiek informēta par konsulārās aizsardzības lūgumu vai saņem šādu lūgumu no personas, kas apgalvo, ka ir nepārstāvēts pilsonis, tai – izņemot ārkārtējas steidzamības gadījumus – pirms jebkādas palīdzības sniegšanas vienmēr būtu bez kavēšanās jāsazinās ar pilsoņa valstspiederības dalībvalsti un jāsniedz tai visa attiecīgā informācija. Valstspiederības dalībvalstij savukārt būtu bez kavēšanās jāsniedz jebkāda informācija, kas ir būtiska saistībā ar konkrēto lietu. Šādai saziņai būtu jāsniedz iespēja valstspiederības dalībvalstij pieprasīt konkrētā pieteikuma vai lietas pārsūtīšanu, lai tā pati varētu sniegt konsulāro aizsardzību. Minētajai saziņai arī būtu attiecīgajām dalībvalstīm jāsniedz iespēja apmainīties ar attiecīgu informāciju nolūkā, piemēram, nodrošināt to, lai nepārstāvēts pilsonis tiesības uz konsulāro aizsardzību, kas paredzētas LESD 20. panta 2. punkta c) apakšpunktā, neizmantotu ļaunprātīgi. Ļaunprātīgas izmantošanas gadījumā Savienības pilsoņi uz šo direktīvu nevar atsaukties.

                  (25)

                  Savstarpēja solidaritāte un sadarbība attiecas arī uz finanšu jautājumiem. Tās dalībvalstis, kuras konsulāro palīdzību saviem pilsoņiem sniedz finansiālas palīdzības veidā, šādu iespēju izmanto kā galējo līdzekli un tikai ārkārtas gadījumos, kad pilsoņi nevar finanšu līdzekļus iegūt citādi, piemēram, ar pārskaitījumu, ko veic ģimenes locekļi, draugi vai darba devēji. Finansiāla palīdzība nepārstāvētiem pilsoņiem būtu sniedzama ar tādiem pašiem nosacījumiem kā dalībvalsts, kas palīdz, valstspiederīgajiem. Būtu jānosaka prasība, ka nepārstāvētam pilsonim, kuram sniedz palīdzību, ir jāparaksta apņemšanās par radušos izmaksu atlīdzināšanu savai valstspiederības dalībvalstij – ar noteikumu, ka dalībvalsts, kas palīdz, valstspiederīgajiem tādā pašā situācijā šādas izmaksas būtu bijušas jāatlīdzina savai dalībvalstij. Tad nepārstāvēta pilsoņa valstspiederības dalībvalsts var viņam prasīt atlīdzināt minētās izmaksas, tostarp jebkādu piemērojamo konsulāro nodevu.

                  (26)

                  Šai direktīvai būtu jānodrošina finansiālā sloga sadale un atlīdzināšana. Ja konsulārās aizsardzības sniegšana nepārstāvētam pilsonim ietver to, ka ir jāparaksta apņemšanās par izmaksu atlīdzināšanu, nepārstāvētā pilsoņa valstspiederības dalībvalstij būtu jāatlīdzina dalībvalstij, kas palīdz, radušās izmaksas. Dalībvalstij, kas palīdz, pašai būtu jāizlemj, vai pieprasīt radušos izmaksu atlīdzināšanu. Dalībvalsts, kas palīdz, un nepārstāvētā pilsoņa valstspiederības dalībvalstij būtu jāvar savstarpēji vienoties par sīki izstrādātiem atlīdzināšanas noteikumiem noteiktos termiņos.

                  (27)

                  Konsulārā aizsardzība, ko nepārstāvētam pilsonim sniedz aizturēšanas vai apcietināšanas gadījumā, dalībvalsts, kas palīdz, diplomātiskajām vai konsulārajām iestādēm var – atkarībā no katras konkrētās lietas apstākļiem – radīt neparasti lielus ceļa izdevumus, uzturēšanās izdevumus vai tulkošanas izmaksas. Konsultēšanās laikā, kura notiek pirms tiek sniegta palīdzība, nepārstāvētā pilsoņa valstspiederības dalībvalsts būtu jāinformē par šādām iespējamām izmaksām. Dalībvalstij, kas palīdz, vajadzētu būt iespējai pieprasīt, lai nepārstāvētā pilsoņa valstspiederības dalībvalsts atlīdzina šādas neparasti lielas izmaksas. Nepārstāvētā pilsoņa valstspiederības dalībvalstij un dalībvalstij, kas palīdz, būtu jāvar savstarpēji vienoties par sīki izstrādātiem atlīdzināšanas noteikumiem noteiktos termiņos. Nepārstāvētā pilsoņa valstspiederības dalībvalsts saskaņā ar diskriminācijas aizlieguma principu attiecīgajam pilsonim nevar prasīt atlīdzināt tādas izmaksas, kuras nebūtu jāatlīdzina dalībvalsts, kas palīdz, valstspiederīgajiem.

                  (28)

                  Finanšu procedūras saistībā ar krīzes situācijām būtu jāvienkāršo. Lai dalībvalsts, kas palīdz, varētu pieprasīt nepārstāvēto pilsoņu valstspiederības dalībvalstij izmaksu atlīdzināšanu un to saņemt, nevajadzētu būt nepieciešama apņemšanās veikt atlīdzināšanu, ņemot vērā šādu situāciju īpašās iezīmes, piemēram, nepieciešamību ātri rīkoties attiecībā uz pilsoņu ievērojamo skaitu. Nepārstāvēto pilsoņu valstspiederības dalībvalstīm būtu jāatlīdzina dalībvalstij, kas palīdz, radušās izmaksas. Dalībvalstij, kas palīdz, pašai būtu jāizlemj, vai un kādā veidā pieprasīt radušos izmaksu atlīdzināšanu. Dalībvalstij, kas palīdz, un nepārstāvētā pilsoņa valstspiederības dalībvalstij būtu jāvar savstarpēji vienoties par sīki izstrādātiem atlīdzināšanas noteikumiem noteiktos termiņos. Tādas krīzes gadījumā, kura nelabvēlīgi ietekmē vai var būt nelabvēlīgi ietekmēt būtisku skaitu Savienības pilsoņu, un ja to lūdz dalībvalsts, kas palīdz, nepārstāvēto pilsoņu valstspiederības dalībvalstīm izmaksas būtu jāatlīdzina proporcionāli, radušās izmaksas dalot ar to pilsoņu skaitu, kuriem sniegta palīdzība.

                  (29)

                  Šī direktīva būtu jāpārskata trīs gadus pēc tās transponēšanas termiņa. Ņemot vērā informāciju, kas dalībvalstīm jāsniedz par direktīvas īstenošanu un praktisko piemērošanu, tostarp attiecīgos statistikas datus un lietas, jo īpaši būtu jāizvērtē iespējamā vajadzība pārskatīt finanšu procedūras, lai nodrošinātu pienācīgu sloga sadali. Komisijai būtu jāsagatavo ziņojums un jāapsver nepieciešamība pēc jebkādiem papildu pasākumiem, tostarp vajadzības gadījumā ierosinot grozījumus šajā direktīvā, lai veicinātu Savienības pilsoņu tiesību uz konsulāro aizsardzību īstenošanu.

                  (30)

                  Personas datu apstrādei, ko dalībvalstis veic šīs direktīvas kontekstā, piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (5).

                  (31)

                  Šai direktīvai nebūtu jāietekmē labvēlīgāki valsts noteikumi, ciktāl tie ir ar to saderīgi.

                  (32)

                  Saskaņā ar dalībvalstu un Komisijas 2011. gada 28. septembra Kopīgo politisko deklarāciju par skaidrojošiem dokumentiem (6) dalībvalstis ir apņēmušās pienācīgi pamatotos gadījumos paziņojumam par saviem transponēšanas pasākumiem pievienot vienu vai vairākus dokumentus, kuros ir paskaidrota saikne starp direktīvas elementiem un attiecīgajām daļām valsts transponēšanas instrumentos. Attiecībā uz šo direktīvu likumdevējs uzskata, ka šādu dokumentu nosūtīšana ir pamatota.

                  (33)

                  Šīs direktīvas mērķis ir veicināt konsulāro aizsardzību, kas atzīta hartā. Tajā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas jo īpaši ir atzīti hartā, konkrēti – diskriminācijas aizlieguma princips, tiesības uz dzīvību un personas neaizskaramību, tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību, bērna tiesības, tiesības uz aizstāvību un tiesības uz taisnīgu tiesu. Šī direktīva būtu jāpiemēro saskaņā ar minētajām tiesībām un principiem.

                  (34)

                  Saskaņā ar diskriminācijas aizliegumu, kas ietverts hartā, dalībvalstīm šī direktīva būtu jāīsteno, nepieļaujot, ka personas, uz kurām šī direktīva attiecas, tiek diskriminētas dzimuma, rases, ādas krāsas, etniskās vai sociālās izcelsmes, ģenētisko īpašību, valodas, reliģijas vai pārliecības, politisko vai citu uzskatu, piederības mazākumtautībai, īpašuma, izcelšanās, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ.

                  (35)

                  Būtu jāatceļ Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Lēmums 95/553/EK (7),

            IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.
      1. NODAĻA

         VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

      1. pants
      Priekšmets un darbības joma
      1.   Šajā direktīvā nosaka koordinācijas un sadarbības pasākumus, kas vajadzīgi, lai veicinātu to, ka tiek īstenotas LESD 20. panta 2. punkta c) apakšpunktā noteiktās Savienības pilsoņu tiesības tās trešās valsts teritorijā, kurā viņu valstspiederības dalībvalsts nav pārstāvēta, saņemt jebkuras dalībvalsts diplomātisko un konsulāro iestāžu aizsardzību ar tādiem pašiem nosacījumiem kā attiecīgās dalībvalsts valstspiederīgajiem, ņemot arī vērā Savienības delegāciju lomu šo tiesību īstenošanas sekmēšanā.
      2.   Šī direktīva neattiecas uz dalībvalstu un trešo valstu konsulārajiem sakariem.
      2. pants
      Vispārīgs princips
      1.   Dalībvalstu vēstniecības vai konsulāti sniedz konsulāro aizsardzību nepārstāvētiem pilsoņiem ar tādiem pašiem nosacījumiem kā saviem valstspiederīgajiem.
      2.   Dalībvalstis var nolemt, ka šo direktīvu attiecina uz goda konsulu sniegtu konsulāro aizsardzību atbilstīgi LESD 23. pantam. Dalībvalstis nodrošina, ka nepārstāvēti pilsoņi tiek pienācīgi informēti par šādiem lēmumiem un par to, cik lielā mērā goda konsulu kompetencē ir sniegt aizsardzību konkrētā gadījumā.
      3. pants
      Valstspiederības dalībvalsts sniegta konsulārā aizsardzība
      Nepārstāvēta pilsoņa valstspiederības dalībvalsts var pieprasīt, lai dalībvalsts, kurai nepārstāvētais pilsonis lūdz konsulāro aizsardzību vai no kuras viņš šādu palīdzību saņem, pārsūta nepārstāvētā pilsoņa pieteikumu vai lietu viņa valstspiederības dalībvalstij, lai minētā valstspiederības dalībvalsts konsulāro aizsardzību sniegtu saskaņā ar savas valsts tiesībām vai praksi. Pieprasījuma saņēmēja dalībvalsts atsakās no konkrētās lietas, tiklīdz valstspiederības dalībvalsts apstiprina, ka tā nepārstāvētajam pilsonim sniedz konsulāro aizsardzību.
      4. pants
      Nepārstāvēti pilsoņi trešās valstīs
      Šajā direktīvā “nepārstāvēts pilsonis” ir ikviens pilsonis, kas ir tādas dalībvalsts valstspiederīgais, kura trešā valstī nav pārstāvēta, kā noteikts 6. pantā.
      5. pants
      Nepārstāvētu pilsoņu ģimenes locekļi trešās valstīs
      Ģimenes locekļiem, kuri paši nav Savienības pilsoņi un kuri pavada nepārstāvētus pilsoņus trešā valstī, konsulāro aizsardzību sniedz tādā pat apmērā un ar tādiem pašiem nosacījumiem, kā to sniegtu dalībvalsts, kas palīdz, pilsoņu ģimenes locekļiem, kuri paši nav Savienības pilsoņi, saskaņā ar tās valsts tiesībām vai praksi.
      6. pants
      Pārstāvniecības neesamība
      Šīs direktīvas nolūkā dalībvalsts nav pārstāvēta trešā valstī, ja tai nav vēstniecības vai konsulāta, kas tur darbojas pastāvīgi, vai tai tur nav vēstniecības, konsulāta vai goda konsula, kas faktiski spēj sniegt konsulāro aizsardzību konkrētā gadījumā.
      7. pants
      Piekļuve konsulārajai aizsardzībai un citas vienošanās
      1.   Nepārstāvētiem pilsoņiem ir tiesības jebkuras dalībvalsts vēstniecībai vai konsulātam lūgt aizsardzību.
      2.   Neskarot 2. pantu, dalībvalsts var pārstāvēt citu dalībvalsti pastāvīgi, un dalībvalstu vēstniecības vai konsulāti var, kad vien to uzskata par nepieciešamu, vienoties par praktisku kārtību pienākumu sadalei saistībā ar konsulārās aizsardzības sniegšanu nepārstāvētiem pilsoņiem. Dalībvalstis Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam (EĀDD) dara zināmu šādu vienošanos, ko Savienība un dalībvalstis publisko, lai nepārstāvētiem pilsoņiem nodrošinātu pārredzamību.
      3.   Gadījumos, kad ir noslēgta 2. punktā minētā vienošanās par praktisko kārtību, vēstniecība vai konsulāts, kam nepārstāvētais pilsonis lūdz konsulāro aizsardzību un kas nav izraudzīti kā kompetenti saskaņā ar konkrēto pieņemto vienošanos, nodrošina, ka minētā pilsoņa pieteikums tiek pārsūtīts attiecīgajai vēstniecībai vai konsulātam, ja vien šādi netiek apdraudēta konsulārā aizsardzība, jo īpaši tad, ja lietas steidzamības dēļ ir nepieciešama lūguma saņēmējas vēstniecības vai konsulāta tūlītēja rīcība.
      8. pants
      Personas apliecināšana
      1.   Konsulāro aizsardzību lūdzoša persona apliecina, ka tā ir Savienības pilsonis, uzrādot pasi vai personas apliecību.
      2.   Ja Savienības pilsonis nespēj uzrādīt derīgu pasi vai personas apliecību, valstspiederību var pierādīt jebkādā citā veidā, tostarp, ja vajadzīgs, to pārbaudot tās dalībvalsts diplomātiskajās vai konsulārajās iestādēs, par kuras valstspiederīgo pieteikuma iesniedzējs sevi norāda.
      3.   Attiecībā uz 5. pantā minētajiem ģimenes locekļiem – identitāti un ģimenes saišu esamību var pierādīt ar jebkādiem līdzekļiem, tostarp dalībvalstij, kas palīdz, to pārbaudot 1. punktā minētajās pilsoņa valstspiederības dalībvalsts diplomātiskajās vai konsulārajās iestādēs.
      9. pants
      Palīdzības veidi
      Šīs direktīvas 2. pantā minētā konsulārā aizsardzība var ietvert palīdzību inter alia šādās situācijās:

                  a)

                  aizturēšanas vai apcietināšanas gadījumā;

                  b)

                  noziedzīgos nodarījumos cietušajiem;

                  c)

                  smagā nelaimes gadījumā vai smagas slimības gadījumā;

                  d)

                  nāves gadījumā;

                  e)

                  palīdzība un repatriācija ārkārtas gadījumā;

                  f)

                  pagaidu ceļošanas dokumentu izsniegšana, kā paredzēts Dalībvalstu valdību pārstāvju padomes Lēmumā 96/409/KĀDP (8).

            2. NODAĻA

         KOORDINĀCIJAS UN SADARBĪBAS PASĀKUMI

      10. pants
      Vispārīgi noteikumi
      1.   Dalībvalstu diplomātiskās un konsulārās iestādes īsteno ciešu sadarbību un koordināciju savā starpā un ar Savienību, lai nodrošinātu nepārstāvētu pilsoņu aizsardzību saskaņā ar 2. pantu.
      2.   Gadījumā, kad dalībvalsts saņem konsulārās aizsardzības lūgumu no personas, kas apgalvo, ka ir nepārstāvēts pilsonis, vai kad tā tiek informēta par konkrētu ārkārtas situāciju saistībā ar nepārstāvētu pilsoni, piemēram, situāciju, kas uzskaitīta 9. pantā, tā bez kavēšanās sazinās ar tās dalībvalsts ārlietu ministriju, par kuras valstspiederīgo minētā persona sevi norāda, vai vajadzības gadījumā ar minētās dalībvalsts kompetento vēstniecību vai konsulātu un sniedz tai visu attiecīgo informāciju, kas ir tās rīcībā, tostarp par konkrētās personas identitāti un par iespējamām konsulārās aizsardzības izmaksām, un attiecībā uz ģimenes locekļiem, kam arī iespējams sniegt konsulāro aizsardzību. Šāda saziņa notiek, pirms tiek sniegta palīdzība, izņemot ārkārtējas steidzamības gadījumus. Dalībvalsts, kas palīdz, arī atvieglo informācijas apmaiņu starp attiecīgo pilsoni un pilsoņa valstspiederības dalībvalsts iestādēm.
      3.   Pilsoņa valstspiederības dalībvalsts pēc pieprasījuma arī sniedz dalībvalsts, kas palīdz, ārlietu ministrijai vai kompetentajai vēstniecībai vai konsulātam visu attiecīgo informāciju, kas saistīta ar konkrēto lietu. Tā arī atbild par jebkādu nepieciešamo saziņu ar ģimenes locekļiem vai citām būtiskām personām, vai iestādēm.
      4.   Dalībvalstis, izmantojot EĀDD drošu tīmekļa vietni, to informē par attiecīgajiem kontaktpunktiem ārlietu ministrijās.
      11. pants
      Savienības delegāciju loma
      Savienības delegācijas cieši sadarbojas un koordinē savu darbību ar dalībvalstu vēstniecībām un konsulātiem, lai sekmētu vietējo un krīzes sadarbību un koordināciju, jo īpaši sniedzot pieejamo apgādes atbalstu, tostarp biroja telpu un organizatorisko aprīkojumu, piemēram, pagaidu telpas konsulārajiem darbiniekiem un palīdzības vienībām. Savienības delegācijas un EĀDD galvenā mītne arī veicina informācijas apmaiņu dalībvalstu vēstniecību un konsulātu starpā un, ja nepieciešams, ar vietējām iestādēm. Savienības delegācijas arī dara pieejamu vispārēju informāciju par palīdzību, kādu nepārstāvētiem pilsoņiem varētu būt tiesības saņemt, jo īpaši darot zināmu vienošanos par praktisko kārtību, ja tāda ir.
      12. pants
      Vietējā sadarbība
      Vietējās sadarbības sanāksmes ietver regulāru informācijas apmaiņu par jautājumiem, kas ir būtiski nepārstāvētiem pilsoņiem. Minētajās sanāksmēs dalībvalstis vajadzības gadījumā vienojas par 7. pantā minēto praktisko kārtību, lai nodrošinātu, ka nepārstāvēti pilsoņi attiecīgajā trešā valstī saņem efektīvu aizsardzību. Ja vien dalībvalstis nav vienojušās citādi, vadītājs ir kādas dalībvalsts pārstāvis, kas cieši sadarbojas ar Savienības delegāciju.
      13. pants
      Sagatavotība krīzes situācijām un krīzes sadarbība
      1.   Vietējā ārkārtas rīcības plānošana ņem vērā nepārstāvētus pilsoņus. Trešā valstī pārstāvētas dalībvalstis ārkārtas rīcības plānus koordinē savā starpā un ar Savienības delegāciju, lai nodrošinātu, ka nepārstāvētiem pilsoņiem krīzes gadījumā tiek pilnībā sniegta palīdzība. Kompetentās vēstniecības vai konsulāti tiek pienācīgi informēti par pasākumiem, kas saistīti ar sagatavotību krīzes situācijām, un attiecīgā gadījumā tiek tajos iesaistīti.
      2.   Krīzes gadījumā Savienība un dalībvalstis cieši sadarbojas, lai nepārstāvētiem pilsoņiem nodrošinātu efektīvu palīdzību. Ja iespējams, tās savlaicīgi informē cita citu par pieejamām evakuācijas spējām. Dalībvalstis pēc lūguma var saņemt atbalstu no esošajām Savienības līmeņa palīdzības vienībām, tostarp konsulārajiem ekspertiem, jo īpaši no nepārstāvētām dalībvalstīm.
      3.   Vadītājvalsts vai dalībvalsts, kas koordinē palīdzību, ir atbildīga – ar citu attiecīgo dalībvalstu, Savienības delegācijas un EĀDD galvenā mītnes atbalstu – par jebkāda nepārstāvētiem pilsoņiem sniegta atbalsta koordinēšanu. Dalībvalstis sniedz vadītājvalstij vai dalībvalstij, kas koordinē palīdzību, visu attiecīgo informāciju par saviem nepārstāvētiem pilsoņiem, kas atrodas krīzes situācijas skartajā vietā.
      4.   Vadītājvalsts vai dalībvalsts, kas koordinē palīdzību nepārstāvētiem pilsoņiem, vajadzības gadījumā var lūgt atbalstu no tādiem instrumentiem kā EĀDD krīzes pārvarēšanas struktūras un Savienības civilās aizsardzības mehānisms.
      3. NODAĻA

         FINANŠU PROCEDŪRAS

      14. pants
      Vispārīgi noteikumi
      1.   Nepārstāvētais pilsonis, izmantojot I pielikumā iekļauto standarta veidlapu, apņemas atlīdzināt savai valstspiederības dalībvalstij ar konsulāro aizsardzību saistītās izmaksas ar tādiem pašiem nosacījumiem kā dalībvalsts, kas palīdz, valstspiederīgie. Nepārstāvētiem pilsoņiem tiek prasīts, lai tie apņemtos atlīdzināt tikai tās izmaksas, kuras ar tādiem pašiem nosacījumiem būtu jāatlīdzina dalībvalsts, kas palīdz, valstspiederīgajiem.
      2.   Dalībvalsts, kas palīdz, var – izmantojot II pielikumā iekļauto standarta veidlapu – prasīt, lai nepārstāvētā pilsoņa valstspiederības dalībvalsts atlīdzina 1. punktā minētās izmaksas. Nepārstāvētā pilsoņa valstspiederības dalībvalsts minētās izmaksas atlīdzina saprātīgā laikposmā, kas nepārsniedz 12 mēnešus. Nepārstāvētā pilsoņa valstspiederības dalībvalsts var nepārstāvētajam pilsonim prasīt šādu izmaksu atlīdzināšanu.
      3.   Ja konsulārā aizsardzība, ko nepārstāvētam pilsonim sniedz aizturēšanas vai apcietināšanas gadījumā, diplomātiskajām vai konsulārajām iestādēm rada neparasti lielas, bet nepieciešamas un pamatotas izmaksas saistībā ar ceļu, uzturēšanos vai tulkošanu, dalībvalsts, kas palīdz, šādu izmaksu atlīdzināšanu var prasīt nepārstāvētā pilsoņa valstspiederības dalībvalstij, kura tās atlīdzina saprātīgā laikposmā, kas nepārsniedz 12 mēnešus.
      15. pants
      Vienkāršota procedūra krīzes situācijās
      1.   Krīzes situācijās dalībvalsts, kas palīdz, visus pieprasījumus atlīdzināt jebkāda atbalsta izmaksas, kurš sniegts nepārstāvētam pilsonim, iesniedz nepārstāvētā pilsoņa valstspiederības dalībvalsts ārlietu ministrijai. Dalībvalsts, kas palīdz, var prasīt šādu atlīdzinājumu arī tad, ja nepārstāvētais pilsonis nav parakstījis apņemšanos par izmaksu atlīdzināšanu saskaņā ar 14. panta 1. punktu. Tas neliedz nepārstāvētā pilsoņa valstspiederības dalībvalstij prasīt nepārstāvētajam pilsonim atmaksāt finanšu līdzekļus, pamatojoties uz valsts noteikumiem.
      2.   Dalībvalsts, kas palīdz, var prasīt, lai nepārstāvētā pilsoņa valstspiederības dalībvalsts šādas izmaksas atlīdzina proporcionāli, faktisko izmaksu pilno apmēru dalot ar to pilsoņu skaitu, kuriem sniegta palīdzība.
      3.   Ja dalībvalsts, kas palīdz, ir saņēmusi finansiālu atbalstu Savienības civilās aizsardzības mehānisma palīdzības veidā, summu, kas jāmaksā nepārstāvētā pilsoņa valstspiederības dalībvalstij, nosaka pēc tam, kad ir atņemta Savienības segtā summa.
      4. NODAĻA

         NOBEIGUMA NOTEIKUMI

      16. pants
      Labvēlīgāks režīms
      Dalībvalstis var ieviest vai saglabāt labvēlīgākus noteikumus, nekā paredzēti šajā direktīvā, ja vien tie ir saderīgi ar to.
      17. pants
      Īstenošana
      1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības līdz 2018. gada 1. maijam.
      Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu, vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.
      2.   Dalībvalstis dara zināmus Komisijai savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.
      18. pants
      Atcelšana
      Lēmumu 95/553/EK atceļ no 2018. gada 1. maija.
      19. pants
      Ziņošana, novērtēšana un pārskatīšana
      1.   Dalībvalstis sniedz Komisijai visu attiecīgo informāciju par šīs direktīvas īstenošanu un piemērošanu. Pamatojoties uz sniegto informāciju, Komisija līdz 2021. gada 1. maijam iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs direktīvas īstenošanu un piemērošanu.
      2.   Panta 1. punktā minētajā ziņojumā Komisija izvērtē šīs direktīvas darbību un apsver nepieciešamību pēc papildu pasākumiem, tostarp vajadzības gadījumā grozījumus šīs direktīvas pielāgošanai, lai vēl vairāk veicinātu Savienības pilsoņu tiesību uz konsulāro aizsardzību īstenošanu.
      20. pants
      Stāšanās spēkā
      Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
      21. pants
      Adresāti
      Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

         Luksemburgā, 2015. gada 20. aprīlī

               Padomes vārdā –

               priekšsēdētāja

            F. MOGHERINI

         (1)  2012. gada 25. oktobra atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

         (2)  Padomes Lēmums 2010/427/ES (2010. gada 26. jūlijs), ar ko nosaka Eiropas Ārējās darbības dienesta organizatorisko struktūru un darbību (OV L 201, 3.8.2010., 30. lpp.).

         (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1313/2013/ES (2013. gada 17. decembris) par Savienības civilās aizsardzības mehānismu (OV L 347, 20.12.2013., 924. lpp.).

         (4)  Eiropas Savienības Pamatnostādnes par vadītājvalsts koncepcijas īstenošanu konsulārā jomā (OV C 317, 12.12.2008., 6. lpp.).

         (5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.).

         (6)  OV C 369, 17.12.2011., 14. lpp.

         (7)  Padomes sanāksmē pieņemtais dalībvalstu valdību pārstāvju Lēmums 95/553/EK (1995. gada 19. decembris) par Eiropas Savienības pilsoņu aizsardzību diplomātiskajās un konsulārajās pārstāvniecībās (OV L 314, 28.12.1995., 73. lpp.).

         (8)  Dalībvalstu valdību pārstāvju padomes Lēmums 96/409/KĀDP (1996. gada 25. jūnijs) par pagaidu ceļošanas dokumenta ieviešanu (OV L 168, 6.7.1996., 4. lpp.).

         I PIELIKUMS
         A.   Vienota formāta apņemšanās atlīdzināt konsulārās aizsardzības izmaksas (finansiālo palīdzību)
         APŅEMŠANĀS ATLĪDZINĀT KONSULĀRĀS AIZSARDZĪBAS IZMAKSAS
         (FINANSIĀLO PALĪDZĪBU) – (Direktīvas (ES) 2015/637 14. panta 1. punkts)
         Es, (pilns vārds un uzvārds drukātiem burtiem)
         …
         pases Nr. …, kas izdota … turētājs(-a),
         ar šo apliecinu, ka saņēmu no … vēstniecības/konsulāta,
         kas atrodas …
         šādu summu: …
         kā avansu nolūkā …
         … (ieskaitot visas piemērojamās nodevas),
         un/vai apņemos un apsolu atmaksāt pēc [valstspiederības dalībvalsts] … Ārlietu ministrijas/valdības pieprasījuma
         saskaņā ar minētās dalībvalsts tiesībām minēto summu, kura … (valūta) ir līdzvērtīga minētajai summai, vai summu, kura ir līdzvērtīga visām izmaksām, kas samaksātas manā vārdā, vai kura man izmaksāta avansā, ieskaitot izmaksas, kuras radušās maniem ģimenes locekļiem, kas mani pavada,
         rēķinot pēc tās dienas valūtas maiņas kursa, kurā tika izmaksāts avanss vai samaksātas izmaksas.
         Mana adrese (*) (drukātiem burtiem) (valstī) …
         ir šāda: …
         …
         …
         DATUMS … PARAKSTS …
         B.   Vienota formāta apņemšanās atlīdzināt konsulārās aizsardzības izmaksas (repatriācijas izdevumus)
         APŅEMŠANĀS ATLĪDZINĀT KONSULĀRĀS AIZSARDZĪBAS IZMAKSAS
         (REPATRIĀCIJAS IZDEVUMUS) – (Direktīvas (ES) 2015/637 14. panta 1. punkts)
         Es, (pilns vārds un uzvārds drukātiem burtiem)
         …
         dzimis(-usi) (pilsētā) …, (valstī) …
         (datums) …
         pases Nr. …, kas izdota … (vieta)
         … (datums), un personas apliecības Nr. …
         turētājs(-a), ar sociālās apdrošināšanas numuru, kompetentā iestāde (ja piemērojams/attiecīgā gadījumā)
         …
         ar šo apņemos atmaksāt pēc … valdības pieprasījuma
         saskaņā ar minētās dalībvalsts tiesībām summu, kas ir līdzvērtīga visām izmaksām, ko manā vārdā maksājis vai man izmaksājis …
         valdības konsulārais darbinieks … (vieta)
         manis un mani pavadošo manu ģimenes locekļu repatriācijas uz …
         (vieta) nolūkā vai saistībā ar to, un samaksāt visas attiecīgās konsulārās nodevas saistībā ar repatriāciju.
         Minētās izmaksas ir:

                     i) (**)

                                 biļešu cenas

                                 uzturēšanās izdevumi

                                 citas izmaksas

                                 ATSKAITOT manis veiktos maksājumus

                                 KONSULĀRĀS NODEVAS:

                                             repatriācijas nodeva

                                             pakalpojuma nodeva

                                             pases/ārkārtas nodevas

                                             (… stundas pēc likmes … stundā)

                     ii) (**)

                     Visas summas, kas maksātas manā vārdā manis un mani pavadošo manu ģimenes locekļu repatriācijas nolūkā vai saistībā ar to, un kuras laikā, kad es parakstu šo apņemšanos atlīdzināt izmaksas, nevar noteikt.

               Mana adrese (***) (drukātiem burtiem) (valstī) …
         ir: …
         …
         …
         DATUMS … PARAKSTS …

            (*)  Ja Jums nav pastāvīgas adreses, lūdzu, norādiet kontaktadresi.

            (**)  Nevajadzīgo svītrot: Konsulārajam darbiniekam un pieteikuma iesniedzējam katrs svītrojums malā būtu jāparafē.

            (***)  Ja Jums nav pastāvīgas adreses, lūdzu, norādiet kontaktadresi.

         II PIELIKUMS

            Atlīdzināšanas pieprasījuma veidlapa

         ATLĪDZINĀŠANAS PIEPRASĪJUMA VEIDLAPA (Direktīvas (ES) 2015/637 14. panta 2. un 3. punkts)

                     1.

                     Pieprasošās dalībvalsts vēstniecība vai konsulāts

                     2.

                     Pilsoņa, kam sniegta palīdzība, valstspiederības dalībvalsts kompetentā vēstniecība vai konsulāts, vai Ārlietu ministrija

                     3.

                     Notikuma identifikācija
                     (datums, vieta)

                     4.

                     Pilsoņa(-u), kam sniegta palīdzība, dati (jāpievieno atsevišķi)

                                 Pilns vārds un uzvārds

                                 Dzimšanas vieta un datums

                                 Ceļošanas dokumenta nosaukums un numurs

                                 Sniegtās palīdzības veids

                                 Izmaksas

                     5.

                     Kopējās izmaksas

                     6.

                     Bankas konts, uz kuru jāpārskaita atlīdzinājums

                     7.

                     Pielikums: apņemšanās atlīdzināt izmaksas (ja piemērojams)


Svarīgs juridisks paziņojums

|

31997L0017

Komisijas Direktīva 97/17/EEK (1997. gada 16. aprīlis), ar ko īsteno Padomes Direktīvu 92/75/EEK attiecībā uz enerģijas etiķetēm mājsaimniecības trauku mazgājamām mašīnām

Oficiālais Vēstnesis L 118 , 07/05/1997 Lpp. 0001 - 0025 CS.ES Nodaļa 13 Sējums 018 Lpp. 287  - 311 ET.ES Nodaļa 13 Sējums 018 Lpp. 287  - 311 HU.ES Nodaļa 13 Sējums 018 Lpp. 287  - 311 LT.ES Nodaļa 13 Sējums 018 Lpp. 287  - 311 LV.ES Nodaļa 13 Sējums 018 Lpp. 287  - 311 MT.ES Nodaļa 13 Sējums 018 Lpp. 287  - 311 PL.ES Nodaļa 13 Sējums 018 Lpp. 287  - 311 SK.ES Nodaļa 13 Sējums 018 Lpp. 287  - 311 SL.ES Nodaļa 13 Sējums 018 Lpp. 287  - 311

		Komisijas Direktīva 97/17/EEK(1997. gada 16. aprīlis),ar ko īsteno Padomes Direktīvu 92/75/EEK attiecībā uz enerģijas etiķetēm mājsaimniecības trauku mazgājamām mašīnām(Teksts attiecas uz EEZ)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1992. gada 22. septembra Direktīvu 92/75/EEK par sadzīves tehnikas ierīču enerģijas un citu resursu patēriņa norādīšanu, marķējot un ar standarta preču informāciju [1], un jo īpaši tās 9. un 12. pantu,tā kā trauku mazgājamo mašīnu enerģijas patēriņš sastāda būtisku daļu no Kopienas kopējā enerģijas pieprasījuma, un tā kā šo ierīču enerģijas patēriņa samazināšana ir būtiska;tā kā kvalitatīvākai tīrīšanai un žāvēšanai bieži vien nepieciešams lielāks ūdens un enerģijas patēriņš, un tā kā informācija par tīrīšanas un žāvēšanas izpildi, ko veic ierīce, palīdz enerģijas un ūdens patēriņa informācijas novērtēšanā, un tā kā tas palīdz patērētājiem izdarīt izvēli par labu ierīcei, kas atbilst racionālam enerģijas patēriņam;tā kā Kopiena, apstiprinot savu ieinteresētību starptautiskā standartizācijas sistēmā, kas var noteikt standartus, kurus lieto visi starptautiskās tirdzniecības partneri, un kas atbilst Kopienas politikas prasībām, aicina Eiropas standartu organizācijas turpināt to sadarbību ar starptautiskajām standartu organizācijām,tā kā Eiropas Standartizācijas komiteja (CEN) un Eiropas Elektrotehniskās standartizācijas komiteja (Cenelec) ir iestādes, kas atzītas par kompetentām saskaņotu standartu pieņemšanā saskaņā ar Komisijas un šo divu iestāžu 1984. gada 13. novembrī parakstītajām vispārīgajām sadarbības pamatnostādnēm, un tā kā šīs direktīvas nozīmē saskaņoti standarti ir tehniski parametri (Eiropas standartu vai saskaņošanas dokuments), ko pieņēmusi CEN vai Cenelec, balstoties uz Komisijas piešķirtu atļauju (pilnvaru), saskaņā ar Padomes 1983. gada 28. marta Direktīvu83/189/EEK, kas nosaka informācijas sniegšanas procedūru tehnisko standartu un noteikumu jomā [2], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Lēmumu 96/139/EK [3], un uz šo vispārējo pamatnostādņu pamata;tā kā šajā direktīvā noteiktie pasākumi atbilst komitejas atzinumam, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 92/75/EEK 10. pantu,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pants1. Šī direktīva attiecas uz sadzīves trauku mazgājamām mašīnām, ko darbina ar elektrību. Ierīces, kas var izmantot arī citus enerģijas avotus, nav ietvertas.2. Šajā direktīvā prasīto informāciju izvērtē saskaņā ar saskaņotajiem standartiem, kuru atsauces numuri publicēti Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī un par kuriem dalībvalstis publicējušas valsts standarta atsauces numurus, kas atbilst saskaņotajiem standartiem. Šajā direktīvā noteikumus, kas paredz informācijas sniegšanu par trokšņa līmeni, piemēro, ja šāda informācija pieprasīta saskaņā ar Padomes Direktīvas 86/594/EEK 3. pantu [4]. Šādu informāciju nepieciešamības gadījumā izvērtē saskaņā ar šo direktīvu.3. 2. punktā minētos saskaņotos standartus sastāda, pamatojoties uz Komisijas pilnvaru, saskaņā ar Direktīvu 83/189/EEK.4. Šajā direktīvā, izņemot, ja kontekstā nepieciešams citādi, izmantotajiem terminiem ir tāda pati nozīme kā Direktīvā 92/75/EEK.2. pants1. Direktīvas 92/75/EEK 2. panta 3. punktā minētā tehniskā dokumentācija ietver- piegādātāja vārdu un adresi,- vispārīgu ierīces aprakstu, pēc kura to var identificēt,- informāciju, tostarp rasējumus, ja nepieciešams, par modeļa dizaina galvenajām pazīmēm un jo īpaši elementiem, kas jūtami ietekmē tās enerģijas patēriņu,- ziņojumus par mērījumu pārbaudēm, kas veiktas saskaņā ar šīs direktīvas 1. panta 2. punktā minētajiem saskaņotajiem standartiem,- ekspluatācijas instrukcijas, ja tādas ir.2. Direktīvas 92/75/EEK 2. panta 1. punktā minētais marķējums atbilst šīs direktīvas I pielikumā noteiktajam. Marķējumu izvieto ierīces ārpusē uz priekšējās vai augšējās virsmas tādā veidā, lai tā būtu skaidri saskatāma un nebūtu apslēpta.3. Direktīvas 92/75/EEK 2. panta 1. punktā minētās zīmes saturs un formāts atbilst šīs direktīvas II pielikumā noteiktajam.4. Direktīvas 92/75/EEK 5. pantā paredzētajos apstākļos, un ja piedāvāšana pārdošanai, iznomāšanai vai pirkšanai uz nomaksu notiek ar drukātajiem saziņas līdzekļiem, piemēram, ar katalogiem par preču pasūtīšanu pa pastu, šis drukātais līdzeklis ietver visu šīs direktīvas III pielikumā paredzēto informāciju.5. Ierīces energoefektivitātes klase un mazgāšanas izpildes klase un žāvēšanas izpildes klase jānosaka atbilstīgi IV pielikumam.3. pantsDalībvalstis veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka visi to teritorijā esošie piegādātāji un tirgotāji pilda šīs direktīvas noteiktos pienākumus.4. pants1. Līdz 1998. gada 15. jūnijam dalībvalstis pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas nepieciešami, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Tās nekavējoties par to informē Komisiju. Tās piemēro šos noteikumus no 1998. gada 1. jūlija.Tomēr dalībvalstis līdz 1998. gada 31. decembrim atļauj:- preču piedāvāšanu tirgū, komercializāciju un/vai izstādīšanu,- 2. panta 4. punktā minēto drukāto saziņas līdzekļu izplatīšanu,kas neatbilst šīs direktīvas prasībām.Kad dalībvalstis pieņem noteikumus, kas izklāstīti pirmajā apakšpunktā, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarīt šādas atsauces.2. Dalībvalstis dara zināmus Komisijai galvenos savu tiesību aktus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.5. pantsŠī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.6. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 1997. gada 16. aprīlīKomisijas vārdā -Komisijas loceklisChristos papoutsis[1] OV L 297, 13.10.1992., 16. lpp.[2] OV L 109, 26.4.1983., 8. lpp.[3] OV L 32, 10.2.1996., 31. lpp.[4] OV L 344, 6.12.1986., 24. lpp.--------------------------------------------------I PIELIKUMSMARĶĒJUMSMarķējuma dizains1. Marķējums ir attiecīgās valodas versija, izvēloties kādu no šādām ilustrācijām.+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++2. Šādas atzīmes nosaka ietveramo informāciju.Piezīme.I Piegādātāja vārds vai prečzīme.II Piegādātāja modeļa identifikators.III Ierīces energoefektivitātes klase, ko nosaka saskaņā ar IV pielikumu. Šo norādes burtu izvieto tajā pašā līmenī kā attiecīgo bultu.IV Neskarot prasības, kas saistītas ar Kopienas ekomarķējuma shēmu, ja ierīcei piešķirts "Kopienas ekomarķējuma apzīmējums", ievērojot Padomes Regulu (EEK) Nr. 880/92 [1], šeit var pievienot ekomarķējuma kopiju.V Enerģijas patēriņš kWh ciklā, izmantojot standarta ciklu, kas noteikts saskaņā ar 1. panta 2. punktā minēto saskaņoto standartu pārbaudes procedūrām.VI Tīrīšanas izpildes klase, kas noteikta saskaņā ar IV pielikumu.VII Žāvēšanas izpildes klase, kas noteikta saskaņā ar IV pielikumu.VIII Ierīces jauda standarta komplektā, kas noteikta saskaņā ar 1. panta 2. punktā minētajiem saskaņotajiem standartiem.IX Ūdens patēriņš litros pilnā ciklā, izmantojot standarta ciklu, kas noteikts saskaņā ar 1. panta 2. punktā minēto saskaņoto standartu pārbaudes procedūrām.X Vajadzības gadījumā trokšņa līmenis standarta ciklā, ko mēra saskaņā ar Padomes Direktīvu 86/594/EEK [2].Piezīme.Iepriekš aprakstīto terminu ekvivalenti citās valodās ietverti V pielikumā.Drukāšana3. Marķējuma izskatu nosaka šādi.+++++ TIFF +++++Izmantotās krāsas.CMYK: ciāna, koši sarkana, dzeltena, melna.Ex. 07X0: 0 % ciāna, 70 % koši sarkana, 100 % dzeltena, 0 % melna.Bultas.A : X0X0B : 70X0C : 30X0D : 00X0E : 03X0F : 07X0G : 0XX0Kontūras krāsa: X070Viss teksts ir melns. Fons ir balts.[1] OV L 99, 11.4.1992., 1. lpp.[2] OV L 344, 6.12.1986., 24. lpp. Attiecīgie standarti ir EN 60704-2-3 (trokšņa līmeņa mērīšana) un EN 60704-3 (pārbaude).--------------------------------------------------II PIELIKUMSZĪMEZīme ietver sekojošu informāciju. Informāciju var sniegt tabulas veidā, kas aptver vairākas viena piegādātāja piegādātas ierīces. Informāciju sniedz zemāk norādītā kārtībā, ja vien tā nav ietverta ierīces vispārīgajā aprakstā.1. Piegādātāja prečzīme.2. Piegādātāja modeļa identifikators.3. Modeļa energoefektivitātes klase, kā noteikts atbilstoši IV pielikumam, kas izteikta kā "energoefektivitātes klase… skalā no A (efektīvākais) līdz G (neefektīvākais)". Ja šo informāciju sniedz tabulas veidā, to var izteikt citādi, skaidri nosakot, ka mērīts tiek no A (efektīvākais) līdz G (neefektīvākais).4. Ja informāciju sniedz tabulas veidā un dažām tajā ietvertajām ierīcēm ir piešķirts "Kopienas ekomarķējums" atbilstīgi Regulai (EEK) Nr. 880/92, šo informāciju var ietvert šeit. Šajā gadījumā rindas virsraksts ir "Kopienas ekomarķējums" un ierakstā ietver ekomarķējuma kopiju. Šie noteikumi neierobežo prasības, kas saistītas ar Kopienas ekomarķējuma piešķiršanas shēmu.5. Ražotāja vārds, kods vai norāde "standarta" ciklam, uz ko attiecas marķējumā un zīmē ietvertā informācija.6. Enerģijas patēriņš kWh ciklā, izmantojot standarta ciklu, kas noteikts saskaņā ar 1. panta 2. punktā minēto saskaņoto standartu pārbaudes procedūrām un ko apzīmē kā "enerģijas patēriņš XYZ kWh standarta pārbaudes ciklam, izmantojot aukstu ūdeni. Faktiskais enerģijas patēriņš būs atkarīgs no ierīces izmantošanas."7. Tīrīšanas izpildes klase, ko nosaka saskaņā ar IV pielikumu. To apzīmē kā "tīrīšanas izpildes klasi… skalā no A (augstākā) līdz G (zemākā)". To var izteikt citādi, skaidri nosakot, ka mērīts tiek no A (augstākais) līdz G (zemākais).8. Žāvēšanas izpildes klase, ko nosaka saskaņā ar IV pielikumu. To apzīmē kā "žāvēšanas izpildi… skalā no A (augstākais) līdz G (zemākais)". To var izteikt, skaidri nosakot, ka mērīts tiek no A (augstākais) līdz G (zemākais).9. Ierīces jauda standarta komplektā, kā noteikts I pielikuma VIII piezīmē.10. Ūdens patēriņš ciklā litros, izmantojot standarta ciklu, kā noteikts I pielikuma IX piezīmē.11. Programmas laiks standarta ciklam, kas noteikts saskaņā ar 1. panta 2. punktā minēto saskaņoto standartu pārbaudes procedūrām.12. Piegādātāji no 5. līdz 11. punktam var ietvert informāciju par citiem cikliem.13. Aprēķinātais gada enerģijas un ūdens patēriņš 220 patēriņa reizēm, ko izsaka punktos 6 (enerģija) un 10 (ūdens). To izsaka kā "aprēķināto gada patēriņu (220 cikli)".14. Nepieciešamības gadījumā trokšņa līmenis standarta ciklam saskaņā ar Padomes Direktīvu 86/594 EEK.Informāciju uz marķējuma var attēlot krāsaina vai melnbalta marķējuma veidā.Piezīme.Iepriekš aprakstīto terminu ekvivalenti citās valodās ietverti V pielikumā.--------------------------------------------------III PIELIKUMSPASŪTĪŠANA PA PASTU UN CITA PĀRDOŠANA NO ATTĀLUMAKatalogi pasūtīšanai pa pastu un citi šīs direktīvas 2. panta 4. punktā ietvertie drukātie saziņas līdzekļi ietver šādu informāciju, kas sniegta noteiktā kārtībā.1. Energoefektivitātes klase (II pielikums, 3. punkts).2. Standarta cikla nosaukums (II pielikums, 5. punkts).3. Enerģijas patēriņš (II pielikums, 6. punkts).4. Tīrīšanas izpildes klase (II pielikums, 7. punkts).5. Žāvēšanas izpildes klase (II pielikums, 8. punkts).6. Jauda (I pielikums, VIII piezīme).7. Ūdens patēriņš (II pielikums, IX piezīme).8. Aprēķinātais gada patēriņš (220 cikli) (II pielikums, 13. punkts).9. Nepieciešamības gadījumā trokšņa līmenis (II pielikums, X piezīme).Ja tiek sniegta cita informācija, kas ietverta zīmē, tai jābūt II pielikumā noteiktajā veidā un to ietver iepriekšminētajā sarakstā kārtībā kāda noteikta zīmei.Piezīme.Iepriekš aprakstīto terminu ekvivalenti citās valodās ietverti V pielikumā.--------------------------------------------------IV PIELIKUMSENERGOEFEKTIVITĀTES KLASE1. Ierīces energoefektivitātes klasi nosaka šādi.Atsauces patēriņu CR aprēķina šādi:CR = 1,35 + 0,025 × S, | kur S ≥ 10 |CR = 0,45 + 0,09 × S, | kur S ≤ 9 |kur S ir ierīces jauda standarta komplektā (I pielikums, VIII piezīme).Energoefektivitātes indeksu EI tad nosaka kāE=,kur C ir ierīces enerģijas patēriņš (I pielikums, V piezīme).Energoefektivitātes klasi nosaka saskaņā ar 1. tabulu.1. tabulaEnergoefektivitātes klase | Energoefektivitātes indekss EI |A | EI < 0,64 |B | 0,64 ≤ EI < 0,76 |C | 0,76 ≤ EI < 0,88 |D | 0,88 ≤ EI < 1,00 |E | 1,00 ≤ EI < 1,12 |F | 1,12 ≤ EI < 1,24 |G | EI ≤ 1,24 |2. Ierīces tīrīšanas izpildes klasi nosaka saskaņā ar 2. tabulu.2. tabulaTīrīšanas izpildes klase | Tīrīšanas izpildes indekss PC, kā noteikts 1. Panta 2. punktā minēto saskaņoto standartu pārbaudes procedūrās, izmantojot standarta ciklu |A | PC > 1,12 |B | 1,12 ≥ PC > 1,00 |C | 1,00 ≥ PC > 0,88 |D | 0,88 ≥ PC > 0,76 |E | 0,76 ≥ PC > 0,64 |F | 0,64 ≥ PC > 0,52 |G | 0,52 ≥ P |3. Ierīces žāvēšanas efektivitātes klasi nosaka saskaņā ar 3. tabulu.3. tabulaŽāvēšanas izpildes klase | Žāvēšanas izpildes indekss PD, kā noteikts 1. Panta 2. punktā minētajos saskaņotajos standartos |A | PD > 1,08 |B | 1,08 ≥ PD > 0,93 |C | 0,93 ≥ PD > 0,78 |D | 0,78 ≥ PD > 0,63 |E | 0,63 ≥ PD > 0,48 |F | 0,48 ≥ PD > 0,33 |G | 0,33 ≥ PD |--------------------------------------------------V PIELIKUMSMARĶĒJUMĀ UN ZĪMĒ IETVERTO TERMINU TULKOJUMIAngļu valodas terminu ekvivalenti citās Kopienas valodās ir šādi.Piezīme | | | EN | ES | DA | DE | EL | FR | IT | NL | PT | FI | SV |Marķējums | Zīme | Pasūtījums pa pastu |I pielikums | II pielikums | III pielikums |+++++ TIFF +++++| | | Energy | Energía | Energi | Energie | Ενέργεια | Énergie | Energia | Energie | Energia | Energia | Energi |+++++ TIFF +++++| | | Dishwasher | Lavavajillas | Opvaskemaskine | Geschirrspüler | Πλυντήριο πιάτων | Lave-vaisselle | Lavastoviglie | Afwasmachine | Máquina de lavar loiça | Astianpesukone | Diskmaskin |I | 1 | | Manufacturer | Fabricante | Mærke | Hersteller | Κατασκευαστής | Fabricant | Costruttore | Fabrikant | Fabricante | Tavarantoimittaja | Leverantör |II | 2 | | Model | Modelo | Model | Modell | Μοντέλο | Modèle | Modello | Model | Modelo | Malli | Modell |+++++ TIFF +++++| | | More efficient | Más eficiente | Lavt forbrug | Niedriger Energieverbrauch | Περισσότερο αποδοτικό | Économe | Bassi consumi | Efficiënt | Mais eficiente | Vähän kuluttava | Låg förbrukning |+++++ TIFF +++++| | | Less efficient | Menos eficiente | Højt forbrug | Hoher Energieverbrauch | Λιγότερο αποδοτικό | Peu économe | Alti consumi | Inefficiënt | Menos eficiente | Paljon kuluttava | Hög förbrukning || 3 | 1 | Energy efficiency class… on a scale of A (more efficient) to G (less efficient) | Clase de eficiencia energética… en una escala que abarca de A (más eficiente) a G (menos eficiente) | Relativt energi-forbrug… på skalaen A (lavt forbrug) til G (højt forbrug) | Energieeffizienzklasse… auf einer Skala von A (niedriger Energieverbrauch) bis G (hoher Energieverbrauch) | Τάξη ενεργειακής απόδοσης… σε κλίμακα από Α (περισσότερο αποδοτικό) μέχρι το G (λιγότερο αποδοτικό) | Classe d'efficacité énergétique… sur une échelle allant de A (économe) à G (peu économe) | Classe di efficienza energetica… su una scala da A (bassi consumi) a G (alti consumi) | Energie-efficiëntie-klasse… op een schaal van A (efficiënt) tot G (inefficiënt) | Classe de eficiência energética… numa escala de A (mais eficiente) a G (menos eficiente) | Energiatehokkuusluokka… astei-kolla A:sta (vähän kuluttava) G:hen (paljon kuluttava) | Energieffektivitets-klass… på en skala från A (låg förbrukning) till G (hög förbrukning) |V | | | Energy consumption | Consumo de energía | Energiforbrug | kWh/Programm | Κατανάλωση ενέργειας | Consommation d'énergie | Consumo di energia | Energieverbruik | Consumo de energia | Energiankulutus | Energiförbrukning |V | | | kWh/cycle | kWh/ciclo | kWh/opvask | kWh | kWh/πρόγραμμα | kWh | kWh/ciclo | kWh/cyclus | kWh/ciclo | kWh/ohjelma | kWh/diskomgång || 6 | 3 | Energy consumption XYZ kWh per standard test cycle, using cold water fill. Actual energy consumption will depend on how the appliance is used | Consumo de XYZ kWh por ciclo, sobre la base del resultado obte-nido en un ciclo normalizado utili-zando una carga con agua fría. El consumo real depende de las condiciones de utilización del aparato. | Energiforbrug XYZ kWh pr. opvask på grundlag af stan-dardtest på nor-malprogram med maskinen tilsluttet koldt vand. Det faktiske energiforbrug vii bero på, hvordan opvaskemaskinen bruges. | Energieverbrauch XYZ in kWh pro Standardprüfprogramm bei Kaltwasserbefüllung. Der tatsächliche Energieverbrauch hängt von der Art der Nutzung des Gerätes ab | Κατανάλωση ενέργειας ΧΥΖ kWh στο τυπικό πρό-γραμμα με χρήση κρύου νερού. Η πραγματική κατα-νάλωση ενέργειας εξαρτάται από τον τρόπο χρήσης της συσκευής | Consommation d'énergie XYZ kWh sur base des résultats du cycle recommandé par le fabricant, avec alimentation en eau froide. La consommation réelle dépend des conditions d'utilisation de l'appareil | Consumo di energia XYZ kWh per ciclo di prova normale con acqua fredda. Il consumo effettivo di energia dipend-erà dalle modalità di utilizzazione dell'apparecchio | Energieverbruik XYZ kWh per standaard-test-cyclus, met toevoer van koud water. Het werkelijke energieverbruik wordt bepaald door de wijze waarop het apparaat wordt gebruikt | Consumo de energia XYZ kWh por ciclo padråo, com enchimento a água fria. O consumo real de energia dependerá das condições de utilização do aparelho | Energiankulutus XYZ kWh peru-sohjelmaa kohden kylmävesiliitännäs-sä. Todellinen energiankulutus riippuu laitteen käyttötav-oista | Energiförbrukning XYZ kWh per diskomgång vid kallvattenanslut-ning. Den faktiska energiförbruk-ningen beror på hur maskinen används |+++++ TIFF +++++| | | (Based on test results for manufacturer's standard cycle, using cold fill) | (basado en los re-sultados obtenidos en las pruebas realizadas por el fa-bricante en un ciclo normalizado utilizando carga fría) | (På grundlag af testresultater for normalprogram med tilslutning til koldt vand) | (ausgehend von den Ergebnissen der Normprüfung für das vom Hersteller festgelegte Standardpro-gramm, bei Kaltwasserbefüllung) | (με βάση τα αποτε-λέσματα δοκιμών επί του τυπικού προγράμματος με κρύο νερό) | (Sur base des résultats du cycle recommandé par le fabricant) | (in base ai risultati di prove di cicli normali di lavaggio con acqua fredda) | (Gebaseerd op de resultaten van een standaardcyclus, met toevoer van koud water) | (Com base nos resultados dos ensaios para o ciclo padrão recomendado pelo fabricante, com enchimento a água fria) | (perustuu mittaus-tuloksiin, jotka on saatu tavaran-toimittajan ilmoittamalla perusohjelmalla kylmäve-siliitännässä) | (Baserat på resultat från provning med tillverkarens nor-malprogram vid kallvattenanslut-ning) |+++++ TIFF +++++| | | Actual consumption will depend on how the appliance is used | El consumo real depende de las condiciones de utilización del aparato | Det faktiske energiforbrug afhænger af, hvorledes appa-ratet benyttes | Der tatsächliche Energieverbrauch hängt von der Art der Nutzung des Geräts ab | Η πραγματική κα-τανάλωση εξαρτά-ται από τον τρόπο χρήσης της συσκευής | La consommation réelle dépend des conditions d'utilisation de l'appareil | Il consumo effettivo dipende dal modo in cui l'apparecchio viene usato | Het werkelijk verbruik wordt bepaald door de wijze waarop het apparaat wordt gebruikt | O consumo real de energia dependerá das condições de utilização do apa-relho | Todellinen kulutus riippuu laitteen käyttötavoista | Den faktiska förbrukningen beror på hur apparaten används |VI | | | Cleaning performanceAhigherGlower | Eficacia de lavadoAmás altoGmás bajo | OpvaskeevneAhøjGlav | ReinigungswirkungAbesserGschlechter | Βαθμός πλυσίματοςAυψηλότερηGχαμηλότερη | Efficacité de lavageAplus élevéeGplus faible | Efficacia di lavaggioAaltaGbassa | AfwasresultaatAgoedGmatig | Eficiência de lavagemAmais elevadaGmais baixa | PesutulosAhyväGhuono | DiskeffektAbättreGsämre || 7 | 4 | Cleaning performance class… on a scale of A (higher) to G (lower) | Clase de eficacia de lavado… en una escala que abarca de A (más alto) a G (más bajo) | Opvaskeevne… på skalaen A (høj) til G (lav) | Reinigungs-wirkungsklasse… auf einer Skala von A (besser) bis G (schlechter) | Βαθμός πλυσίματος… σε μία κλίμακα από Α (υψηλότερη απόδοση) μέχρι G (χαμηλότερη από-δοση) | Classe d'efficacité de lavage… sur une échelle allant de A (plus élevée) à G (plus faible) | Classe di efficacia di lavaggio… su una scala da A (alta) a G (bassa) | Afwasresultaat:… op een schaal van A (goed) tot G (matig) | Classe de eficiência de lavagem… numa escala de A (mais elevada) a G (mais baixa) | Pesutulosluokka… asteikolla A:sta (hyvä) G:hen (huono) | Diskeffektetsklass… på en skala från A (bättre) till G (sämre) |VII | | | Drying performanceAhigherGlower | Eficacia de secadoAmás altoGmás bajo | TørreevneAhøjGlav | TrockenwirkungAbesserGschlechter | … Βαθμός στεγνώματοςΑυψηλότερηGχαμηλότερη | Efficacité de séchageAplus élevéeGplus faible | Efficacia di asciugaturaAaltaGbassa | DroogresultaatAgoedGmatig | Eficiência de secagemAmais elevadaGmais baixa | KuivaustulosAhyväGhuono | Torkeffekt…AbättreGsämre || 8 | 5 | Drying performance… on a scale of: A (higher) to G (lower) | Clase de eficacia de secado… en una escala que abarca de A (más alto) a G (más bajo) | Tørreevne… på skalaen A (høj) til G (lav) | Trockenwirkungsklasse… auf einer Skala von A (besser) bis G (schlechter) | … Βαθμός στεγνώματος… σε μία κλίμακα από Α (υψηλότερη απόδοση) μέχρι G (χαμηλόρερη απόδοση) | Classe d'efficacité de séchage…, sur une échelle allant de A (plus élevée) à G (plus faible) | Classe di efficacia di asciugatura… su una scala da A (alta) a G (bassa) | Droogresultaat… op een schaal van A (goed) tot G (matig) | Classe de eficiência de secagem… numa escala de A (mais elevada) a G (mais baixa) | Kuivaustulosluokka… asteikolla A:sta (hyvä) G:hen (huono) | Torkeffektetsklass… på en skala från A (bättre) till G (sämre) |VIII | 9 | 6 | Standard place settings | Cubiertos | Standardkuverter | Standardbefüllung | Σκεύη τοποθετημέ-να κανονικά | Nombre de couverts | Coperti | Standaardcouverts | Services de loiça padrão | Täyttömäärä (standardiastiastoja) | Standardkuvert |IX | 10 | 7 | Water consumption l/cycle | Consumo de agua l/ciclo | Vandforbrug l/opvask | Wasserverbrauch l/Programm | Κατανάλωση νερού 1/πρόγραμμα | Consommation d'eau l/cycle | Consumo di acqua l/ciclo | Waterverbruik (l/cyclus) | Consumo de água l/ciclo | Vedenkulutus l/ohjelma | Vattenförbrukning l/diskomgång || 11 | | Programme time | Tiempo del programa | Varighed af normalprogram | Für Standardprogramm erforderliche Zeit | Διάρκεια κανονικού προγράμματος | Durée du programme | Durata del programma | Programmaduur | Duração do programa | Ohjelman kestoaika | Tid per diskomgång || 13 | 8 | Estimated annual consumption (220 cycles) | Consumo anual estimado (220 ciclos) | Anslået årligt forbrug (220 opvaske) | Geschätzter Jahresverbrauch (220 Standard-programme) | Εκτιμώμενη ετήσια κατανάλωση για εκτέλεση του τυπι-κού προγράμματος 220 φορές | Consommation annuelle estimée (220 cycles) | Consumo stimato annuo (220 cicli) | Geschat jaarlijks verbruik (220 cycli) | Consumo anual estimado (220 ciclos) | Arvioitu vuotuinen kulutus (220 perukertaa) | Beräknad förbrukning per år (220 diskom-gångar) |X | 14 | 9 | Noise [dB(A) re 1 pW] | Ruido [dB(A) re 1 pW] | Lydeffektniveau dB(A) (Støj) | Geräusch (dB(A) re 1 pW) | Θόρυβος [dB(A) ανά 1 pW] | Bruit [dB(A) re 1 pW] | Rumorosità [dB(A) re 1 pW] | Geluidsniveau (dB(A) re 1 pW) | Nível de ruído [dB(A) re 1 p W] | Aäni (dB(A) re 1 pW) | Buller (dB(A) re 1 pW) |+++++ TIFF +++++| | | Further information is contained in product brochures | Ficha de información detallada en los folletos del producto | Brochurerne om produktet indeholder yderligere oplysninger | Ein Datenblatt mit weiteren Geräteangaben ist in den Prospekten enthalten | Μια κάρτα με πληροφοριακές λεπτομέρειες | Une fiche d'information détaillée figure dans la brochure | Gli opuscoli illustrativi contengono una scheda particolareggiata | Een kaart met nadere gegevens is opgenomen in de brochures over het apparaat | Ficha pormenorizada nr folheto do produto | Tuote-esitteissä on lisätietoja | Produktbroschy-rerna innehåller ytterligare information |+++++ TIFF +++++| | | Norm EN 50242 | Norma EN 50242 | Standard: EN 50242 | Norm EN 50242 | Πρότυπο ΕΝ 50242 | Norme EN 50242 | Norma EN 50242 | Norm EN 50242 | Norma EN 50242 | Standardi EN 50242 | Standard EN 50242 |+++++ TIFF +++++| | | Dishwasher Label Directive 97/17/EC | Directiva 97/17/CE sobre etiquetado de lavavajillas | Direktiv 97/17/EF om energi-mærkning af opvaskemaskiner | Richtlinie 97/17/EG Geschirrspületik-ett | Οδηγία 97/17/ΕΚ για την ετικέτα πλυντηρίων πιάτων | Directive 97/17/CE relative à l'étiquetage des lave-vaisselle | Direttiva 97/17/CE sull'etichettatura delle lavastoviglie | Richtlijn 97/17/EG: etikettering afwasmachines | Directiva 97/17/CE relativa à etiquetagem das máquinas de lavar loiça | Direktiivi 97/1 7/EY astianpesukoneiden energiamerkinnästä | Direktiv 97/17/EG om märkning av diskmaskiner |--------------------------------------------------