title: Padomes Ceturtā direktīva (1978. gada 25. jūlijs), kas pamatojas uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem

text:
Avis juridique important

|

31978L0660

Official Journal L 222 , 14/08/1978 P. 0011 - 0031 Finnish special edition: Chapter 17 Volume 1 P. 0017  Greek special edition: Chapter 06 Volume 2 P. 0017  Swedish special edition: Chapter 17 Volume 1 P. 0017  Spanish special edition: Chapter 17 Volume 1 P. 0055  Portuguese special edition Chapter 17 Volume 1 P. 0055

PADOMES CETURTā DIREKTīVA(1978. gada 25. jūlijs),kas pamatojas uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem(78/660/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[1],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[2],tā kā dalībvalstu un trešo personu aizsargāšanā jo īpaši svarīgi ir saskaņot valstu noteikumus par gada pārskatu un ziņojumu sagatavošanu un saturu, tajos izmantotajām novērtēšanas metodēm un publicēšanu attiecībā uz dažu veidu sabiedrībām ar ierobežotu atbildību;tā kā šajās jomās šiem sabiedrību veidiem ir vajadzīga vienlaicīga saskaņošana, jo, no vienas puses, šo sabiedrību darbība bieži pārsniedz attiecīgās valsts robežas un, no otras puses, trešajām personām tās nepiedāvā nekādas citas garantijas, kā vien savus neto aktīvus; tā kā šādas saskaņošanas nepieciešamība un neatliekamība turklāt ir atzīta un apstiprināta Direktīvas 68/151/EEK[3] 2. panta 1. punkta f) apakšpunktā;tā kā turklāt ir jānosaka Kopienas vienādu tiesisko prasību minimums attiecībā uz finansu informācijas apjomu, kāds savstarpēji konkurējošiem uzņēmumiem būtu jāsniedz sabiedrībai;tā kā gada pārskatiem ir jāsniedz patiess un skaidrs priekšstats par sabiedrības aktīviem un pasīviem, finansiālo stāvokli un peļņu vai zaudējumiem; tā kā šajā nolūkā ir jānosaka obligāta bilances un peļņas un zaudējumu pārskata shēma, un tā kā ir jānosaka pielikuma un ziņojumu satura minimums; tā kā noteiktām sabiedrībām ar mazāku ekonomisko un sociālo nozīmi tomēr var atļaut atkāpties no noteikumiem;tā kā vajadzīgajā apmērā ir jāsaskaņo dažādās aktīvu un pasīvu novērtēšanas metodes, lai nodrošinātu, ka gada pārskati sniedz salīdzināmu un līdzvērtīgu informāciju;tā kā visu to sabiedrību gada pārskati, uz kurām attiecas šī direktīva, ir jāpublicē saskaņā ar Direktīvu 68/151/EEK; tā kā šajā jomā atsevišķas atkāpes no noteikumiem tomēr var arī atļaut maziem un vidējiem uzņēmumiem;tā kā gada pārskatu revīzija ir jāveic pilnvarotām personām, kuru kvalifikācijas minimums tiks saskaņots nākotnē; tā kā tikai mazas sabiedrības var atbrīvot no pienākuma veikt revīziju;tā kā gadījumos, kad sabiedrība ietilpst koncernā, ir vēlams, lai tiktu publicēti koncerna pārskati, kas sniedz skaidru un patiesu priekšstatu par koncerna darbību kopumā; tā kā līdz brīdim, kamēr nav stājusies spēkā Padomes direktīva par konsolidētajiem pārskatiem, ir vajadzīgas atkāpes no dažiem šīs direktīvas noteikumiem;tā kā, lai tiktu galā ar grūtībām, kas izriet no pašreizējās situācijas saistībā ar tiesību aktiem dažās dalībvalstīs, laikposmam, kas ir atvēlēts atsevišķu šīs direktīvas noteikumu ieviešanai, jābūt garākam par parasti šādos gadījumos noteikto laiku,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pants1. Šajā direktīvā noteiktie saskaņošanas pasākumi attiecas uz dalībvalstu normatīvajiem un administratīvajiem aktiem attiecībā uz šādiem sabiedrību veidiem:- Vācijā:die Aktiengesellschaft, die Kommanditgesellschaft auf Aktien, die Gesellschaft mit beschränkter Haftung;- Beļģijā:la société anonyme/de naamloze vennootschap, la société en commandite par actions/de commanditaire vennootschap op aandelen, la société de personnes  responsabilité limitée/de personenvennootschap met beperkte aansprakelijkheid;- Dānijā:aktieselskaber, kommanditaktieselskaber, anpartsselskaber;- Francijā:la société anonyme, la société en commandite par actions, la société  responsabilité limitée;- Īrijā:public companies limited by shares or by guarantee, private companies limited by shares or by guarantee;- Itālijā:la societ per azioni, la societ in accomandita per azioni, la societ a responsabilit limitata;- Luksemburgā:la société anonyme, la société en commandite par actions, la société  responsabilité limitée;- Nīderlandē:de naamloze vennootschap, de besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid;- Apvienotajā Karalistē:public companies limited by shares or by guarantee, private companies limited by shares or by guarantee.2. Kamēr nav veikta tālāka saskaņošana, šīs direktīvas noteikumi dalībvalstīm nav jāpiemēro attiecībā uz bankām un citām finanšu iestādēm, un apdrošināšanas sabiedrībām.1. DAĻAVispārīgie noteikumi2. pants1. Gada pārskati ietver bilanci, peļņas un zaudējumu pārskatu un pielikumu. Šie dokumenti veido vienotu kopumu.2. Tie ir jāsastāda saprotami un atbilstoši šīs direktīvas noteikumiem.3. Gada pārskatiem ir jāsniedz skaidrs un patiess priekšstats par sabiedrības aktīviem, pasīviem, finansiālo stāvokli un peļņu vai zaudējumiem.4. Gadījumā, ja ar šīs direktīvas noteikumu piemērošanu nepietiek, lai sniegtu skaidru un patiesu priekšstatu 3. punkta nozīmē, jāsniedz papildu informācija.5. Izņēmuma gadījumā, ja kāda šīs direktīvas noteikuma piemērošana nav savienojama ar 3. punktā izklāstīto pienākumu, no šā noteikuma ir jāatkāpjas, lai sniegtu skaidru un patiesu priekšstatu 3. punkta nozīmē. Katra šāda atkāpšanās ir jāatklāj pielikumā, paskaidrojot iemeslus un norādot, kādu iespaidu šāda atkāpšanās atstāj uz aktīviem, pasīviem, finansiālo stāvokli un peļņu vai zaudējumiem. Dalībvalstis var noteikt attiecīgus izņēmuma gadījumus un piemērot tiem īpašus noteikumus.6. Dalībvalstis var atļaut vai pieprasīt, lai gada pārskatos sniegtu citu informāciju, ne tikai to, kas ir jāsniedz atbilstoši šai direktīvai.2. DAĻAVispārīgie noteikumi par bilanci un peļņas un zaudējumu pārskatu3. pantsBilances un pelņas un zaudējuma pārskata shēmu un jo īpaši formu, kas izvēlēta šo dokumentu izklāstam, nedrīkst mainīt, beidzoties vienam pārskata gadam un sākoties nākamajam. Atkāpšanās no šā principa ir atļauta izņēmuma gadījumos. Šāda atkāpšanās ir jāatklāj pielikumā, paskaidrojot iemeslus.4. pants1. Posteņi, kas nosaukti 9. un 10. pantā un no 23. līdz 26. pantam, bilancē un peļņas un zaudējumu pārskatā ir jāparāda atsevišķi, ievērojot norādīto secību. Sīkāks posteņu iedalījums ir atļauts, ievērojot shēmu. Var iekļaut jaunus posteņus, ja to saturs jau nav ietverts kādā no shēmā paredzētajiem posteņiem. Dalībvalstis var pieprasīt šādu sīkāku sadalījumu vai jaunu posteņu ieviešanu.2. To posteņu struktūra, nomenklatūra un terminoloģija, kurus bilancē un peļņas un zaudējumu pārskatā apzīmē ar arābu cipariem, ir attiecīgi jāpielāgo, ja to prasa sabiedrības īpatnības. Pielāgošanu var pieprasīt dalībvalstis, kuros šādas sabiedrības veido konkrēta tautsaimniecības sektora daļu.3. Bilances un peļņas un zaudējumu pārskata posteņus, ko apzīmē ar arābu cipariem, var apvienot, ja:a) šo posteņu vērtībām nav lielas nozīmes 2. panta 3. punkta mērķa realizēšanā; vaib) apvienošana ievieš lielāku skaidrību;ar nosacījumu, ka apvienotos posteņus atsevišķi paskaidro pielikumā. Šādu apvienošanu var pieprasīt dalībvalstis.4. Katram bilances un peļņas un zaudējumu pārskata postenim ir jāparāda attiecīgie iepriekšējā pārskata gada rādītāji. Dalībvalstis var nodrošināt, lai tad, ja šie skaitļi nav salīdzināmi, iepriekšējā pārskata gada skaitli koriģē. Visos gadījumos šāda nesalīdzināmība un skaitļu koriģējumi ir jāatklāj pielikumā, sniedzot atbilstošus paskaidrojumus.5. Izņemot gadījumu, ja iepriekšējā pārskata gadā ir attiecīgs postenis 4. punkta nozīmē, neparāda bilances vai pelņas un zaudējumu pārskata posteni, kuram neatbilst nekāda summa.5. pants1. Atkāpjoties no 4. panta 1. un 2. punkta, dalībvalstis var noteikt īpašas shēmas investīciju sabiedrību un finanšu akciju sabiedrību gada pārskatiem, ar noteikumu, ka šīs shēmas sniedz priekšstatu par šīm sabiedrībām atbilstoši 2. panta 3. punkta noteikumiem.2. Šajā direktīvā "investīciju sabiedrības" nozīmē tikai:a) sabiedrības, kuru vienīgais uzdevums ir ieguldīt savus līdzekļus dažādos vērtspapīros, nekustamajā īpašumā un citos aktīvos ar vienīgo mērķi sadalīt ieguldījumu risku un nodrošināt saviem akcionāriem peļņu no līdzekļu pārvaldīšanas;b) sabiedrības, kas ir saistītas ar investīciju sabiedrībām ar pamatkapitālu, ja šādu saistīto sabiedrību vienīgais uzdevums ir iegūt pilnībā apmaksātas akcijas, ko izlaidušas šīs investīciju sabiedrības atbilstoši Direktīvas 77/91/EEK [4]20. panta 1. punkta h) apakšpunktam.3. Šajā direktīvā "finanšu akciju sabiedrības" nozīmē tikai tās sabiedrības, kuru vienīgais uzdevums ir iegādāties kapitāldaļas citās sabiedrībās, pārvaldīt šādas kapitāldaļas un gūt no tām peļņu, neiesaistoties šo sabiedrību pārvaldē ne tiešā, ne netiešā veidā, bet neierobežojot savas akcionāru tiesības. Ierobežojumiem, ko nosaka šādu sabiedrību darbībai, ir jābūt tādiem, lai to ievērošanu var uzraudzīt administratīva iestāde vai tieslietu iestāde.6. pantsDalībvalstis var atļaut vai pieprasīt bilances vai peļņas un zaudējumu pārskata pielāgošanu, lai ietvertu peļņas sadalīšanu vai zaudējumu segšanu.7. pantsJebkāda aktīvu un pasīvu posteņu vai ieņēmumu un izdevumu posteņu pārrēķināšana ir aizliegta.3. DAĻABilances shēma8. pantsBilances sastādīšanai dalībvalstis paredz vienu vai abas sistēmas, kas izklāstītas 9. un 10. pantā. Ja dalībvalsts paredz abas sistēmas, tā var atļaut sabiedrībām izvēlēties vienu no tām.9. pantsAktīviA. Parakstītais neapmaksātais un pieprasītais kapitāls(ja vien valsts tiesību akti neparedz, ka pieprasītais kapitāls ir jāparāda "Pasīvos". Tādā gadījumā pieprasītā, bet vēl neapmaksātā kapitāldaļa ir jāparāda kā aktīvu postenis vai nu A daļā, vai D daļas II nodaļas 5. punktā).B. Dibināšanas izdevumiatbilstoši attiecīgās valsts tiesību aktu definīcijai, ciktāl šīs valsts tiesību akti atļauj tos parādīt kā aktīvu posteni. Valsts tiesību akti var arī noteikt, ka dibināšanas izdevumi ir "Nemateriālo ieguldījumu" pirmais postenis.C. Ilgtermiņa ieguldījumiI. Nemateriālie ieguldījumi1. Pētniecības darba un sabiedrības attīstības izmaksas, ciktāl valsts tiesību akti atļauj tos parādīt kā aktīvus.2. Koncesijas, patenti, licences, preču zīmes un tamlīdzīgas tiesības un aktīvi, ja tie ir:a) iegādāti par samaksu un nav jāatspoguļo C daļas I nodaļas 3. punktā; vaib) radīti pašā sabiedrībā, ciktāl valsts tiesību akti atļauj tos parādīt kā aktīvu posteni.3. Sabiedrības nemateriālā vērtība, tādā apmērā, kādā tā iegādāta par samaksu.4. Avansa maksājumi.II. Pamatlīdzekļi1. Zeme un ēkas.2. Tehnoloģiskās iekārtas un ierīces.3. Pārējie pamatlīdzekļi un inventārs.4. Avansa maksājumi un pamatlīdzekļu izveidošana.III. Finanšu ieguldījumi1. Akcijas un daļas radniecīgās sabiedrībās.2. Aizdevumi radniecīgām sabiedrībām.3. Līdzdalība.4. Aizdevumi sabiedrībām, ar kurām attiecīgā sabiedrība ir saistīta, pamatojoties uz līdzdalību.5. Pārējie vērtspapīri.6. Pārējie aizdevumi.7. Pašu akcijas un daļas (norādot nominālvērtību vai, ja nav zināma nominālvērtība, faktisko vērtību) tādā apjomā, ciktāl valsts tiesību akti atļauj tās parādīt bilancē.D. Apgrozāmie līdzekļiI. Krājumi1. Izejvielas, pamatmateriāli un palīgmateriāli.2. Nepabeigtie ražojumi.3. Gatavie ražojumi un preces pārdošanai.4. Avansa maksājumi.II. Debitori(Summas, kas nomaksājamas pēc vairāk nekā viena gada, ir jāparāda atsevišķi katram postenim).1. Tirdzniecības debitori.2. Radniecīgo sabiedrību parādi.3. Summas, ko parādā sabiedrības, ar kurām attiecīgā sabiedrība ir saistīta, pamatojoties uz līdzdalību.4. Citi debitori.5. Parakstītais pieprasītais, bet neapmaksātais kapitāls (ja vien valsts tiesību akti nenosaka, ka pieprasītais kapitāls ir jāuzrāda kā aktīvu postenis A daļā).6. Priekšapmaksa un uzkrātie ieņēmumi (ja vien valsts tiesību akti nenosaka, ka šādi posteņi ir jāparāda kā aktīvu postenis E daļā).III. Ieguldījumi1. Akcijas un daļas radniecīgās sabiedrībās.2. Pašu akcijas un daļas (norādot nominālvērtību vai, ja nav zināma nominālvērtība, faktisko vērtību) tādā apjomā, ciktāl valsts tiesību akti atļauj tās uzrādīt bilancē.3. Citi ieguldījumi.IV. Nauda bankā un kasēE. Priekšapmaksa un uzkrātie ieņēmumi(ja vien valsts tiesību akti nenosaka, ka šādi posteņi ir jāparāda kā aktīvi D daļas II nodaļas 6. punktā).F. Pārskata gada zaudējumi(ja vien valsts tiesību akti nenosaka, ka tie ir jāparāda A daļas VI nodaļā "Pasīvos").PasīviA. Kapitāls un rezervesI. Parakstītais kapitāls(ja vien valsts tiesību akti nenosaka, ka pieprasītais kapitāls ir jāuzrāda šajā postenī. Tādā gadījumā parakstītā un apmaksātā kapitāla summas ir jāparāda atsevišķi)II. Akciju emisijas uzcenojuma kontsIII. Pārvērtēšanas rezerveIV. Rezerves1. Likumā noteiktās rezerves, ciktāl valsts tiesību akti to pieprasa.2. Rezerves pašu akcijām vai daļām, ciktāl valsts tiesību akti to pieprasa, lai nenonāktu pretrunā ar Direktīvas 77/91/EEK 22. panta 1. punkta b) apakšpunktu.3. Statūtos noteiktās rezerves.4. Citas rezerves.V. Iepriekšējo gadu nesadalītā peļņa vai zaudējumiVI. Pārskata gada peļņa vai zaudējumi(ja vien valsts tiesību akti nenosaka, ka šis postenis ir jāparāda F daļā "Aktīvos" vai E daļā "Pasīvos")B. Uzkrājumi saistībām un izdevumiem1. Uzkrājumi pensijām un tamlīdzīgām saistībām.2. Uzkrājumi nodokļiem.3. Citi uzkrājumi.C. Kreditori(Atsevišķi katram postenim jāparāda summas, kas nomaksājamas tuvākā gada laikā, un summas, kas nomaksājamas pēc vairāk nekā viena gada, kā arī šo posteņu kopējā summa.)1. Aizņēmumi pret obligācijām, atsevišķi uzrādot akcijās pārvēršamos aizņēmumus.2. Aizņēmumi no kredītiestādēm.3. Par pasūtījumiem saņemtie avansa maksājumi, ciktāl tie netiek parādīti atsevišķi kā atvilkumi no krājumiem.4. Tirdzniecības kreditori.5. Maksājamie vekseļi.6. Parādi radniecīgām sabiedrībām.7. Parādi sabiedrībām, ar kurām attiecīgā sabiedrība ir saistīta, pamatojoties uz līdzdalību.8. Pārējie kreditori, to skaitā nodokļi un sociālās nodrošināšanas maksājumi.9. Uzkrātie maksājumi un nākamo periodu ieņēmumi (ja vien valsts tiesību akti neparedz, ka šādi posteņi ir jāuzrāda D daļā "Pasīvos").D. Uzkrātie maksājumi un nākamo periodu ieņēmumi(ja vien valsts tiesību akti neparedz, ka šādi posteņi ir jāuzrāda C daļas 9. punktā "Pasīvos").E. Pārskata gada peļņa(ja vien valsts tiesību akti neparedz, ka tā ir jāuzrāda A daļas VI nodaļā "Pasīvos").10. pantsA. Parakstītais neapmaksātais kapitāls,to skaitā pieprasīts(ja vien valsts tiesību akti neparedz, ka pieprasītais kapitāls ir jāuzrāda punktā L. Tādā gadījumā pieprasītā, bet vēl neapmaksātā kapitāldaļa ir jāparāda vai nu A daļā, vai D daļas II nodaļas 5.punktā).B. Dibināšanas izdevumiDibināšanas izdevumi saskaņā ar valsts tiesību aktos noteikto definīciju, ciktāl valsts tiesību akti atļauj tos parādīt kā aktīvu posteni. Valsts tiesību akti var arī noteikt, ka dibināšanas izdevumi ir "Nemateriālo ieguldījumu" pirmais postenis.C. Ilgtermiņa ieguldījumiI. Nemateriālie ieguldījumi1. Pētniecības darba un sabiedrības attīstības izmaksas, ciktāl valsts tiesību akti atļauj tos parādīt kā aktīvus.2. Koncesijas, patenti, licences, preču zīmes un tamlīdzīgas tiesības un aktīvi, ja tie:a) iegādāti par samaksu un nav jāatspoguļo C daļas I nodaļas 3. punktā; vaib) radīti pašā sabiedrībā, ciktāl valsts tiesību akti atļauj tos parādīt kā aktīvu posteni.3. Sabiedrības nemateriālā vērtība, tādā apmērā, kādā tā iegādāta par samaksu.4. Avansa maksājumi.II. Pamatlīdzekļi1. Zeme un ēkas.2. Tehnoloģiskās iekārtas un ierīces.3. Pārējie pamatlīdzekļi un inventārs.4. Avansa maksājumi un pamatlīdzekļu izveidošana.III. Finansu ieguldījumi1. Akcijas un daļas radniecīgās sabiedrībās.2. Aizdevumi radniecīgām sabiedrībām.3. Līdzdalība.4. Aizdevumi sabiedrībām, ar kurām attiecīgā sabiedrība ir saistīta, pamatojoties uz līdzdalību.5. Pārējie vērtspapīri.6. Pārējie aizdevumi.7. Pašu akcijas un daļas (norādot nominālvērtību vai, ja nav zināma nominālvērtība, faktisko vērtību) tādā apjomā, ciktāl valsts tiesību akti atļauj tās parādīt bilancē.D. Apgrozāmie līdzekļiI. Krājumi1. Izejvielas, pamatmateriāli un palīgmateriāli.2. Nepabeigtie ražojumi.3. Gatavie ražojumi un preces pārdošanai.4. Avansa maksājumi.II. Debitori(Summas, kas nomaksājamas pēc vairāk nekā viena gada, ir jāparāda katram postenim atsevišķi.)1. Tirdzniecības debitori.2. Radniecīgo sabiedrību parādi.3. Summas, ko parādā sabiedrības, ar kuriem attiecīgā sabiedrība ir saistīta, pamatojoties uz līdzdalību.4. Citi debitori.5. Parakstītais, pieprasītais, bet neapmaksātais kapitāls (ja vien valsts tiesību akti nenosaka, ka pieprasītais kapitāls ir jāuzrāda kā aktīvu postenis punktā A).6. Priekšapmaksa un uzkrātie ieņēmumi (ja vien valsts tiesību akti nenosaka, ka šādi posteņi ir jāparāda kā aktīvu postenis E daļā).III. Ieguldījumi1. Akcijas un daļas radniecīgās sabiedrībās.2. Pašu akcijas un daļas (norādot nominālvērtību vai, ja nav zināma nominālvērtība, faktisko vērtību) tādā apjomā, ciktāl valsts tiesību akti atļauj tās uzrādīt bilancē.3. Citi ieguldījumi.IV. Nauda bankā un kasē.E. Priekšapmaksa un uzkrātie ieņēmumi(ja vien valsts tiesību akti nenosaka, ka šādi posteņi ir jāparāda kā aktīvi D daļas II nodaļas 6.punktā).F. Kreditori: summas, kas nomaksājamas tuvākā gada laikā1. Aizņēmumi pret obligācijām, atsevišķi uzrādot akcijās pārvēršamos aizņēmumus.2. Aizņēmumi no kredītiestādēm.3. Par pasūtījumiem saņemtie avansa maksājumi, ciktāl tie netiek parādīti atsevišķi kā atvilkumi no krājumiem.4. Tirdzniecības kreditori.5. Maksājamie vekseļi.6. Parādi radniecīgām sabiedrībām.7. Parādi sabiedrībām, ar kurām attiecīgā sabiedrība ir saistīta, pamatojoties uz līdzdalību.8. Pārējie kreditori, to skaitā nodokļi un sociālās nodrošināšanas maksājumi.9. Uzkrātie maksājumi un nākamo periodu ieņēmumi (ja vien valsts tiesību akti neparedz, ka šādi posteņi ir jāuzrāda K daļā).G. Neto apgrozāmie līdzekļi/saistības (ņemot vērā priekšapmaksas un uzkrātos ieņēmumus, ja tos uzrāda E daļā, un uzkrātos maksājumus un nākamo periodu ieņēmumus, ja tos uzrāda punktā K daļā).H. Kopējie aktīvi mīnus īstermiņa saistībasI. Kreditori: summas, kas nomaksājamas pēc vairāk nekā viena gada1. Aizņēmumi pret obligācijām, atsevišķi uzrādot akcijās pārvēršamos aizņēmumus.2. Aizņēmumi no kredītiestādēm.3. Par pasūtījumiem saņemtie avansa maksājumi, ciktāl tie netiek parādīti atsevišķi kā atvilkumi no krājumiem.4. Tirdzniecības kreditori.5. Maksājamie vekseļi.6. Parādi radniecīgām sabiedrībām.7. Parādi sabiedrībām, ar kurām attiecīgā sabiedrība ir saistīta, pamatojoties uz līdzdalību.8. Pārējie kreditori, to skaitā nodokļi un sociālās nodrošināšanas maksājumi.9. Uzkrātie maksājumi un nākamo periodu ieņēmumi (ja vien valsts tiesību akti neparedz, ka šādi posteņi ir jāuzrāda punktā K daļā).J. Uzkrājumi saistībām un izdevumiem1. Uzkrājumi pensijām un tamlīdzīgām saistībām.2. Uzkrājumi nodokļiem.3. Citi uzkrājumi.K. Uzkrātie maksājumi un nākamo periodu ieņēmumi(ja vien valsts tiesību akti neparedz, ka šādi posteņi ir jāuzrāda F daļas 9. punktā vai I daļas 9. punktā, vai abos)L. Kapitāls un rezervesI. Parakstītais kapitāls(ja vien valsts tiesību akti nenosaka, ka pieprasītais kapitāls ir jāuzrāda pie šī posteņa. Tādā gadījumā parakstītā un apmaksātā kapitāla summas ir jāparāda atsevišķi).II. Akciju emisijas uzcenojuma kontsIII. Pārvērtēšanas rezerveIV. Rezerves1. Likumā noteiktās rezerves, ciktāl valsts tiesību akti to pieprasa.2. Rezerves pašu akcijām vai daļām, ciktāl to pieprasa valsts tiesību akti, neierobežojot Direktīvas 77/91/EEK 22. panta 1. punktu.3. Statūtos noteiktās rezerves.4. Pārējās rezerves.V. Iepriekšējo gadu nesadalītā peļņa vai zaudējumiVI. Pārskata gada peļņa vai zaudējumi11. pantsDalībvalstis var atļaut sabiedrībām, kuras bilances datumā nepārsniedz divus no trim turpmāk minētajiem ierobežojumiem:- kopējā bilance: 1 000 000 ENV,- neto apgrozījums: 2 000 000 ENV,- vidējais darbinieku skaits pārskata gada laikā: 50,sastādīt saīsinātas bilances, parādot tikai tos posteņus, kas 9. un 10. pantā ir apzīmēti ar burtiem un romiešu cipariem, un atsevišķi parādot informāciju, kas prasīta iekavās 9. pantā D daļas II nodaļā "Aktīvos" un C daļā "Pasīvos", kā arī 10. pantā D daļas II nodaļā, bet katram punktam kopumā.12. pants1. Ja bilances datumā sabiedrība pārsniedz vai pārstāj pārsniegt divus no trim 11. pantā minētajiem ierobežojumiem, šis fakts ietekmē 11. pantā noteiktās atkāpes atļaušanu tikai tad, ja tas notiek divus pārskata gadus pēc kārtas.2. Veicot konvertāciju valstu valūtās, 11. pantā norādītās summas Eiropas norēķinu vienībās nedrīkst palielināt vairāk kā par 10 %.3. Kopējā bilance, kas minēta 11. pantā, ietver aktīvu posteņus no A daļas līdz E daļai "Aktīvos" atbilstoši 9. pantā sniegtajai shēmai, vai no A daļas līdz E daļai atbilstoši 10. pantā sniegtajai shēmai.13. pants1. Ja kādi līdzekļi vai saistības attiecas uz vairāk nekā vienu shēmā iekļauto posteni, to saistība ar citiem posteņiem ir jāparāda vai nu pašā postenī, vai pielikumā, ja šādam atspoguļojumam ir būtiska nozīme, lai saprastu gada pārskatu.2. Pašu akcijas un daļas radniecīgās sabiedrībās var parādīt tikai tajos posteņos, kas paredzēti šim nolūkam.14. pantsJa nav noteikts, ka visas saistības jebkādu garantiju veidā ir jāparāda kā pasīvu posteņi, tās ir skaidri jāatspoguļo bilances beigās vai pielikumā, un, atbilstoši valsts tiesību aktiem ir jānodala dažādi garantiju veidi; īpaši jāatspoguļo jebkāds saņemtais vērtīgais nodrošinājums. Šāda veida saistības attiecībā uz radniecīgām sabiedrībām ir jāparāda atsevišķi.4. DAĻAĪpaši noteikumi par atsevišķiem bilances posteņiem15. pants1. Tas, vai konkrētus aktīvus uzrāda kā ilgtermiņa ieguldījumus vai kā apgrozāmos līdzekļus, ir atkarīgs no mērķa, kādam tie ir paredzēti.2. Ilgtermiņa ieguldījumi ietver tos aktīvus, kas ir paredzēti pastāvīgai lietošanai sabiedrībā, lai realizētu sabiedrības darbības mērķus.3. a) Pārmaiņas dažādos ilgtermiņa ieguldījumu posteņos ir jāatspoguļo bilancē vai pielikumā. Tāpēc, sākot ar iegādes izmaksām vai ražošanas pašizmaksu, katram ilgtermiņa ieguldījumu postenim ir atsevišķi jāuzrāda, no vienas puses, palielinājums, likvidācija, pārvietošana pārskata gada laikā un, no otras puses, kopējās vērtības korekcijas bilances datumā un pārskata gada laikā izdarītie labojumi iepriekšējo pārskata gadu vērtības korekcijās. Vērtības korekcijas ir jāparāda vai nu bilancē kā atskaitījumi no attiecīgajiem posteņiem, vai arī pielikumā.b) Ja, pirmo reizi sastādot gada pārskatus atbilstoši šai direktīvai, kāda ilgtermiņa ieguldījumu elementa iegādes izmaksas vai ražošanas pašizmaksu nevar noteikt bez papildu izdevumiem vai kavēšanās, par iegādes izmaksām vai ražošanas pašizmaksu var uzskatīt atlikuma vērtību pārskata gada sākumā. Šā noteikuma izmantošana ir jāatspoguļo pielikumā.c) Piemērojot 33. pantu, šā punkta a) apakšpunktā minētās pārmaiņas dažādu ilgtermiņa ieguldījumu posteņos ir jāparāda, sākot ar iegādes izmaksām vai ražošanas pašizmaksu, kas izriet no pārvērtēšanas.4. Šā panta 3. punkta a) un b) apakšpunkts attiecas uz "Dibināšanas izdevumu" atspoguļošanu.16. pantsTiesības uz nekustamo īpašumu un citas tamlīdzīgas tiesības, ko noteikuši valsts tiesību akti, ir jāparāda postenī "Ēkas un zeme".17. pantsŠajā direktīvā "līdzdalība" nozīmē tiesības uz citu sabiedrību kapitālu (neatkarīgi no tā, vai tās ir vai nav dokumenta formā), ko, veidojot ilgstošu saikni ar šīm sabiedrībām, izmanto, lai piedalītos sabiedrības darbībā. Citas sabiedrības kapitāldaļas turēšanu uzskata par līdzdalību, ja tā pārsniedz dalībvalstu noteikto procentu, kas nedrīkst būt lielāks par 20 %.18. pantsIzdevumi, kas radušies pārskata gada laikā, bet attiecas uz sekojošo pārskata gadu, kopā ar jebkuriem ieņēmumiem, kas, kaut arī attiecas uz doto pārskata gadu, tiks saņemti tikai pēc gada beigām, ir jāparāda postenī "Priekšapmaksa un uzkrātie ieņēmumi". Dalībvalstis tomēr var noteikt, ka šādi ieņēmumi ir iekļaujami postenī "Debitori". Ja šādi ieņēmumi ir būtiski, tie ir jāatspoguļo pielikumā.19. pantsVērtības korekcijas ietver visas korekcijas, ko veic, lai atspoguļotu atsevišķu aktīvu vērtības samazinājumu bilances datumā, neatkarīgi no tā, vai samazinājums ir vai nav galīgs.20. pants1. Uzkrājumi saistībām un izdevumiem ir paredzēti tādu zaudējumu vai parādu segšanai, kuru īpatnības ir precīzi definētas un ir paredzams, ka tie varētu rasties bilances datumā vai arī ir droši zināms, ka tie radīsies, bet par kuriem nav skaidrs, kāds būs apjoms vai kurā datumā šie zaudējumi radīsies.2. Dalībvalstis var arī atļaut uzkrājumu veidošanu, lai segtu attiecīgajā pārskata gadā vai iepriekšējā pārskata gadā radušos izdevumus, kuru īpatnības ir precīzi definētas un ir paredzams, ka tie varētu rasties bilances datumā vai arī ir droši zināms, ka tie radīsies, bet par kuriem nav skaidrs, kāds būs to apjoms vai kurā datumā tie radīsies.3. Uzkrājumus saistībām un izdevumiem nedrīkst izmantot, lai koriģētu aktīvu vērtību.21. pantsIeņēmumi, kas saņemti pirms bilances datuma, bet kas attiecas uz nākamo finansu gadu, un jebkādi izdevumi, kas, kaut arī attiecas uz doto pārskata gadu, tiks izmaksāti tikai nākamā pārskata gada laikā, ir jāuzrāda postenī "Uzkrātie maksājumi un nākamo periodu ieņēmumi". Dalībvalstis tomēr var noteikt, ka šādi izdevumi ir iekļaujami postenī "Kreditori". Ja šādi maksājumi ir būtiski, tie jāatspoguļo pielikumā.5.DAĻAPeļņas un zaudējumu pārskata shēma22. pantsPeļņas un zaudējumu pārskatam dalībvalstis paredz vienu vai vairākas shēmas, kas izklāstītas no 23. līdz 26. pantam. Ja dalībvalstis paredz vairāk nekā vienu shēmu, tās var atļaut sabiedrībām izvēlēties.23. pants1. Neto apgrozījums.2. Gatavās produkcijas un nepabeigto ražojumu krājumu pārmaiņas.3. Pašu sabiedrības kapitālieguldījumiem izpildītie darbi.4. Pārējie sabiedrības saimnieciskās darbības ieņēmumi.5. a) Izejvielas un palīgmateriāli.b) Pārējās ārējās izmaksas.6. Personāla izmaksas:a) algas;b) sociālā nodrošinājuma izmaksas, atsevišķi norādot izmaksas, kas saistītas ar pensijām.7. a) Dibināšanas izdevumu un pamatlīdzekļu un nemateriālo ieguldījumu vērtības korekcijas.b) Apgrozāmo līdzekļu vērtības korekcijas, ja tie pārsniedz vērtības korekciju summas, ko attiecīgajā sabiedrībā uzskata ar parastām.8. Pārējās saimnieciskās darbības izmaksas.9. Ieņēmumi no līdzdalības citās sabiedrībās, atsevišķi norādot ieņēmumus no radniecīgām sabiedrībām.10. Ieņēmumi no citām investīcijām un aizdevumiem, kas veido ilgtermiņa ieguldījumu daļu, atsevišķi norādot ieņēmumus no radniecīgām sabiedrībām.11. Pārējie procentu ieņēmumi un tamlīdzīgi ieņēmumi, atsevišķi norādot ieņēmumus no radniecīgām sabiedrībām.12. Vērtības korekcijas finansu ieguldījumos un investīcijās, kas tiek turēti kā apgrozāmie līdzekļi.13. Procentu maksājumi un tamlīdzīgas izmaksas, atsevišķi norādot izmaksas, kas saistītas ar radniecīgām sabiedrībām.14. Peļņas vai zaudējumu nodoklis no parastām darbībām.15. Peļņa vai zaudējumi no parastām darbībām pēc aplikšanas ar nodokļiem.16. Ārkārtas ieņēmumi.17. Ārkārtas izmaksas.18. Ārkārtas peļņa vai zaudējumi.19. Ārkārtas peļņas vai zaudējumu nodoklis.20. Pārējie nodokļi, kas nav ietverti iepriekš minētajos posteņos.21. Pārskata gada peļņa vai zaudējumi.24. pantsA. Izmaksas1. Gatavās produkcijas un nepabeigto ražojumu krājumu samazināšanās.2. a) Izejvielas un palīgmateriāli.b) Pārējās ārējās izmaksas.3. Personāla izmaksas:a) algas;b) sociālā nodrošinājuma izmaksas, atsevišķi norādot izmaksas, kas saistītas ar pensijām.4. a) Dibināšanas izdevumu un pamatlīdzekļu un nemateriālo ieguldījumu vērtības korekcijas.b) Apgrozāmo līdzekļu vērtības korekcijas, ja tie pārsniedz vērtības korekciju summas, ko attiecīgajā sabiedrībā uzskata par parastām.5. Citi saimnieciskās darbības izdevumi.6. Vērtības korekcijas finansu ieguldījumos un investīcijās, kas tiek turēti kā apgrozāmie līdzekļi.7. Procentu maksājumi un tamlīdzīgas izmaksas, atsevišķi norādot izmaksas, kas saistītas ar radniecīgām sabiedrībām.8. Peļņas vai zaudējumu nodoklis attiecībā uz parastām darbībām.9. Peļņa vai zaudējumi attiecībā uz parastām darbībām pēc nodokļiem.10. Ārkārtas izmaksas.11. Ārkārtas peļņas vai zaudējumu nodoklis.12. Pārējie nodokļi, kas nav ietverti iepriekš minētajos posteņos.21. Pārskata gada peļņa vai zaudējumi.B. Ieņēmumi1. Neto apgrozījums.2. Gatavās produkcijas un nepabeigto ražojumu krājumu palielinājums.3. Pašu sabiedrības kapitālieguldījumiem izpildītie darbi.4. Pārējie sabiedrības saimnieciskās darbības ieņēmumi.5. Ieņēmumi no līdzdalības citās sabiedrībās, atsevišķi norādot ieņēmumus no radniecīgām sabiedrībām.6. Ieņēmumi no citām investīcijām un aizdevumiem, kas veido ilgtermiņa ieguldījumu daļu, atsevišķi norādot ieņēmumus no radniecīgām sabiedrībām.7. Pārējie procentu ieņēmumi un tamlīdzīgi ieņēmumi, atsevišķi norādot ieņēmumus no radniecīgām sabiedrībām.8. Peļņa vai zaudējumi attiecībā uz parastām darbībām pēc nodokļiem.9. Ārkārtas ieņēmumi.10. Pārskata gada peļņa vai zaudējumi.25. pants1. Neto apgrozījums.2. Pārdošanas izmaksas (ieskaitot vērtības korekcijas).3. Bruto peļņa vai zaudējumi.4. Sadales izmaksas (ieskaitot vērtības korekcijas).5. Administrācijas izmaksas (ieskaitot vērtības korekcijas).6. Citi saimnieciskās darbības ieņēmumi.7. Ieņēmumi no līdzdalības citās sabiedrībās, atsevišķi norādot ieņēmumus no radniecīgām sabiedrībām.8. Ieņēmumi no citiem ieguldījumiem un aizdevumiem, kas veido ilgtermiņa ieguldījumu daļu, atsevišķi norādot ieņēmumus no radniecīgām sabiedrībām.9. Pārējie procentu ieņēmumi un tamlīdzīgi ieņēmumi, atsevišķi norādot ieņēmumus no radniecīgām sabiedrībām.10. Vērtības korekcijas finansu ieguldījumos un investīcijās, kas tiek turēti kā apgrozāmie līdzekļi.11. Procentu maksājumi un tamlīdzīgas izmaksas, atsevišķi norādot izmaksas, kas saistītas ar radniecīgām sabiedrībām.12. Peļņas vai zaudējuma nodoklis attiecībā uz parastām darbībām.13. Peļņa vai zaudējumi attiecībā uz parastām darbībām pēc nodokļiem.14. Ārkārtas ieņēmumi.15. Ārkārtas izmaksas.16. Ārkārtas peļņa vai zaudējumi.17. Ārkārtas peļņas vai zaudējumu nodoklis.18. Citi nodokļi, kas nav ietverti iepriekš minētajos posteņos.19. Pārskata gada peļņa vai zaudējumi.26. pantsA. Izmaksas1. Pārdošanas izmaksas (ieskaitot vērtības korekcijas).2. Sadales izmaksas (ieskaitot vērtības korekcijas).3. Administrācijas izmaksas (ieskaitot vērtības korekcijas).4. Vērtības korekcijas finansu ieguldījumos un investīcijās, kas tiek turēti kā apgrozāmie līdzekļi.5. Procentu maksājumi un tamlīdzīgas izmaksas, atsevišķi norādot izmaksas, kas saistītas ar radniecīgām sabiedrībām.6. Peļņas vai zaudējuma nodoklis attiecībā uz parastām darbībām.7. Peļņa vai zaudējumi attiecībā uz parastām darbībām pēc aplikšanas ar nodokļiem.8. Ārkārtas izmaksas.9. Ārkārtas peļņas vai zaudējumu nodoklis.10. Citi nodokļi, kas nav ietverti iepriekš minētajos posteņos.11. Pārskata gada peļņa vai zaudējumi.B. Ieņēmumi1. Neto apgrozījums.2. Pārējie saimnieciskās darbības ieņēmumi.3. Ieņēmumi no līdzdalības citās sabiedrībās, atsevišķi norādot ieņēmumus no radniecīgām sabiedrībām.4. Ieņēmumi no citiem ieguldījumiem un aizdevumiem, kas veido ilgtermiņa ieguldījumu daļu, atsevišķi norādot ieņēmumus no radniecīgām sabiedrībām.5. Pārējie procentu ieņēmumi un tamlīdzīgi ieņēmumi, atsevišķi norādot ieņēmumus no radniecīgām sabiedrībām.6. Peļņa vai zaudējumi attiecībā uz parastām darbībām pēc nodokļiem.7. Ārkārtas ieņēmumi.8. Pārskata gada peļņa vai zaudējumi.27. pantsDalībvalstis var atļaut sabiedrībām, kuras bilances datumā nepārsniedz divus no trim tālākminētajiem kritērijiem:- kopējā bilance: 4 miljoni ENV,- neto apgrozījums: 8 miljoni ENV,- vidējais darbinieku skaits pārskata gada laikā: 250,izmantot shēmas, kas atšķiras no tām, kas dotas no 23. līdz 26. pantam, šādās robežās:a) 23. pantā: no 1. līdz 5. punktam, ieskaitot, var apvienot vienā postenī ar nosaukumu "Bruto peļņa vai zaudējumi";b) 24. pantā: A daļas 1. punktu, A daļas 2. punktu un B daļas 1. līdz 4. punktu, ieskaitot, var apvienot vienā postenī ar nosaukumu "Bruto peļņa vai zaudējumi";c) 25. pantā: 1., 2., 3. un 6. punktu var apvienot vienā postenī ar nosaukumu "Bruto peļņa vai zaudējumi";d) 26. pantā: A daļas 1. punktu, B daļas 1. un 2. punktu var apvienot vienā postenī ar nosaukumu "Bruto peļņa vai zaudējumi". Piemēro 12. pantu.6. DAĻAĪpaši noteikumi par atsevišķiem posteņiem peļņas un zaudējumu pārskatā28. pantsNeto apgrozījumā ir ietverti ieņēmumi no produktu pārdošanas un tādu pakalpojumu sniegšanas, kas atbilst sabiedrības parastajām darbībām, no kuriem atskaitīta tirdzniecības atlaide (rabats) un pievienotās vērtības nodoklis un citi nodokļi, kas ir tieši saistīti ar apgrozījumu.29. pants1. Ieņēmumi un izmaksas, kas nav saistīti ar sabiedrības parastajām darbībām, ir jāparāda postenī "Ārkārtas ieņēmumi un ārkārtas izmaksas".2. Ja vien pirmajā punktā minētie ieņēmumi un izmaksas nav nenozīmīgi rezultātu izvērtēšanai, ieņēmumu un izmaksu apjoms un raksturs ir jāpaskaidro pielikumā. Tas pats attiecas uz ieņēmumiem un izmaksām, kas attiecas uz citu pārskata gadu.30. pantsDalībvalstis var atļaut uzrādīt peļņas vai zaudējuma nodokli no parastām darbībām un ārkārtas peļņas vai zaudējuma nodokli kopā vienā postenī pirms posteņa "Citi nodokļi, kas nav ietverti iepriekš minētajos posteņos" peļņas un zaudējumu pārskatā. Tādā gadījumā shēmās, kas sniegtas no 23. līdz 26. pantam, izlaiž posteni "Peļņa vai zaudējumi no parastām darbībām pēc aplikšanas ar nodokļiem".Izmantojot šo atkāpšanos no noteikumiem, pielikumā ir jāparāda, kā peļņas vai zaudējuma nodoklis ietekmē peļņu vai zaudējumus no parastām darbībām un "Ārkārtas peļņu vai zaudējumus".7. DAĻANovērtēšanas noteikumi31. pants1. Dalībvalstis nodrošina, lai gada pārskatos uzrādītos posteņus novērtētu atbilstoši turpmāk minētajiem vispārīgajiem principiem:a) jāpieņem, ka sabiedrība darbosies arī turpmāk;b) jāizmanto tās pašas novērtēšanas metodes, kas izmantotas iepriekšējā pārskata gadā;c) novērtēšana jāveic, izmantojot pienācīgas piesardzības principu, jo īpaši ievērojot šādus nosacījumus:aa) pārskatā drīkst iekļaut tikai to peļņu, kas ir iegūta līdz bilances datumam;bb) jāņem vērā visas paredzamās saistības un potenciālie zaudējumi, kādi var rasties dotajā pārskata gadā vai iepriekšējā pārskata gadā, pat ja šādas saistības vai zaudējumi kļūst zināmi tikai laikā starp bilances datumu un datumu, kurā sastāda gada pārskatu;cc) jāņem vērā viss nolietojums neatkarīgi no tā, vai pārskata gads ir noslēgts ar peļņu vai zaudējumiem;d) jāņem vērā ieņēmumi un izmaksas, kas attiecas uz pārskata gadu, neatkarīgi no datuma, kurā saņem vai nomaksā šādus ieņēmumus vai izmaksas;e) aktīvu un pasīvu posteņi ir jānovērtē atsevišķi;f) katra pārskata gada sākuma bilancei ir jāatbilst iepriekšējā pārskata gada slēguma bilancei.2. Izņēmuma gadījumos ir pieļaujama atkāpšanās no vispārīgajiem principiem. Visas šāda veida atkāpes ir jāatspoguļo pielikumā, jāpaskaidro iemesli, kā arī jānovērtē ietekme, kādu tās atstāj uz aktīviem, pasīviem, finansiālo stāvokli un peļņu vai zaudējumiem.32. pantsGada pārskatos uzrādītos posteņus novērtē saskaņā ar 34.-42. pantu, pamatojoties uz iegādes izmaksu vai ražošanas pašizmaksas principu.33. pants1. Dalībvalstis var paziņot Komisijai, ka tās patur tiesības atkāpties no 32. panta un, kamēr nav notikusi tālāka saskaņošana, atļaut vai pieprasīt visām sabiedrībām vai jebkuras kategorijas uzņēmumiem:a) veikt novērtēšanu, izmantojot aizvietošanas metodi attiecībā uz pamatlīdzekļiem ar ierobežotu derīgās lietošanas periodu, kā arī attiecībā uz krājumiem;b) veikt novērtēšanu ar citām metodēm, nekā norādīts a) apakšpunktā, ņemot vērā inflāciju attiecībā uz gada pārskatos atspoguļotajiem posteņiem, ieskaitot kapitālu un rezerves;c) veikt pamatlīdzekļu un finansiālo ieguldījumu pārvērtēšanu. Ja valsts tiesību akti paredz tādas novērtēšanas metodes, kādas ir norādītas apakšpunktā a), b) un c), tai ir jānosaka šo metožu saturs un ierobežojumi, kā arī šo metožu izmantošanas noteikumi.Jebkuras šādas metodes izmantošanu, attiecīgos bilances un peļņas un zaudējumu pārskata posteņus, kā arī metodi, ar kuras palīdzību ir aprēķinātas uzrādītās vērtības, atspoguļo pielikumā.2. a) Ja piemēro 1. punktu, pārvērtēšanas rezervē ("Pasīvos") ir jāiekļauj starpība starp vērtību, kāda ir iegūta, izmantojot attiecīgo metodi, un vērtību, kāda ir iegūta, piemērojot 32. pantā minētos vispārīgos noteikumus. Tas, kā ar šo posteni rīkojas nodokļu maksāšanas nolūkā, ir jāpaskaidro vai nu bilancē, vai pielikumā.Ja pārskata gada laikā ir mainījies rezervju apjoms, sabiedrības, lai piemērotu 1. punkta pēdējo apakšpunktu, pielikumā cita starpā publicē tabulu, kurā parāda:- pārvērtēšanas rezervi pārskata gada sākumā,- pārvērtēšanas starpības, kas ir pieskaitītas pārvērtēšanas rezervei pārskata gada laikā,- kapitalizētās summas vai summas, kas citādā veidā ir atskaitītas no pārvērtēšanas rezerves pārskata gada laikā, atspoguļojot katras šādas atskaitīšanas raksturu,- pārvērtēšanas rezerve pārskata gada beigās.b) Jebkurā laikā pārvērtēšanas rezervi var pilnīgi vai daļēji kapitalizēt.c) Pārvērtēšanas rezerve ir jāsamazina tiktāl, cik uz šo rezervi pārnestās summas vairs nav vajadzīgas, lai izmantotu novērtēšanas metodi un sasniegtu tās mērķi.Dalībvalstis var ieviest noteikumus, kas regulē pārvērtēšanas rezerves izmantošanu, ar noteikumu, ka pārnešanu no pārvērtēšanas rezerves uz peļņas un zaudējumu pārskatu drīkst veikt tikai, lai iegrāmatotu pārnestās summas kā izmaksas peļņas un zaudējumu pārskatā vai atspoguļotu faktiski realizētos vērtības palielinājumus. Šīs summas peļņas un zaudējumu pārskatā ir jāatspoguļo atsevišķi. Pārvērtēšanas rezervi nedrīkst sadalīt - tieši vai netieši, ja vien tā neatspoguļo faktiski realizētu ienākumu.d) Izņemot gadījumus, kas aprakstīti apakšpunktā b) un c), pārvērtēšanas rezervi nedrīkst samazināt.3. Vērtības korekcijas aprēķina katru gadu, pamatojoties uz vērtības bāzi, kāda ir pieņemta attiecīgajam pārskata gadam, izņemot gadījumus, kad, atkāpjoties no 4. un 22. panta, dalībvalstis var atļaut vai pieprasīt, lai no 23. līdz 26. pantam sniegto shēmu attiecīgajos posteņos parādītu tikai to vērtības korekciju summu, kas iegūta, piemērojot 32. pantā minēto vispārīgo noteikumu, un lai shēmās atsevišķi parādītu starpību, kas iegūta, izmantojot novērtēšanas metodi atbilstoši šim pantam. Turklāt mutatis mutandis piemēro 34.-42. pantu.4. Piemērojot 1. punktu, vai nu bilancē, vai pielikumā katram 9. un 10. pantā sniegto shēmu bilances postenim, izņemot krājumus, atsevišķi ir jāparāda sekojošais: vai nua) atbilstoši 32. pantā minētajam vispārīgajam noteikumam veiktās novērtēšanas summa bilances datumā, un kopējā vērtības korekciju summa; vaib) starpība starp novērtējumu, kas veikts atbilstoši šim pantam, un novērtējumu, kas veikts atbilstoši 32. pantam, bilances datumā, un, vajadzības gadījumā, papildus veikto vērtības korekciju kopējā summa.5. Neierobežojot 52. pantu, Padome septiņu gadu laikā pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā pēc Komisijas priekšlikuma pārskata šo pantu un, ja nepieciešams, izdara tajā labojumus, ņemot vērā ekonomiskās un monetārās tendences Kopienā.34. pants1. a) Ja valsts tiesību akti atļauj iekļaut dibināšanas izdevumus "Aktīvos", tie ir jānoraksta, vēlākais, piecu gadu laikā.b) Ja dibināšanas izdevumi nav pilnīgi norakstīti, peļņas sadale nenotiek, ja vien sadalei pieejamo rezervju un iepriekšējo gadu nesadalītās pelņas summa nav vismaz vienāda ar nenorakstītajiem izdevumiem.2. Summas, kas iekļautas postenī "Dibināšanas izdevumi", ir jāpaskaidro pielikumā.35. pants1. a) Ilgtermiņa ieguldījumi ir jānovērtē pēc iegādes izmaksām vai ražošanas pašizmaksas, neskarot turpmāk minētos apakšpunktus b) un c).b) Iegādes izmaksas vai ražošanas pašizmaksa ilgtermiņa ieguldījumiem ar ierobežotu derīgās lietošanas periodu ir jāsamazina, atņemot vērtības korekcijas, ko aprēķina, lai veiktu pakāpenisku ilgtermiņa ieguldījumu vērtības norakstīšanu šo ilgtermiņa ieguldījumu derīgās lietošanas periodā.c) aa) Finanšu ieguldījumu vērtības korekcijas var veikt, lai tos novērtētu atbilstoši zemākajai vērtībai bilances datumā.bb) Ilgtermiņa ieguldījumu vērtības korekcijas ir jāizdara neatkarīgi no tā, vai to derīgās lietošanas periods ir vai nav ierobežots, lai tos novērtētu atbilstoši zemākajai vērtībai bilances datumā, ja sagaidāms, ka vērtības samazinājums saglabāsies.cc) Iepriekš aa) un bb) punktā minētās vērtības korekcijas ir jāiekļauj pelņas un zaudējumu pārskatā un atsevišķi jāatspoguļo pielikumā, ja tās nav atsevišķi parādītas pelņas un zaudējumu pārskatā.dd) Zemākās vērtības noteikšanu atbilstoši aa) un bb) punktam nedrīkst turpināt, ja vairs nepastāv iemesli, kuru dēļ izdarītas šādas vērtības korekcijas.d) Ja ilgtermiņa ieguldījumu izņēmuma vērtības korekcijas izdara tikai un vienīgi nodokļu dēļ, korekciju summu un iemeslus uzrāda pielikumā.2. Iegādes izmaksas aprēķina, pirkšanas cenai pieskaitot papildu izdevumus.3. a) Ražošanas pašizmaksu aprēķina, izejvielu un palīgmateriālu izmaksām pieskaitot tās izmaksas, kas ir tieši saistītas ar attiecīgo produktu.b) Ražošanas pašizmaksai var pieskaitīt atbilstošu ar produktu netieši saistīto izmaksu daļu, ciktāl tā attiecas uz ražošanas periodu.4. Ražošanas pašizmaksā var iekļaut procentus par kapitālu, ko sabiedrība aizņēmusies, lai finansētu ilgtermiņa ieguldījumu veikšanu, ciktāl tie attiecas uz attiecīgo periodu. Šādā gadījumā procentu iekļaušana "Aktīvos" ir jāatspoguļo pielikumā.36. pantsAtkāpjoties no 35. panta 1. punkta c) apakšpunkta cc) punkta, dalībvalstis var atļaut investīciju sabiedrībām 5. panta 2. punkta nozīmē tiešā veidā koriģēt investīciju vērtības pārmaiņas postenī "Kapitāls un rezerves". Attiecīgās summas ir jāuzrāda atsevišķi bilancē "Pasīvos".37. pants1. Šīs direktīvas 34. pants attiecas uz pētniecības darba un sabiedrības attīstības izmaksām. Atsevišķos gadījumos dalībvalstis var atļaut atkāpšanos no 34. panta 1. punkta a) apakšpunkta. Šādā gadījumā tās var atļaut atkāpšanos arī no 34. panta 1. punkta b) apakšpunkta. Atkāpšanās un atkāpšanās iemesli ir jāatspoguļo pielikumā.2. Šīs direktīvas 34. panta 1. punkta a) apakšpunkts attiecas uz sabiedrības nemateriālo vērtību. Dalībvalstis tomēr var atļaut sabiedrībām pakāpeniski norakstīt nemateriālo vērtību noteiktā laika periodā, kas pārsniedz piecus gadus, ar noteikumu, ka šis periods nepārsniedz aktīvu derīgās lietošanas periodu un kopā ar iemesliem tiek atspoguļots pielikumā.38. pantsPamatlīdzekļus, izejvielas, pamatmateriālus un palīgmateriālus, kurus pastāvīgi aizvieto un kuru nozīme sabiedrībā ir pakārtota, var parādīt "Aktīvos" nemainīgā daudzumā un vērtībā, ja daudzums, vērtība un sastāvs būtiski nemainās.39. pants1. a) Apgrozāmie līdzekļi ir jānovērtē pēc iegādes izmaksām vai ražošanas pašizmaksas, neskarot turpmāk minētos apakšpunktus b) un c).b) Apgrozāmo līdzekļu vērtību koriģē, lai parādītu šo līdzekļu zemāko tirgus vērtību, vai, īpašos apstākļos - citu zemāko vērtību, kāda tiem piemīt bilances datumā.c) Dalībvalstis var atļaut izņēmuma vērtības korekcijas, kuru nepieciešamību nosaka atbilstošs tirgus situācijas vērtējums, ja vērtības svārstību dēļ šo posteņu novērtējums tuvākajā nākotnē netiks mainīts. Šo vērtības korekciju summa ir jāparāda atsevišķi peļņas un zaudējumu pārskatā vai pielikumā.d) Zemākas vērtības noteikšanu atbilstoši b) un c) apakšpunktiem nedrīkst turpināt, ja vairs nepastāv iemesli, kuru dēļ izdarītas šādas vērtības korekcijas.e) Ja apgrozāmajos līdzekļos vērtības korekcijas veic izņēmuma kārtā tikai un vienīgi nodokļu dēļ, korekciju summa un iemesli ir jāatspoguļo pielikumā.2. Piemēro 35. panta 2. un 3. punktā doto iegādes izmaksu un ražošanas pašizmaksas definīcijas. Dalībvalstis var piemērot arī 35. panta 4. punktu. Sadales izmaksas nedrīkst iekļaut ražošanas izmaksās.40. pants1. Dalībvalstis var atļaut aprēķināt vienas un tās pašas kategorijas preču krājumu iegādes izmaksas vai ražošanas pašizmaksu un visus aizstājamo preču, vērtspapīru u. c. posteņus, ieskaitot ieguldījumus, vai nu uz izvērtēto vidējo cenu bāzes, vai arī ar "pirmais iekšā, pirmais ārā" (FIFO) metodi, "pēdējais iekšā, pirmais ārā" (LIFO) metodi vai citām līdzīgām metodēm.2. Ja bilances datumā bilancē uzrādītā vērtība, kas aprēķināta, izmantojot vienu no 1. punktā minētajām metodēm, ievērojami atšķiras no vērtības, kas balstās uz pēdējo zināmo tirgus vērtību pirms bilances datuma, starpība ir jāatspoguļo kopumā pa kategorijām pielikumā.41. pants1. Ja atmaksājamā aizņēmuma summa ir lielāka par saņemto summu, starpību var uzrādīt kā aktīvu posteni. Tā ir jāuzrāda atsevišķi bilancē vai pielikumā.2. Šīs starpības summa ir jānoraksta, sadalot pa gadiem, tai ir jābūt pilnīgi norakstītai ne vēlāk kā līdz parāda atmaksāšanas termiņam.42. pantsUzkrājumi saistībām un izdevumiem nedrīkst pārsniegt nepieciešamās summas.Ja uzkrājumi, kas bilancē uzrādīti postenī "Citi uzkrājumi", ir būtiski, tie jāatspoguļo pielikumā.8. DAĻAPielikuma saturs43. pants1. Papildus informācijai, ko pieprasa pārējie šīs direktīvas noteikumi, pielikumā ir jāsniedz informācija vismaz par šādiem jautājumiem:1) novērtēšanas metodes, kādas izmanto dažādiem gada pārskatu posteņiem, un metodes, kādas izmanto, aprēķinot vērtības korekcijas. Tiem gada pārskatu posteņiem, kas ir vai sākotnēji ir bijuši izteikti ārvalstu valūtās, ir jānorāda konvertēšanas kurss, ko izmanto, lai izteiktu šos posteņus nacionālajā valūtā;2) to sabiedrību nosaukumi un juridiskās adreses, kuros attiecīgajai sabiedrībai (vai nu pašai, vai arī personai, kas rīkojas savā vārdā, bet pārstāv sabiedrību) pieder kāda kapitāldaļa, ko dalībvalstis nenosaka vairāk kā 20 % apmērā, uzrādot šo kapitāldaļu, kapitālu un rezerves, pēdējā pārskata gada peļņu vai zaudējumus. Šo informāciju var nesniegt, ja 2. panta 3. punkta nozīmē tā ir nebūtiska. Var nesniegt informāciju arī par kapitālu un rezervēm, un peļņu vai zaudējumiem, ja šīs sabiedrības nepublicē savas bilances un attiecīgajai sabiedrībai (tiešā vai netiešā veidā) pieder mazāk nekā 50 % no šo sabiedrību kapitāla;3) to akciju skaits un nominālvērtība vai, ja nav zināma nominālvērtība - faktiskā vērtība, kuras ir parakstītas pārskata gada laikā atļautā kapitāla ietvaros, attiecībā uz šī kapitāla summu ievērojot Direktīvas 68/151/EEK 2. panta 1. punkta e) apakšpunktu vai Direktīvas 77/91/EEK 2. panta c) apakšpunktu;4) ja ir vairāku veidu akcijas, jānorāda akciju vai daļu skaits un nominālvērtība vai, ja nav zināma nominālvērtība - faktiskā vērtība katram veidam;5) jebkādu līdzdalību apliecinošu dokumentu, akcijās pārvēršamu aizņēmumu vai tamlīdzīgu vērtspapīru un tiesību esamība, norādot skaitu un tiesības, kādas tie piešķir;6) sabiedrības parādi, kas jāatmaksā pēc vairāk nekā pieciem gadiem, kā arī visi sabiedrības parādi, ko sedz sabiedrības sagādāts nodrošinājums, norādot nodrošinājuma raksturu un formu. Šī informācija ir jāatspoguļo atsevišķi katram kreditoru postenim, kā teikts 9. un 10. pantā dotajās shēmās;7) visu to finansiālo saistību kopējā summa, kuras nav iekļautas bilancē, ciktāl šī informācija palīdz novērtēt sabiedrības finansiālo stāvokli. Visas saistības attiecībā uz pensijām un radniecīgām sabiedrībām ir jāparāda atsevišķi;8) neto apgrozījums 28. panta nozīmē, sadalīts pa darbības kategorijām un ģeogrāfiskajām tirgus teritorijām, ja šīs kategorijas un tirgus zonas ievērojami atšķiras cita no citas, ievērojot veidu, kādā organizēta produktu realizācija un pakalpojumu sniegšana sabiedrības parastas darbības ietvaros;9) vidējais pārskata gada laikā nodarbināto personu skaits, sadalīts pa kategorijām, un personāla izmaksas pārskata gadā (ja tās nav atsevišķi uzrādītas peļņas un zaudējumu pārskatā), sadalītas atbilstoši 23. panta 6. punktam;10) kā pārskata gada peļņas vai zaudējumu pārskatu ir ietekmējis posteņu novērtējums, kas, atkāpjoties no 31. pantā un 34.-42. pantā minētajiem principiem, attiecīgajā pārskata gadā vai iepriekšējos pārskata gados ir veikts ar mērķi iegūt nodokļu atvieglojumus. Gadījumā, ja šāda novērtēšana ietekmē turpmākos nodokļu maksājumus, ir jāsniedz detalizēts paskaidrojums;11) par attiecīgo pārskata gadu un iepriekšējiem pārskata gadiem aprēķināto nodokļu un par šiem pārskata gadiem maksājamo nodokļu starpība, ja šī starpība ir svarīga turpmākai nodokļu sistēmai. Šo summu var uzrādīt arī bilancē kā kopēju summu atsevišķā postenī ar atbilstošu nosaukumu;12) pārskata gadā piešķirtais atalgojums pārvaldes, vadības un uzraudzības struktūru locekļiem par attiecīgu pienākumu veikšanu, un visas saistības, kas ir radušās attiecībā uz pensiju maksājumiem šo struktūru agrākajiem darbiniekiem, norādot kopējo summu katrai kategorijai;13) pārvaldes, vadības un uzraudzības institūciju locekļiem piešķirto avansu un kredītu summa, norādot procentus, galvenos nosacījumus un atmaksātās summas, kā arī saistības, kādas ir radušās, nodrošinot viņiem jebkura veida garantijas - norādot kopsummu katrai kategorijai.2. Kamēr nav notikusi tālāka saskaņošana, dalībvalstīm nav jāpiemēro 1. punkta 2) apakšpunktu attiecībā uz finanšu akciju sabiedrībām 5. panta 3. punkta nozīmē.44. pantsDalībvalstis var atļaut 11. pantā minētajām sabiedrībām sastādīt saīsinātus pielikumus, neietverot informāciju, ko pieprasa 43. panta 1. punkta 5) līdz 12) apakšpunkts. Taču pielikumā ir jāatspoguļo informācija, kas norādīta 43. panta 1. punkta 6) apakšpunktā visiem attiecīgajiem posteņiem kopā. Piemēro 12. pantu.45. pants1. Dalībvalstis var atļaut sniegt informāciju, kā to pieprasa 43. panta 1. punkta 2) apakšpunkts:a) paziņojuma formā atbilstoši Direktīvas 68/151/EEK 3. panta 1. un 2. punktam; tas ir jānorāda pielikumā;b) nesniegt informāciju, ja tā var ievērojami kaitēt sabiedrībai, uz kuru attiecas 43. panta 1. punkta 2) apakšpunkts. Dalībvalstis var nesniegt šādu informāciju, pamatojoties uz iepriekšēju administratīvu vai tiesas atļauju. Šāda informācijas nesniegšana ir jāatspoguļo pielikumā.2. Šī panta 1. punkta b) apakšpunkts arī attiecas uz 43. panta 1. punkta 8) apakšpunktā noteikto informāciju.Dalībvalstis var atļaut sabiedrībām, kas minētas 27. pantā, nesniegt 43. panta 1. punkta 8) apakšpunktā noteikto informāciju. Piemēro 12. pantu.9. DAĻAZiņojuma saturs46. pants1. Ziņojumā ir jāietver, mazākais, skaidrs pārskats par sabiedrības darbības attīstību un sabiedrības stāvokli.2. Ziņojums arī informē par:a) jebkādiem svarīgiem notikumiem, kas ir notikuši pēc pārskata gada beigām;b) sabiedrības paredzamo attīstību nākotnē;c) pasākumiem pētniecībā un attīstībā;d) pašu akciju iegādi, kā noteikts Direktīvas 77/91/EEK 22. panta 2. punktā.10. DAĻAPublicēšana47. pants1. Pienācīgi apstiprinātus gada pārskatus un gada ziņojumu, kā arī tās personas atzinumu, kas ir atbildīga par pārskatu revīziju, publicē atbilstoši katras dalībvalsts tiesību aktiem saskaņā ar Direktīvas 68/151/EEK 3. pantu.Dalībvalstu likumi tomēr var atļaut nepublicēt gada pārskatu tā, kā norādīts iepriekš. Tādā gadījumā tas ir pieejams sabiedrības juridiskajā adresē attiecīgajā dalībvalstī. Jābūt iespējai pēc pieprasījuma bez maksas saņemt šādu pārskatu vai tā daļu.2. Atkāpjoties no 1. punkta, dalībvalstis var atļaut 11. pantā minētajām sabiedrībām publicēt:a) saīsinātas bilances, uzrādot tikai tos posteņus, kas 9. un 10. pantā apzīmēti ar burtiem un romiešu cipariem, atsevišķi uzrādot informāciju, kas 9. pantā prasīta iekavās D daļas II nodaļā "Aktīvos" un C daļā "Pasīvos" un 10. pantā D daļas II nodaļā, bet kopā par visiem attiecīgajiem posteņiem; unb) saīsinātu pielikumu, nesniedzot 43. panta 1. punkta 5. līdz 12. apakšpunktā pieprasītos paskaidrojumus. Taču pielikumā ir jāatspoguļo 43. panta 1. punkta 6. apakšpunktā norādītā informācija kopumā par visiem attiecīgajiem posteņiem. Piemēro 12. pantu.Dalībvalstis turklāt var atbrīvot šādas sabiedrības no pienākuma publicēt savus peļņas un zaudējumu pārskatus un ziņojumus, un to personu atzinumus, kas ir atbildīgas par pārskatu revīziju.3. Dalībvalstis var atļaut 27. pantā minētajām sabiedrībām publicēt:a) saīsinātas bilances, uzrādot tikai tos posteņus, kas 9. un 10. pantā apzīmēti ar burtiem un romiešu cipariem, vai nu bilancē, vai pielikumā atsevišķi norādot:- 9. pantā C daļas I nodaļas 3. punktā, C daļas II nodaļā 1., 2., 3. un 4. punktā, C daļas III nodaļas 1., 2., 3., 4. un 7. punktā, D daļas II nodaļas 2., 3. un 6. punktā un D daļas III nodaļas 1. un 2. punktā "Aktīvos" un C daļas 1., 2., 6., 7. un 9. punktā "Pasīvos",- 10. pantā C daļas I nodaļas 3. punktā, C daļas II nodaļā 1., 2., 3. un 4. punktā, C daļas III nodaļas 1., 2., 3., 4. un 7. punktā, D daļas II nodaļas 2., 3. un 6. punktā un D daļas III nodaļas 1. un 2. punktā, F daļas 1., 2., 6., 7. un 9. punktā un I daļas 1., 2., 6., 7. un 9. punktā,- informāciju, kas 9. pantā prasīta iekavās D daļas II nodaļā "Aktīvos" un C daļā "Pasīvos", kopā par visiem attiecīgajiem posteņiem un atsevišķi par D daļas II nodaļā 2. un 3. punktā "Aktīvos" un C daļas 1., 2., 6., 7. un 9. punktā "Pasīvos",- informāciju, kas 10. pantā prasīta iekavās D daļas II nodaļā, kopā par visiem attiecīgajiem posteņiem un atsevišķi par D daļas II nodaļas 2. un 3. punktā;b) saīsinātu pielikumu, nesniedzot 43. panta 1. punkta 5., 6., 8., 10. un 11. apakšpunktā pieprasītos paskaidrojumus. Pielikumā tomēr ir jāatspoguļo 43. panta 1. punkta 6. apakšpunktā norādītā informācija par visiem attiecīgajiem posteņiem kopumā. Šis punkts neierobežo 1. punktu, ciktāl tas attiecas uz pelņas un zaudējumu pārskatu, ziņojumu un tās personas atzinumu, kas ir atbildīga par pārskatu revīziju. Piemēro 12. pantu.48. pantsJa gada pārskatus un ziņojumu publicē pilnībā, formātam un tekstam ir jābūt tādam pašam kā tiem, uz kuru pamata persona, kas ir atbildīga par pārskatu revīziju, ir sagatavojusi savu atzinumu. Tiem ir jāpievieno pilns ziņojuma teksts. Ja persona, kas ir atbildīga par pārskatu revīziju, atzinumā ir iekļāvusi piezīmi vai atteikusies sagatavot atzinumu par pārskatiem, šis fakts ir jānorāda un jāpaskaidro iemesli.49. pantsJa gada pārskatus nepublicē pilnībā, jānorāda, ka publicētais variants ir saīsināts, un jāpievieno atsauce uz reģistru, kurā pārskati ir nodoti saskaņā ar 47. panta 1. punktu. Ja šāda reģistrēšana vēl nav veikta, jānorāda arī tas. Šādai publikācijai var nepievienot atzinumu, ko sagatavojusi persona, kas ir atbildīga par pārskatu revīziju, bet ir jānorāda, vai atzinums nesatur piezīmi un vai nav notikusi atteikšanās no atzinuma sagatavošanas.50. pantsKopā ar gada pārskatiem un līdzīgā veidā ir jāpublicē:- priekšlikums par peļņas sadali vai zaudējuma segšanu,- peļņas sadale vai zaudējuma segšana, ja šie posteņi neparādās gada pārskatos.11. DAĻARevīzija51. pants1. a) Sabiedrību gada pārskatu revīzija ir jāveic vienai vai vairākām personām, kurām pārskatu revīzijas veikšanu atļauj valsts tiesību akti.b) Personai vai personām, kas ir atbildīgas par pārskatu revīziju, jāpārbauda arī tas, vai ziņojums atbilst tā paša gada gada pārskatiem.2. Dalībvalstis var atbrīvot 11. pantā minētās sabiedrības no 1. punktā noteiktā pienākuma. Piemēro 12. pantu.3. Ja 2. punktā noteiktais atbrīvojums ir piešķirts, dalībvalstis ievieš savos tiesību aktos attiecīgas sankcijas tiem gadījumiem, kad šādu sabiedrību gada pārskati vai ziņojumi nav sastādīti atbilstoši šīs direktīvas prasībām.12. DAĻANobeiguma noteikumi52. pants1. Komisijas uzraudzībā izveido Kontaktkomiteju. Tās funkcijas ir:a) neierobežojot Līguma 169. un 170. panta noteikumus, atvieglot šīs direktīvas saskaņotu ieviešanu, organizējot regulāras sanāksmes, lai jo īpaši risinātu praktiskas problēmas, kas rodas saistībā ar ieviešanu;b) vajadzības gadījumā sniegt Komisijai ieteikumus attiecībā uz papildinājumiem vai grozījumiem šajā direktīvā.2. Kontaktkomitejas sastāvā ir dalībvalstu un Komisijas pārstāvji. Priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis. Komisija nodrošina sekretariātu.3. Komiteju sasauc priekšsēdētājs vai nu pēc savas iniciatīvas, vai pēc kāda komitejas locekļa pieprasījuma.53. pants1. Šajā direktīvā Eiropas norēķinu vienība ir vienība, kas definēta Komisijas 1975. gada 18. decembra Lēmumā Nr. 3289/75/EOTK[5]. Ekvivalentu nacionālajā valūtā sākotnēji aprēķina pēc kursa, kas pastāv šīs direktīvas pieņemšanas dienā.2. Ik pēc pieciem gadiem Padome pēc Komisijas priekšlikuma pārbauda un vajadzības gadījumā pārskata summas, kas šajā direktīvā ir izteiktas Eiropas norēķinu vienībās, ņemot vērā Kopienas ekonomiskās un monetārās tendences.54. pantsŠī direktīva neskar dalībvalstu tiesību aktus, kas pieprasa, lai to sabiedrību gada pārskatus, kuras nav šo valstu jurisdikcijā, nodotu reģistrā, kurā ir uzskaitītas šādu sabiedrību filiāles.55. pants1. Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības divos gados pēc tās izziņošanas. Dalībvalstis tūlīt par to informē Komisiju.2. Dalībvalstis var noteikt, ka 1. punktā minētie noteikumi nav piemērojami, kamēr nav pagājuši 18 mēneši pēc 1. punktā minētā laika beigām.Taču šis 18 mēnešu laika periods var būt pieci gadi:a) nereģistrētiem uzņēmumiem Apvienotajā Karalistē un Īrijā;b) piemērojot 9. un 10. pantu un 23.-26. pantu par bilances un pelņas un zaudējumu pārskata shēmām, ja dalībvalsts šiem dokumentiem ir noteikusi citādas shēmas ne vairāk kā trīs gadus pirms šīs direktīvas pieņemšanas;c) piemērojot šo direktīvu attiecībā uz nolietojuma aprēķinu un atspoguļošanu bilancēs, ja nolietojums attiecas uz aktīviem tajos posteņos, kas minēti 9. panta C daļas II nodaļas 2. un 3. punktā, un 10. panta C daļas II nodaļas 2. un 3.punktā;d) piemērojot šīs direktīvas 47. panta 1. punktu, izņemot sabiedrības, uz kurām jau attiecas Direktīvas 68/151/EEK 2. panta 1. punkta f) apakšpunktā noteiktais pienākums publicēt pārskatus. Tādā gadījumā šīs direktīvas 47. panta 1. punkta otrais apakšpunkts attiecas uz gada pārskatiem un atzinumu, ko sastādījusi persona, kas ir atbildīga par pārskatu revīziju;e) piemērojot šīs direktīvas 51. panta 1. punktu.Turklāt 18 mēnešu periodu var pagarināt līdz astoņiem gadiem tām sabiedrībām, kuru galvenais darbības veids ir jūras kravu pārvadājumi un kuras jau darbojas brīdī, kad stājas spēkā 1. punktā minētie noteikumi.3. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus galvenos tiesību aktus, ko tās pieņem jomā, kuru regulē šī direktīva.56. pantsPienākums uzrādīt gada pārskatos 9., 10. un 23. līdz 26. pantā minētos posteņus, kas attiecas uz radniecīgām sabiedrībām, un pienākums sniegt informāciju par šīm sabiedrībām atbilstoši 13. panta 2. punktam, 14. pantam vai 43. panta 1. punkta 7. apakšpunktam stājas spēkā vienlaikus ar Padomes direktīvu par konsolidētajiem pārskatiem.57. pants1. Kamēr nav stājusies spēkā Padomes direktīva par konsolidētajiem pārskatiem, ievērojot Direktīvu 68/151/EEK un 77/91/EEK noteikumus, dalībvalstīm nav jāpiemēro nevienai valsts tiesību aktiem pakļautai atkarīgo sabiedrību grupai šīs direktīvas noteikumus par tādu atkarīgu sabiedrību gada pārskatu saturu, revīziju un publicēšanu, kur ir izpildīti tālākminētie noteikumi:a) uz dominējošo uzņēmumu ir jāattiecas kādas dalībvalsts tiesību aktiem;b) visiem atkarīgā uzņēmuma akcionāriem vai dalībniekiem ir jāpaziņo par savu piekrišanu atbrīvošanai no šī pienākuma; šāds paziņojums ir jāsagatavo par katru pārskata gadu;c) dominējošajam uzņēmumam ir jāpaziņo, ka tas sniedz garantijas saistībām, ko uzņemas atkarīgais uzņēmums;d) atkarīgais uzņēmums publicē paziņojumus, kas minēti apakšpunktos b) un c) saskaņā ar 47. panta 1. punkta pirmo apakšpunktu;e) atkarīgā uzņēmuma gada pārskati ir jākonsolidē koncerna gada pārskatos;f) atbrīvošana attiecībā uz atkarīgā uzņēmuma gada pārskatu gatavošanu, revīziju un publicēšanu ir jāatspoguļo koncerna gada pārskata pielikumā.2. Koncerna gada pārskatiem piemēro 47. un 51. pantu.3. Ciktāl iespējams, 2.-46. pants attiecas uz koncerna gada pārskatiem.58. pants1. Kamēr nav stājusies spēkā Padomes direktīva par konsolidētajiem pārskatiem un, ievērojot Direktīvas 77/91/EEK noteikumus, dalībvalstīm nav jāpiemēro neviena valsts tiesību aktiem pakļauta koncerna dominējošam uzņēmumam šīs direktīvas noteikumi par dominējošu uzņēmumu peļņas un zaudējumu pārskata revīziju un publicēšanu, ja ir izpildīti turpmāk minētie noteikumi:a) dominējošajiem uzņēmumiem šis atbrīvojums ir jāpublicē saskaņā ar 47. panta 1. punktu;b) dominējošā uzņēmuma gada pārskati ir jākonsolidē koncerna gada pārskatos;c) atbrīvojums attiecībā uz dominējošā uzņēmuma peļņas un zaudējumu pārskata revīziju un publicēšanu ir jāatspoguļo grupas gada pārskata pielikumā;d) dominējošā uzņēmuma peļņa vai zaudējumi, kas noteikti saskaņā ar šīs direktīvas principiem, ir jāuzrāda dominējošā uzņēmuma bilancē.2. Koncerna gada pārskatiem piemēro 47. un 51. pantu.3. Ciktāl iespējams, 2.-46. pants attiecas uz koncerna gada pārskatiem.59. pantsKamēr nav notikusi tālāka saskaņošana, dalībvalstis var atļaut novērtēt kapitāldaļas radniecīgās sabiedrībās, izmantojot pašu kapitāla vērtēšanas metodi, ja ir izpildīti tālākminētie nosacījumi:a) šīs novērtēšanas metodes lietošana ir jāatspoguļo tās sabiedrības gada pārskata pielikumā, kurš iegādājies kapitāldaļas;b) tās sabiedrības bilancē vai pielikumā, kurš iegādājies šīs kapitāldaļas, ir atsevišķi jāuzrāda jebkāda starpība, kas eksistēja kapitāldaļu iegādes brīdī starp iegādes cenu un kapitālu, ko šīs daļas pārstāv, ieskaitot radniecīgās sabiedrības rezerves, peļņu un zaudējumus un iepriekšējo gadu nesadalīto peļņu un zaudējumus;c) tās sabiedrības bilancē, kam pieder šādas kapitāldaļas, šo daļu iegādes cena ir jāpalielina vai jāsamazina, ņemot vērā radniecīgās sabiedrības gūto peļņu vai zaudējumus atbilstoši turētajai kapitāldaļai;d) summas, kas minētas c) apakšpunktā, ir jāuzrāda pa gadiem atsevišķā postenī ar attiecīgu nosaukumu tās sabiedrības peļņas un zaudējumu pārskatā, kam pieder šādas kapitāldaļas;e) ja radniecīgā sabiedrība izmaksā dividendes sabiedrībai, kam pieder šādas kapitāldaļas, attiecīgi tiek samazināta šo daļu iegrāmatotā vērtība;f) ja summas, kas uzrādītas peļņas un zaudējumu pārskatā atbilstoši d) apakšpunktam, pārsniedz jau saņemto dividenžu summu vai to dividenžu summu, ko var pieprasīt, starpība ir jāieskaita rezervē, ko nevar sadalīt akcionāriem.60. pantsKamēr nav notikusi tālāka saskaņošana, dalībvalstis var paredzēt, ka investīcijas, kurās investīciju sabiedrības 5. panta 2. punkta nozīmē ir ieguldījušas savus līdzekļus, novērtē, pamatojoties uz to tirgu vērtību.Šādā gadījumā dalībvalstis var arī atcelt investīciju sabiedrībām ar mainīgu kapitālu uzlikto pienākumu atsevišķi parādīt vērtības korekcijas, kas minētas 36. pantā.61. pantsKamēr nav stājusies spēkā Padomes direktīva par konsolidētajiem pārskatiem, dalībvalstīm nav jāpiemēro valsts likumiem pakļautu koncernu dominējošajiem uzņēmumiem 43. panta 1. punkta 2. apakšpunkta noteikumi par kapitālu un rezervēm un attiecīgo atkarīgo uzņēmumu peļņu un zaudējumiem, ja šādu uzņēmumu gada pārskati ir konsolidēti grupas gada pārskatos vai kapitāldaļas šajos uzņēmumos tiek vērtētas ar pašu kapitāla vērtēšanas metodi.62. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 1978. gada 25. jūlijāPadomes vārdā - priekšsēdētājs K. von Dohnanyi[1] OV C 129, 11.12.1972., 38. lpp.[2] OV C 39, 7.6.1973., 31. lpp.[3] OV L 65, 14.3.1968., 8. lpp.[4] OV L 26, 31.01.1977., 1. lpp.[5] OV L 327,-- 19.12.1975., 4. lpp.


title: Padomes direktīva (1978. gada 25. jūlijs) par zobārstu diplomu, sertifikātu un citu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu savstarpēju atzīšanu, tostarp par pasākumiem, kas palīdz sekmīgi īstenot tiesības veikt uzņēmējdarbību un brīvību sniegt pakalpojumus

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31978L0686

Oficiālais Vēstnesis L 233 , 24/08/1978 Lpp. 0001 - 0009 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 16 Sējums 1 Lpp. 0033  Speciālizdevums grieķu valodā Nodaļa 05 Sējums 3 Lpp. 0012  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 16 Sējums 1 Lpp. 0033  Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 06 Sējums 2 Lpp. 0032  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 06 Sējums 2 Lpp. 0032

		Padomes direktīva(1978. gada 25. jūlijs)par zobārstu diplomu, sertifikātu un citu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu savstarpēju atzīšanu, tostarp par pasākumiem, kas palīdz sekmīgi īstenot tiesības veikt uzņēmējdarbību un brīvību sniegt pakalpojumus(78/686/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 49., 57., 66. un 235. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [1],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [2],tā kā saskaņā ar Līgumu jebkāda ar pilsonību saistīta diskriminējoša attieksme attiecībā uz uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanu ir aizliegta kopš pārejas laika beigām; tā kā šādu uz pilsonību balstītas attieksmes principu piemēro atļaujas izsniegšanai, kas nepieciešama zobārsta darbības veikšanai un reģistrācijai vai līdzdalībai profesionālās organizācijās vai apvienībās;tā kā tomēr ir vēlams ieviest noteikumus, lai sekmētu efektīvu uzņēmējdarbības veikšanas un pakalpojumu sniegšanas brīvības īstenošanu zobārstu darbībā;tā kā saskaņā ar Līgumu dalībvalstīm nav jāpiešķir palīdzība, kas varētu deformēt uzņēmējdarbības veikšanas apstākļus;tā kā Līguma 57. panta 1. punkts nosaka, ka jāpieņem direktīvas par diplomu, sertifikātu un citu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu savstarpēju atzīšanu; tā kā šīs direktīvas mērķis ir diplomu, sertifikātu un citu zobārsta kvalifikāciju apliecinošu dokumentu atzīšana, kas ļauj uzsākt un veikt darbību zobārstniecībā, un diplomu, sertifikātu un citu specializēto zobārstu kvalifikāciju apliecinošo dokumentu atzīšana;tā kā attiecībā uz specializēto zobārstu apmācību savstarpēja kvalifikācijas atzīšana ir ieteicama, ja šīs kvalifikācijas, vienlaikus neesot specializēto zobārstu darbības uzsākšanas nosacījums, tomēr ir nosacījums speciālista nosaukuma izmantošanai;tā kā, ņemot vērā pašreizējās atšķirības starp dalībvalstīm attiecībā uz specializāciju skaitu zobārstniecībā un apmācību kursu veidu un ilgumu šādām specializācijām, jāpieņem noteikti koordinēšanas noteikumi, kas ļautu dalībvalstīm turpināt diplomu, sertifikātu un citu zobārstu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu savstarpēju atzīšanu; tā kā šādu koordinēšanu veic Padomes 1978. gada 25. augusta Direktīva 78/687/EEK par normatīvo un administratīvo aktu koordinēšanu attiecībā uz zobārstu darbību [3];tā kā, lai gan iepriekšminētā koordinēšana nebija paredzēta, lai saskaņotu visu dalībvalstu noteikumus par specializēto zobārstu apmācību, tomēr ir lietderīgi turpināt diplomu, sertifikātu un citu specializēto zobārstu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu savstarpēju atzīšanu, kas nav kopīgi visām dalībvalstīm, tomēr neizslēdzot vēlākas saskaņošanas iespēju šajā jomā; tā kā uzskatāms, ka diplomu, sertifikātu un citu specializēto zobārstu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu atzīšana jāierobežo dalībvalstīm, kur šāda specializācija ir pazīstama;tā kā attiecībā uz akadēmisko nosaukumu izmantošanu, jo direktīva par savstarpēju diplomu atzīšanu ne vienmēr nozīmē šo diplomu aptverto apmācību līdzvērtību, šādu nosaukumu izmantošana atļaujama tikai izsniedzējas dalībvalsts valodā vai tās dalībvalsts valodā, no kuras ieradies ārvalstnieks;tā kā, lai sekmētu šīs direktīvas piemērošanu valsts iestādēs, dalībvalstis var noteikt, ka papildus oficiālajiem apmācību sertifikātiem personai, kas atbilst šo iestāžu izvirzītajiem apmācības nosacījumiem, jāuzrāda savas izcelsmes dalībvalsts vai dalībvalsts, no kuras tā ieradusies, kompetentas iestādes izdots sertifikāts, kas apliecina, ka šie apmācību sertifikāti ir tie, uz kuriem attiecas šī direktīva;tā kā, sniedzot pakalpojumus, prasība reģistrēties vai darboties profesionālās organizācijās vai apvienībās, tā kā tā ir saistīta ar uzņēmējā valstī veikto darbību noteikto un pastāvīgo raksturu, tādā veidā nešaubīgi radītu šķēršļus personām, kas vēlas sniegt pakalpojumus tās darbības īslaicīgā rakstura dēļ; tā kā tādēļ šī prasība būtu jāatceļ; tā kā šajā gadījumā tomēr jānodrošina kontrole pār profesionālo disciplīnu, kas ir šo profesionālo organizāciju un iestāžu pienākums; tā kā šā iemesla dēļ saskaņā ar Līguma 62. panta piemērošanu, būtu jānosaka, ka attiecīgajai personai var lūgt iesniegt uzņēmējas dalībvalsts kompetentajai iestādei sīkas ziņas par pakalpojumu sniegšanu;tā kā attiecībā uz prasībām par labu reputāciju jāizšķir prasības, kas jāizpilda, uzsākot profesionālo darbību, un tās, kas jāizpilda, to veicot;tā kā, ciktāl tas attiecas uz algotiem zobārstiem, Padomes 1968. gada 15. oktobra Regula (EEK) Nr. 1612/68 par darba ņēmēju brīvu pārvietošanos Kopienā [4] neparedz īpašus noteikumus attiecībā uz labu reputāciju, profesionālo disciplīnu vai ietverto profesiju nosaukumu izmantošanu; tā kā atkarībā no katras atsevišķas dalībvalsts šādus noteikumus piemēro vai var piemērot gan darbiniekiem, gan pašnodarbinātām personām; tā kā zobārstu darbība visās dalībvalstīs ir vai tiks pakļauta diploma, sertifikāta vai cita zobārstniecības kvalifikāciju apliecinoša dokumenta esamībai; tā kā šādu darbību veic gan darbinieki, gan pašnodarbinātas personas vai viena un tā pati persona abos stāvokļos savas profesionālās karjeras laikā; tā kā, lai iespēju robežās iedrošinātu viņu brīvu pārvietošanos Kopienā, nepieciešams paplašināt šo direktīvu, lai tā attiektos uz algotiem zobārstiem;tā kā zobārsta profesija vēl nav reglamentēta Itālijā; tā kā šā iemesla dēļ nepieciešams piešķirt Itālijai papildu laikposmu citu dalībvalstu izdoto zobārstu diplomu atzīšanai;tā kā turklāt tas nozīmē, ka Itālijā izdota doktora diploma īpašnieki var neiegūt sertifikātu, kas atbilst šīs direktīvas 19. panta prasībām;tā kā šajos apstākļos nepieciešams no vienas puses atlikt Itālijas pienākumu atzīt citu dalībvalstu izdotos diplomus un no otras puses dalībvalstu pienākumu atzīt Itālijas izdotos diplomus kā noteikts 19. pantā,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.I NODAĻADARBĪBAS JOMA1. pantsŠī direktīva attiecas uz zobārstu darbību, kā noteikts Direktīvas 78/687/EEK 5. pantā, ko veic ar šādiem nosaukumiem:- Vācijā:Zahnarzt,- Beļģijā:licencié en science dentaire/licentiaat in de tandheelkunde,- Dānijā:tandlaege,- Francijā:chirurgien-dentiste,- Īrijā:dentist, dental practitioner or dental surgeon,- Itālijā:diploms, kura nosaukumu Itālija paziņos dalībvalstīm un Komisijai 24. panta 1. punktā noteiktajā termiņā,- Luksemburgā:médecin-dentiste,- Nīderlandē:tandarts,- Apvienotajā Karalistē:dentist, dental practitioner vai dental surgeon.II NODAĻADIPLOMI, SERTIFIKĀTI UN CITI ZOBĀRSTNIECĪBAS KVALIFIKĀCIJU APLIECINOŠI DOKUMENTI2. pantsKatra dalībvalsts atzīst diplomus, sertifikātus un citus zobārstniecības kvalifikāciju apliecinošus dokumentus, ko viena dalībvalsts izdevusi otras dalībvalsts pilsoņiem saskaņā ar Direktīvas 78/687/EEK 1. pantu un kas uzskaitīti šīs direktīvas 3. pantā, piešķirot šai kvalifikācijai tādu pašu nozīmi savā teritorijā kā dalībvalsts pašas piešķirtai saistībā ar zobārsta darbības uzsākšanu un veikšanu.3. pantsDiplomi, sertifikāti un citi kvalifikāciju apliecinoši dokumenti, kas minēti 2. pantā, ir šādi:a) Vācijā:1. "Zeugnis über die zahnärztliche Staatsprüfung" (Valsts pārbaudes sertifikāts zobārstniecībā), ko izsniedz kompetentas valsts iestādes,2. Vācijas Federatīvās republikas kompetentu iestāžu izdotie sertifikāti, kas apliecina, ka pēc 1945. gada 8. maija Vācijas Demokrātiskās republikas kompetentu iestāžu izdotos diplomus atzīst par līdzvērtīgiem 1. punktā uzskaitītajiem;b) Beļģijā:"diplôme légal de licencié en science dentaire/wettelijk diploma van licentiaat in de tandheelkunde" (zobārstniecības zinātniskā grāda ieguvēja oficiāls diploms), ko izsniedz augstskolu medicīnas fakultātes vai augstskolu eksaminētāju Galvenā kolēģija vai Valsts kolēģija;c) Dānijā:"bevis for tandlaegeeksamen (kandidateksamen") (oficiāls diploms, kas apliecina, ka īpašnieks nokārtojis eksāmenu zobārstniecībā), ko izsniedz zobārstniecības skolas kopā ar "Sundhedsstyrelsen" (Valsts Veselības padome) izdoto dokumentu, kas apliecina, ka viņš noteiktu laikposmu strādājis kā asistents;d) Francijā:1. "diplôme d'État de chirurgien-dentiste" (Zobārsta valsts diploms), ko līdz 1973. gadam izsniegušas augstskolu medicīnas fakultātes vai augstskolu medicīnas un farmācijas apvienotās fakultātes,2. "diplôme d'État de docteur en chirurgie dentaire" (Zobārsta doktora valsts diploms), ko izsniedz augstskolas;e) Īrijā:- Bachelor in Dental Science (B. Dent. Sc.),- Bachelor of Dental Surgery (BDS) vai- Licentiate in Dental Surgery (LDS) diploms,ko izsniedz augstskolas vai Īrijas Karaliskā Ķirurģijas koledža;f) Itālijā:diploms, kura nosaukumu Itālija paziņos dalībvalstīm un Komisijai 24. panta 1. punktā noteiktajā termiņā;g) Luksemburgā:"diplôme d'État de docteur en médecine dentaire" (Zobārstniecības doktora valsts diploms), ko izsniedz Valsts Eksaminētāju Kolēģija;h) Nīderlandē:"universitair getuigschrift van een met goed gevolg afgelegd tandartsexamen" (augstskolas sertifikāts, kas apliecina sekmes zobārsta eksāmenā);i) Apvienotajā Karalistē:- Bachelor of Dental Surgery (BDS or B. Ch. D) vai- Licentiate in Dental Surgery (LDS) diploms,ko izsniedz augstskolas un karaliskās koledžas.III NODAĻADIPLOMI, SERTIFIKĀTI UN CITI SPECIALIZĒTĀS ZOBĀRSTNIECĪBAS KVALIFIKĀCIJU APLIECINOŠI DOKUMENTI, KAS RAKSTURĪGI DIVĀM VAI VĒL VAIRĀK DALĪBVALSTĪM4. pantsKatra dalībvalsts, kurai ir šajā jomā ar normatīviem vai administratīviem aktiem pieņemti noteikumi, atzīst diplomus, sertifikātus un citus zobārstu, kas specializējušies ortodontijā vai zobārstniecībā, kvalifikāciju apliecinošus dokumentus, ko viena dalībvalsts izdevusi citas dalībvalsts pilsoņiem saskaņā ar Direktīvas 78/687/EEK 2. un 3. pantu un kas uzskaitīti 5. pantā, piešķirot šādām kvalifikācijām tādu pašu nozīmi savā teritorijā kā pašas izdotajiem diplomiem, sertifikātiem un citiem kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem.5. pantsDiplomi, sertifikāti un citi kvalifikāciju apliecinoši dokumenti, kas minēti 4. pantā, ir šādi:1. Ortodontija- Vācijā:"fachzahnärztliche Anerkennung für Kieferorthopädie" (ortodonta sertifikāts), ko izsniedz "Landeszahnärztekammern" ("Länder" Zobārstu Palāta),- Dānijā:"bevis for tilladelse til at betegne sig som specialtandlaege i ortodonti" (sertifikāts, kas dod tiesības izmantot tāda zobārsta nosaukumu, kurš specializējies ortodontijā), ko izsniedz "Sundhedsstyrelsen" (Valsts Veselības Padome),- Francijā:"le titre de spécialiste en orthodontie" (ortodontijas speciālista nosaukums), ko izsniedz valsts iestāde, kura atzīta par kompetentu šajā jautājumā,- Īrijā:"certificate of specialist dentist in orthodontics"(zobārsta, ortodontijas speciālista sertifikāts), ko izsniedz kompetenta valsts iestāde, kuru norādījis kompetents ministrs,- Nīderlandē:"getuigschrift van erkenning en inschrijving als orthodontist in het Specialistenregister" (sertifikāts, kas apliecina, ka attiecīgā persona oficiāli atzīta un ka tās vārds ierakstīts kā ortodonts speciālistu reģistrā), ko izsniedz "Specialisten-Registratiecommissie (SRC)" (Speciālistu Reģistrācijas Padome),- Apvienotajā Karalistē:"certificate of completion of specialist training in orthodontics"(sertifikāts par speciālistu apmācības ortodontijā pabeigšanu), ko izsniedz valsts iestāde, kura atzīta par kompetentu šajā jautājumā.2. Zobārstniecība- Vācijā:"fachzahnärztliche Anerkennung für Oralchirurgie/Mundchirurgie" (zobārsta sertifikāts), ko izsniedz "Landeszahnärztekammern" ("Länder" Zobārstu Palāta),- Dānijā:"bevis for tilladelse til at betegne sig som specialtandlaege i hospitalsodontologi" (sertifikāts, kas dod tiesības izmantot tāda zobārsta nosaukumu, kurš specializējies slimnīcas ortodontijā), ko izsniedz "Sundhedsstyrelsen" (Valsts Veselības Padome),- Īrijā:"certificate of specialist dentist in oral surgery" (zobārstniecības speciālista sertifikāts), ko izsniedz kompetenta valsts iestāde, kuru norādījis kompetents ministrs,- Nīderlandē:"getuigschrift van erkenning en inschrijving als kaakchirurg in het Specialistenregister" (sertifikāts, kas apliecina, ka attiecīgā persona oficiāli atzīta un ka tās vārds ierakstīts kā zobārsts speciālistu reģistrā), ko izsniedz "Specialisten-Registratiecommissie (SRC)" (Speciālistu Reģistrācijas Padome),- Apvienotajā Karalistē:"certificate of completion of specialist training in oral surgery" (sertifikāts par mutes ķirurģijas speciālistu apmācības pabeigšanu), ko izsniedz valsts iestāde, kura atzīta par kompetentu šajā jautājumā.6. pants1. Dalībvalstu pilsoņiem, kas vēlas iegūt vienu no diplomiem, sertifikātiem vai citiem specializēto zobārstu kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem, ko neizsniedz izcelsmes dalībvalstī vai dalībvalstī, no kurienes ārvalstnieks ieradies, uzņēmēja dalībvalsts var prasīt izpildīt apmācības nosacījumus, kas specialitātei noteikti tās normatīvajos un administratīvajos aktos.2. Tomēr uzņēmēja dalībvalsts pilnīgi vai daļēji ņem vērā apmācību posmus, ko 1. punktā minētie pilsoņi pabeiguši un ko apliecina tāda diploma, sertifikāta vai apmācību apliecinoša dokumenta esamība, kuru izdevušas kompetentas izcelsmes dalībvalsts vai dalībvalsts, no kuras ārvalstnieks ieradies, iestādes, ar noteikumu, ka šie apmācības posmi atbilst uzņēmējā dalībvalstī attiecīgajai specializētajai apmācībai prasītajiem.3. Kompetentās uzņēmējas dalībvalsts iestādes vai struktūras pēc attiecīgās personas speciālistu apmācības satura un ilguma pārbaudes, ņemot par pamatu iesniegtos diplomus, sertifikātus un citus kvalifikāciju apliecinošus dokumentus, informē viņu par nepieciešamās papildu apmācības laikposmu un jomām, kas tajā jāaptver.IV NODAĻAPASTĀVOŠIE APSTĀKĻI7. pants1. Ja dalībvalstu pilsoņu diplomi, sertifikāti un citi kvalifikāciju apliecinoši dokumenti neizpilda visas minimālās apmācības prasības, kas noteiktas Direktīvas 78/687/EEK 1. pantā, katra dalībvalsts atzīst par pietiekošiem pierādījumiem diplomus, sertifikātus un citus zobārstniecības kvalifikāciju apliecinošus dokumentus, ko šīs dalībvalstis izdevušas pirms Direktīvas 78/687/EEK īstenošanas, kurus papildina sertifikāts, kas apliecina, ka šie pilsoņi lietpratīgi un likumīgi veikuši attiecīgās darbības vismaz trīs gadus pēc kārtas piecu gadu laikā pirms sertifikāta izdošanas.2. Ja dalībvalstu pilsoņu diplomi, sertifikāti un citi specializēto zobārstniecības kvalifikāciju apliecinoši dokumenti neatbilst visām minimālās apmācības prasībām saskaņā ar Direktīvas 78/687/EEK 2. un 3. pantu, katra dalībvalsts atzīst par pietiekošu pierādījumu diplomus, sertifikātus un citus specializēto zobārstniecības kvalifikāciju apliecinošus dokumentus, kurus šīs dalībvalstis izdevušas pirms Direktīvas 78/687/EEK īstenošanas. Tomēr dalībvalsts pieprasa, lai šādus diplomus, sertifikātus un citus kvalifikāciju apliecinošus dokumentus papildina sertifikāts, ko izdevušas kompetentas izcelsmes dalībvalsts vai dalībvalsts, no kuras ieradies ārvalstnieks, iestādes vai struktūras un kas apliecina, ka persona darbojusies specializētajā zobārstniecībā laikposmā, kas ir divas reizes ilgāks par starpību starp specializētās apmācības ilgumu izcelsmes dalībvalstī vai dalībvalstī, no kuras ārvalstnieks ieradies, un minimālo apmācību laikposmu, kas minēts Direktīvā 78/687/EEK, ja šie diplomi, sertifikāti un citi kvalifikāciju apliecinoši dokumenti neizpilda minimālo apmācības laikposmu, kas noteikts Direktīvas 78/687/EEK 2. pantā.Tomēr, ja pirms šīs direktīvas īstenošanas uzņēmēja dalībvalsts pieprasa minimālo apmācības laikposmu, kas ir īsāks par Direktīvas 78/687/EEK 2. pantā noteikto, 1. apakšpunktā minēto starpību var noteikt tikai, atsaucoties uz šīs valsts noteikto minimālo apmācības laikposmu.V NODAĻAAKADĒMISKĀ NOSAUKUMA IZMANTOŠANA8. pants1. Neskarot 17. pantu, uzņēmēja dalībvalstis nodrošina, ka dalībvalstu pilsoņiem, kas izpilda 2., 4., 7. un 19. panta nosacījumus, ir tiesības izmantot likumīgo akadēmisko nosaukumu, ciktāl tas nav identisks profesionālajam nosaukumam vai tā saīsinājumam to izcelsmes dalībvalstī vai dalībvalstī, no kurienes tie ieradušies, šīs valsts valodā. Uzņēmēja dalībvalsts var prasīt, lai šim nosaukumam sekotu vārds un tās iestādes vai eksaminācijas kolēģijas atrašanās vieta, kas to izdevusi.2. Ja izcelsmes dalībvalstī vai dalībvalstī, no kuras ārvalstnieks ieradies, izmantoto akadēmisko nosaukumu uzņēmējā dalībvalstī var sajaukt ar nosaukumu, kam šajā valstī nepieciešama papildu apmācība, ko attiecīgā persona nav izgājusi, uzņēmēja dalībvalsts var pieprasīt, lai šī persona izmanto nosaukumu, ko lieto izcelsmes dalībvalstī vai dalībvalstī, no kuras tā ieradusies, piemērotā formulējumā, ko izveido uzņēmēja dalībvalsts.VI NODAĻANOTEIKUMI, KAS ĻAUJ EFEKTĪVI ĪSTENOT TIESĪBAS VEIKT UZŅĒMĒJDARBĪBU, KĀ ARĪ VEICINA PAKALPOJUMU SNIEGŠANAS BRĪVĪBU ZOBĀRSTU DARBĪBĀA. Noteikumi, kas saistīti ar tiesībām veikt uzņēmējdarbību9. pants1. Uzņēmēja dalībvalsts, kas pieprasa saviem pilsoņiem labu personisko īpašību vai labas reputācijas pierādījumus, kad tie sāk kādu no 1. pantā minētajām darbībām, no citu dalībvalstu pilsoņiem kā pietiekamu pierādījumu pieņem sertifikātu, ko izdevusi kompetenta izcelsmes dalībvalsts vai tās dalībvalsts iestāde, no kuras ārvalstnieks ieradies, un kas apliecina, ka izpildītas dalībvalsts labu personisko īpašību vai labas reputācijas prasības attiecīgās darbības uzsākšanai.2. Ja izcelsmes dalībvalsts vai dalībvalsts, no kuras ārvalstnieks ieradies, neprasa labu personisko īpašību vai labas reputācijas pierādījumus personām, kas vēlas uzsākt attiecīgo darbību, uzņēmēja dalībvalsts var pieprasīt izcelsmes dalībvalsts vai dalībvalsts, no kuras ārvalstnieks ieradies, pilsoņiem izvilkumu no "tiesas ieraksta" vai, ja tas nav iespējams, līdzvērtīgu dokumentu, ko izdevusi kompetenta izcelsmes dalībvalsts vai tās dalībvalsts iestāde, no kuras ārvalstnieks ieradies.3. Ja uzņēmējai dalībvalstij ir precīzi zināms būtisks fakts, kas noticis pirms attiecīgās personas uzņēmējdarbības šajā valstī ārpus tās teritorijas kas varētu ietekmēt attiecīgās darbības sākšanu tās teritorijā, tā var informēt izcelsmes dalībvalsti vai dalībvalsti, no kuras ārvalstnieks ieradies.Izcelsmes dalībvalsts vai dalībvalsts, no kuras ārvalstnieks ieradies, pārbauda faktu pareizību, ja tie varētu ietekmēt attiecīgās darbības sākšanu šajā valstī. Šīs valsts iestādes lemj par veicamā pētījuma raksturu un apjomu un informē uzņēmēju dalībvalsti par turpmākām darbībām, ko tās veic attiecībā uz izdotajiem sertifikātiem vai dokumentiem.4. Dalībvalstis nodrošina sniegtās informācijas konfidencialitāti.10. pants1. Ja uzņēmējā dalībvalstī spēkā ir ar normatīviem un administratīviem aktiem noteiktie noteikumi, kas nosaka prasības par labām personiskajām īpašībām vai labu reputāciju, tostarp noteikumi par disciplināro atbildību nopietna profesionāla pārkāpuma gadījumā vai notiesāšanu par kriminālnoziegumiem un tie ir saistīti ar 1. pantā minēto darbību veikšanu, izcelsmes dalībvalsts vai dalībvalsts, no kuras ārvalstnieks ieradies, sniedz uzņēmējai dalībvalstij visu nepieciešamo informāciju par profesionāla vai administratīva rakstura disciplinārās atbildības pasākumiem, kas veikti attiecībā uz personu, vai par kriminālsodiem, kas tai piespriesti, veicot profesionālo darbību izcelsmes dalībvalstī vai dalībvalstī, no kuras persona ieradusies.2. Ja uzņēmējai dalībvalstij ir precīzi zināms būtisks fakts, kas noticis pirms attiecīgās personas uzņēmējdarbības šajā valstī ārpus tās teritorijas un kas varētu ietekmēt attiecīgās darbības veikšanu tās teritorijā, tā var informēt izcelsmes dalībvalsti vai dalībvalsti, no kuras ārvalstnieks ieradies.Izcelsmes dalībvalsts vai dalībvalsts, no kuras ārvalstnieks ieradies, pārbauda faktu pareizību, ja tie varētu ietekmēt attiecīgās darbības veikšanu šajā valstī. Šīs valsts iestādes lemj par veicamā pētījuma raksturu un apjomu un informē uzņēmēju dalībvalsti par turpmākām darbībām, ko tās veic attiecībā uz informāciju, kuru tās sniegušas saskaņā ar 1. punktu.3. Dalībvalstis nodrošina pārsūtītās informācijas konfidencialitāti.11. pantsJa uzņēmēja dalībvalsts no saviem pilsoņiem, kas vēlas sākt vai veikt kādu no 1. pantā minētajām darbībām, prasa sertifikātu par fizisko un garīgo veselību, šī dalībvalsts kā pietiekamu pierādījumu pieņem dokumentu, ko pieprasa izcelsmes dalībvalstī vai dalībvalstī, no kuras ārvalstnieks ieradies.Ja izcelsmes dalībvalsts vai dalībvalsts, no kuras ārvalstnieks ieradies, neizvirza šāda veida prasības personām, kas vēlas sākt vai veikt attiecīgās darbības, uzņēmēja dalībvalsts no šāda pilsoņa pieņem sertifikātu, ko izdevusi kompetenta šīs valsts iestāde, kura atbilst uzņēmējā dalībvalstī izdotajiem sertifikātiem.12. pantsDokumentus, kas izdoti saskaņā ar 9., 10. un 11. pantu, nedrīkst iesniegt vēlāk kā pēc trīs mēnešiem pēc to izdošanas datuma.13. pants1. Kārtība, kādā attiecīgai personai atļauj sākt kādu no 1. pantā minētajām darbībām, saskaņā ar 9., 10. un 11. pantu, jāveic pēc iespējas ātrāk un ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc visu ar šo personu saistīto dokumentu iesniegšanas, neņemot vērā aizkavēšanās, ko rada lūgumi, kuri var būt iesniegti par šīs procedūras beigšanu.2. 9. panta 3. punktā un 10. panta 2. punktā minētajos gadījumos prasību veikt atkārtotu pārbaudi atliek uz 1. punktā noteikto laikposmu.Dalībvalsts, ar kuru tas apspriests, sniedz atbildi trīs mēnešu laikā.Saņemot atbildi, vai laikposma beigās uzņēmēja dalībvalsts turpina 1. punktā minēto procedūru.14. pantsJa uzņēmēja dalībvalsts saviem pilsoņiem, kas vēlas sākt vai veikt kādu no 1. pantā minētajām darbībām, prasa dot zvērestu vai svinīgu solījumu un ja šāda zvēresta vai paziņojuma formu nevar izmantot citas dalībvalsts pilsoņi, šī dalībvalsts piedāvā attiecīgajai personai atbilstīgu un līdzvērtīgu zvēresta vai paziņojuma formu.B. Noteikumi attiecībā uz pakalpojumu sniegšanu15. pants1. Ja dalībvalsts saviem pilsoņiem, kas vēlas sākt vai veikt kādu no 1. pantā minētajām darbībām, pieprasa piederību vai reģistrāciju profesionālā organizācijā vai struktūrā vai tās atļauju, pakalpojumu sniegšanai šī dalībvalsts atbrīvo citu dalībvalstu pilsoņu no šīs prasības.Attiecīgā persona sniedz pakalpojumus ar tādām pašām tiesībām un pienākumiem kā uzņēmējas dalībvalsts pilsoņi; tā ir jo īpaši pakļauta profesionāla un administratīva rakstura rīcības noteikumiem, ko piemēro šajā dalībvalstī.Šajā nolūkā un papildus paziņojumam attiecībā uz 2. punktā minēto pakalpojumu sniegšanu, dalībvalstis, lai ļautu īstenot to teritorijā spēkā esošos ar profesionālo uzvedību saistītos noteikumus, var paredzēt automātisku pagaidu reģistrāciju vai pro forma līdzdalību profesionālā organizācijā vai iestādē, vai iekļaušanu reģistrā ar noteikumu, ka šāda reģistrācija nekavē vai nesarežģī pakalpojumu sniegšanu un nerada papildu izdevumus personai, kas sniedz pakalpojumus.Ja uzņēmēja dalībvalsts paredz pasākumu saskaņā ar otro apakšpunktu vai uzzina par faktiem, kas ir pretrunā ar šiem noteikumiem, tā nekavējoties informē dalībvalsti, kur attiecīga persona darbojas.2. Uzņēmēja dalībvalsts var prasīt, lai attiecīgā persona izdara iepriekšēju paziņojumu kompetentajām iestādēm par pakalpojumu sniegšanu, ja tā ietver pagaidu uzturēšanos tās teritorijā.Steidzamos gadījumos šo paziņojumu var izdarīt cik ātri vien iespējams pēc pakalpojumu sniegšanas.3. Saskaņā ar 1. un 2. punktu, uzņēmēja dalībvalsts var prasīt, lai attiecīgā persona iesniedz vienu vai vairākus dokumentus, kas ietver šādu informāciju:- 2. punktā minēto paziņojumu,- sertifikātu, kas apliecina, ka attiecīgā persona likumīgi veic attiecīgās darbības dalībvalstī, kurā tā darbojas,- sertifikātu, kas apliecina, ka attiecīgajai personai ir kāds no diplomiem, sertifikātiem vai citiem kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem, kas derīgs attiecīgo pakalpojumu sniegšanai un minēts šajā direktīvā.4. 3. punktā minēto dokumentu vai dokumentus nedrīkst iesniegt vēlāk kā pēc 12 mēnešiem pēc to izdošanas datuma.5. Ja dalībvalsts uz laiku vai pastāvīgi pilnīgi vai daļēji savam pilsonim vai citas dalībvalsts pilsonim, kas darbojas tās teritorijā, atņem tiesības veikt kādu no 1. pantā minētajām darbībām, tā nodrošina pagaidu vai pastāvīgu 3. punkta otrajā ievilkumā minētā sertifikāta anulēšanu.16. pantsJa uzņēmējā dalībvalstī pieprasa reģistrāciju valsts sociālā nodrošinājuma iestādē rēķinu apmaksāšanai apdrošināšanas iestādēs attiecībā uz pakalpojumiem, kas sniegti sociālā nodrošinājuma sistēmā apdrošinātām personām, šī dalībvalsts atbrīvo citā dalībvalstī darbojošos pilsoņus no šīs prasības, ja pakalpojumu sniegšana ir saistīta ar attiecīgās personas pārceļošanu.Visos gadījumos, kad pakalpojumu sniegšana saistīta ar attiecīgās personas pārceļošanu, uzņēmēja dalībvalsts var prasīt, lai tā šai iestādei iepriekš vai steidzamos gadījumos — cik ātri vien iespējams sniedz informāciju par sniegtajiem pakalpojumiem.C. Noteikumi, kas kopīgi tiesībām veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvībai17. pants1. Ja uzņēmējā dalībvalstī profesionālā nosaukuma izmantošana attiecībā uz kādu no 1. pantā minētajām darbībām pakļauta noteikumiem, citu dalībvalstu pārstāvji, kas atbilst 2. panta, 7. panta 1. punktā un 19. pantā minētajiem nosacījumiem, izmanto uzņēmējas dalībvalsts profesionālo nosaukumu, kas šajā valstī atbilst kvalifikācijas nosacījumiem, un izmanto saīsināto nosaukumu.2. 1. punkts attiecas arī uz zobārsta profesionālā nosaukuma izmantošanu personām, kas attiecīgi atbilst 4. panta un 7. panta 2. punkta nosacījumiem.18. pants1. Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai ļautu attiecīgajām personām saņemt informāciju par veselības un sociālā nodrošinājuma tiesību aktiem un, nepieciešamības gadījumā, par dalībvalsts profesionālo ētiku.Šim nolūkam dalībvalstis var izveidot informācijas centrus, kuros šīs personas var iegūt nepieciešamo informāciju. Ja persona veic uzņēmējdarbību uzņēmējā dalībvalstī, tā var pieprasīt, lai attiecīgā persona sazinās ar šiem centriem.2. Dalībvalstis var izveidot 1. punktā minētos centrus kompetentajās iestādēs un struktūrās, kas jānosaka 24. panta 1. punktā noteiktajā laikposmā.3. Dalībvalstis rūpējas par to, lai vajadzības gadījumā attiecīgās personas savās un savu pacientu interesēs iegūtu valodu zināšanas, kas nepieciešamas profesijas veikšanai uzņēmējā dalībvalstī.VII NODAĻAPĀREJAS NOTEIKUMI, KAS SAISTĪTI AR ITĀLIJAS ĪPAŠO STĀVOKLI19. pantsNo brīža, kad Itālija veic vajadzīgos pasākumus, lai panāktu atbilstību šai direktīvai, dalībvalstis šīs direktīvas 1. pantā minēto darbību veikšanai atzīst diplomus, sertifikātus un citus medicīnas kvalifikāciju apliecinošus dokumentus, kas Itālijā izsniegti personām, kuras uzsākušas augstskolas medicīnisko apmācību ne vēlāk kā 18 mēnešus pēc šīs direktīvas izsludināšanas, ko papildina kompetentu Itālijas iestāžu izdots sertifikāts, kurš apliecina, ka šīs personas lietpratīgi un likumīgi Itālijā veikušas Direktīvas 78/687/EEK 5. pantā minētās darbības vismaz trīs gadus pēc kārtas piecu gadu laikposmā pirms sertifikāta izdošanas un ka šīm personām ļauts veikt minēto darbību saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā šīs direktīvas 3. panta f) apakšpunktā minēto diplomu, sertifikātu un citu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu turētājiem.No 1. apakšpunktā minētās trīs gadu pieredzes prasības atsakās gadījumā, ja personas sekmīgi pabeigušas vismaz trīs gadu mācības, ko kompetentas iestādes atzinušas par līdzvērtīgām Direktīvas 78/687/EEK 1. pantā minētajai apmācībai.VIII NODAĻANOBEIGUMA NOTEIKUMI20. pantsDalībvalstis, kuras pieprasa, lai to pilsoņi pabeigtu sagatavošanas apmācības, lai iegūtu tiesības ieņemt zobārsta vietu sociālā nodrošinājuma sistēmā, var izvirzīt šādu pašu prasību citu dalībvalstu pilsoņiem astoņu gadu laikā pēc šīs direktīvas izsludināšanas. Tomēr apmācības laiks nevar būt ilgāks par sešiem mēnešiem.21. pantsPamatotu šaubu gadījumā uzņēmēja dalībvalsts var pieprasīt, lai kompetentas citas dalībvalsts iestādes apstiprina diplomu, sertifikātu un citu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu autentiskumu, kas izdoti šajā dalībvalstī un minēti II, III un IV nodaļā, un apstiprina, ka attiecīgā persona izpildījusi Direktīvā 78/687/EEK noteiktās apmācības prasības.22. pants24. panta 1. punktā noteiktajā termiņā dalībvalstis nosaka iestādes un struktūras, kas kompetentas izdot vai saņemt diplomus, sertifikātus un citus kvalifikāciju apliecinošus dokumentus, kā arī dokumentus un informāciju, kas minēta šajā direktīvā, un nekavējoties par to informē citas dalībvalstis un Komisiju.23. pantsŠī direktīva attiecas arī uz dalībvalstu pilsoņiem, kas saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 1612/68 kā darbinieki veic vai veiks kādu no 1. pantā minētajām darbībām.24. pants1. Dalībvalstis veic pasākumus, kas nepieciešami, lai panāktu atbilstību šai direktīvai 18 mēnešu laikā pēc tās izsludināšanas un nekavējoties par to informē Komisiju. Tomēr Itālija veic šos pasākumus ilgākais sešu gadus un jebkurā gadījumā, kad nepieciešams panākt atbilstību Direktīvai 78/687/EEK.2. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus galvenos savu tiesību aktus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.25. pantsJa dalībvalsts sastopas ar būtiskiem sarežģījumiem kādā sfērā šīs direktīvas piemērošanā, Komisija kopā ar valsti šos sarežģījumus izskata un pieprasa atzinumu Veselības aizsardzības augstāko amatpersonu komitejai, kas izveidota ar Lēmumu 75/365/EEK [5], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 78/689/EEK [6].Vajadzības gadījumā Komisija Padomei iesniedz attiecīgus priekšlikumus.26. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 1978. gada 25 jūlijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsK. von Dohnanyi[1] OV C 101, 4.8.1970., 19. lpp.[2] OV C 36, 28.3.1970., 17. lpp.[3] OV L 233, 24.8.1978., 10. lpp.[4] OV L 257, 19.10.1968., 2. lpp.[5] OV L 167, 30.6.1975., 19. lpp.[6] OV L 233, 24.8.1978., 17. lpp.--------------------------------------------------