title: Komisijas Direktīva 2011/32/ES ( 2011. gada 8. marts ), ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK, lai tajā kā darbīgo vielu iekļautu izoksabēnu, un groza Komisijas Lēmumu 2008/934/EK  Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               9.3.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 62/19

         KOMISIJAS DIREKTĪVA 2011/32/ES
   (2011. gada 8. marts),
   ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK, lai tajā kā darbīgo vielu iekļautu izoksabēnu, un groza Komisijas Lēmumu 2008/934/EK
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvu 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (1) un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Komisijas Regulās (EK) Nr. 451/2000 (2) un (EK) Nr. 1490/2002 (3) paredzēti sīki izstrādāti noteikumi Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā minētās darba programmas trešā posma īstenošanai un sniegts to darbīgo vielu saraksts, kuras jānovērtē attiecībā uz to iespējamo iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Izoksabēns ir minētajā sarakstā.

               (2)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1490/2002 11.e pantu iesniedzējs atsauca savu atbalstu šīs darbīgās vielas iekļaušanai Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā divu mēnešu laikā no novērtējuma ziņojuma projekta saņemšanas. Līdz ar to par izoksabēna neiekļaušanu tika pieņemts Komisijas 2008. gada 5. decembra Lēmums 2008/934/EK par dažu darbīgo vielu neiekļaušanu Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā un tādu augu aizsardzības līdzekļu atļauju atsaukšanu, kuros ir minētās vielas (4).

               (3)

               Sākotnējais iesniedzējs (turpmāk “pieteikuma iesniedzējs”) saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. punktu iesniedza jaunu pieteikumu, kurā pieprasīja piemērot paātrināto procedūru, kas paredzēta 14. un 19. pantā Komisijas 2008. gada 17. janvāra Regulā (EK) Nr. 33/2008, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Padomes Direktīvas 91/414/EEK piemērošanai attiecībā uz parasto un paātrināto procedūru to darbīgo vielu novērtēšanai, kas veidoja darba programmas daļu, kura minēta šīs direktīvas 8. panta 2. punktā, bet nav iekļautas I pielikumā (5).

               (4)

               Pieteikumu iesniedza Zviedrijai, kura ar Regulu (EK) Nr. 1490/2002 bija izraudzīta par ziņotāju dalībvalsti. Tika ievērots paātrinātās procedūras termiņš. Darbīgās vielas specifikācija un atļautie lietošanas veidi ir tādi paši kā tie, uz kuriem attiecas Lēmums 2008/934/EK. Minētais pieteikums atbilst arī visām pārējām Regulas (EK) Nr. 33/2008 15. pantā minētajām pamatprasībām un procedūras prasībām.

               (5)

               Zviedrija izvērtēja pieteikuma iesniedzēja iesniegtos papildu datus un sagatavoja papildu ziņojumu. Tā minēto ziņojumu 2009. gada 20. novembrī nosūtīja Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (turpmāk “iestāde”) un Komisijai. Iestāde papildu ziņojumu darīja zināmu pārējām dalībvalstīm un pieteikuma iesniedzējam, lai tie varētu izteikt piezīmes, un saņemtās piezīmes nosūtīja Komisijai. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 33/2008 20. panta 1. punktu un pēc Komisijas pieprasījuma iestāde savu secinājumu par izoksabēnu iesniedza Komisijai 2010. gada 27. augustā (6). Dalībvalstis un Komisija pārskatīja novērtējuma ziņojuma projektu, papildu ziņojumu un iestādes secinājumu Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā un 2011. gada 28. janvārī pabeidza Komisijas pārskata ziņojumu par izoksabēnu.

               (6)

               Dažādajās veiktajās pārbaudēs konstatēja, ka izoksabēnu saturošus augu aizsardzības līdzekļus var uzskatīt par tādiem, kas kopumā atbilst Direktīvas 91/414/EEK 5. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā noteiktajām prasībām, jo īpaši attiecībā uz lietošanas veidiem, kas tika pārbaudīti un sīki izklāstīti Komisijas pārskata ziņojumā. Tādēļ ir lietderīgi iekļaut izoksabēnu I pielikumā, lai nodrošinātu, ka atļaujas par augu aizsardzības līdzekļiem, kas satur šo darbīgo vielu, visās dalībvalstīs var piešķirt saskaņā ar minētās direktīvas noteikumiem.

               (7)

               Neskarot minēto secinājumu, ir lietderīgi iegūt papildu informāciju par dažiem konkrētiem jautājumiem. Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 1. punktā noteikts, ka vielas iekļaušana I pielikumā var būt atkarīga no nosacījumu izpildes. Tādēļ ir lietderīgi pieteikuma iesniedzējam prasīt iesniegt apstiprinošu informāciju saistībā ar rūpnieciski ražotā tehniskā materiāla specifikāciju, informāciju par piemaisījumu ietekmi, atliekām rotācijas kultūraugos un iespējamo ūdens organismiem radīto risku.

               (8)

               Pirms darbīgo vielu iekļauj I pielikumā, jāparedz pietiekams laikposms, lai dalībvalstis un ieinteresētās personas varētu sagatavoties šīs iekļaušanas radīto jauno prasību izpildei.

               (9)

               Neskarot Direktīvā 91/414/EEK noteiktos pienākumus, ko rada darbīgās vielas iekļaušana I pielikumā, pēc iekļaušanas dalībvalstīm jāatvēl sešu mēnešu laikposms pašreizējo atļauju pārskatīšanai attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļiem, kuri satur izoksabēnu, lai nodrošinātu atbilstību Direktīvas 91/414/EEK un jo īpaši tās 13. panta prasībām un attiecīgajiem I pielikuma nosacījumiem. Dalībvalstīm saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK noteikumiem attiecīgi jāmaina, jāaizstāj vai jāatsauc spēkā esošās atļaujas. Atkāpjoties no iepriekš noteiktā termiņa, jāparedz ilgāks laikposms, lai iesniegtu un novērtētu visu III pielikuma dokumentāciju par katra augu aizsardzības līdzekļa katru paredzēto lietošanas veidu atbilstīgi Direktīvā 91/414/EEK noteiktajiem vienotajiem principiem.

               (10)

               Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā iekļaujot darbīgās vielas, kuras novērtētas saskaņā ar Komisijas 1992. gada 11. decembra Regulu (EEK) Nr. 3600/92, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus tās darba programmas pirmā posma īstenošanai, kas minēta 8. panta 2. punktā Padomes Direktīvā 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (7), gūtā pieredze liecina, ka var rasties grūtības, interpretējot pašreizējo atļauju turētāju pienākumus attiecībā uz piekļuvi datiem. Lai izvairītos no turpmākām grūtībām, jāprecizē dalībvalstu pienākumi, galvenokārt pienākums pārbaudīt, vai atļaujas turētājam ir piekļuve dokumentācijai, kas atbilst minētās direktīvas II pielikuma prasībām. Tomēr šāds precizējums, salīdzinot ar līdz šim pieņemtajām direktīvām par grozījumiem I pielikumā, neparedz dalībvalstīm vai atļauju turētājiem jaunus pienākumus.

               (11)

               Tāpēc attiecīgi jāgroza Direktīva 91/414/EEK.

               (12)

               Lēmumā 2008/934/EK ir paredzēts, ka izoksabēnu neiekļauj minētajā pielikumā un līdz 2011. gada 31. decembrim atsauc tādu augu aizsardzības līdzekļu atļaujas, kuros ir minētā viela. Minētā lēmuma pielikumā ir nepieciešams svītrot rindu par izoksabēnu.

               (13)

               Tādēļ ir lietderīgi attiecīgi grozīt Lēmumu 2008/934/EK.

               (14)

               Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.
   1. pants
   Direktīvas 91/414/EEK I pielikumu groza atbilstīgi šīs direktīvas pielikumam.
   2. pants
   Lēmuma 2008/934/EK pielikumā svītro rindu par izoksabēnu.
   3. pants
   Dalībvalstis vēlākais līdz 2011. gada 30. novembrim pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto aktu tekstus, kā arī minēto aktu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.
   Tās piemēro minētos aktus no 2011. gada 1. decembra.
   Kad dalībvalstis pieņem minētos aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.
   4. pants
   1.   Dalībvalstis saskaņā ar Direktīvu 91/414/EEK līdz 2011. gada 30. novembrim vajadzības gadījumā groza vai atsauc spēkā esošās tādu augu aizsardzības līdzekļu atļaujas, kuru sastāvā kā darbīgā viela ir izoksabēns.
   Līdz minētajam datumam tās jo īpaši pārliecinās, ka ir izpildīti minētās direktīvas I pielikuma nosacījumi attiecībā uz izoksabēnu, izņemot tos nosacījumus, kas noteikti attiecīgās darbīgās vielas ieraksta B daļā, un ka atļaujas turētājam ir dokumentācija vai piekļuve dokumentācijai atbilstīgi minētās direktīvas II pielikuma prasībām saskaņā ar tās 13. panta nosacījumiem.
   2.   Atkāpjoties no 1. punkta, katru atļauto augu aizsardzības līdzekli, kas satur izoksabēnu kā vienīgo vai vienu no vairākām darbīgajām vielām, kuras visas ir iekļautas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā vēlākais līdz 2011. gada 31. maijam, dalībvalstis atkārtoti novērtē saskaņā ar vienotajiem principiem, kuri noteikti Direktīvas 91/414/EEK VI pielikumā, pamatojoties uz dokumentāciju, kas atbilst minētās direktīvas III pielikuma prasībām, un ņemot vērā minētās direktīvas I pielikuma izoksabēna ieraksta B daļu. Pamatojoties uz minēto novērtējumu, tās nosaka, vai līdzeklis joprojām atbilst Direktīvas 91/414/EEK 4. panta 1. punkta b), c), d) un e) apakšpunkta nosacījumiem.
   Pēc tam, kad tas ir noteikts, dalībvalstis rīkojas šādi:

               a)

               ja izoksabēns ir vienīgā darbīgā viela līdzeklī – vajadzības gadījumā groza vai atsauc atļauju vēlākais 2015. gada 31. maijā; vai

               b)

               ja izoksabēns ir viena no vairākām darbīgajām vielām līdzeklī, vajadzības gadījumā groza vai atsauc atļauju vēlākais 2015. gada 31. maijā vai termiņā, kas šādai grozīšanai vai atsaukšanai paredzēts attiecīgajā direktīvā vai direktīvās, ar kurām atbilstīgo vielu vai vielas iekļauj Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, izvēloties vēlāko no šiem datumiem.

         5. pants
   Šī direktīva stājas spēkā 2011. gada 1. jūnijā.
   6. pants
   Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

      Briselē, 2011. gada 8. martā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.

      (2)  OV L 55, 29.2.2000., 25. lpp.

      (3)  OV L 224, 21.8.2002., 23. lpp.

      (4)  OV L 333, 11.12.2008., 11. lpp.

      (5)  OV L 15, 18.1.2008., 5. lpp.

      (6)  Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance isoxaben. The EFSA Journal 2010; 8(9):1714. (83 lpp.). doi:10.2903/j.efsa.2010.1714. Pieejams tiešsaistē: www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm.

      (7)  OV L 366, 15.12.1992., 10. lpp.

      PIELIKUMS
      Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā tabulas beigās pievieno šādu ierakstu:

                     Nr.

                     Parastais nosaukums, identifikācijas numuri

                     IUPAC nosaukums

                     Tīrība (1)

                     Stāšanās spēkā

                     Iekļaušana ir spēkā līdz

                     Konkrēti noteikumi

                     “341

                     Izoksabēns
                     CAS Nr.: 82558-50-7
                     CIPAC Nr.: 701

                     N-[3-(1-etil-1-metilpropil)-1,2-oksazol-5-il]-2,6-dimetoksibenzamīds

                     ≥ 910 g/kg
                     toluols: ≤ 3 g/kg

                     2011. gada 1. jūnijs

                     2021. gada 31. maijs

                     A   DAĻA
                     Atļauts lietot tikai kā herbicīdu.
                     B   DAĻA
                     Lai īstenotu VI pielikuma vienotos principus, ņem vērā secinājumus un jo īpaši to I un II papildinājumu pārskata ziņojumā par izoksabēnu, ko 2011. gada 28. janvārī pabeidza Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā.
                     Šajā vispārīgajā novērtēšanā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš riskam attiecībā uz ūdens organismiem, sauszemes augiem, kas nav mērķa augi, un uz iespējamo metabolītu nokļūšanu gruntsūdeņos.
                     Lietošanas nosacījumos vajadzības gadījumā ietver riska mazināšanas pasākumus.
                     Attiecīgās dalībvalstis pieprasa iesniegt apstiprinošu informāciju par:

                                 a)

                                 rūpnieciski ražota tehniskā materiāla specifikāciju;

                                 b)

                                 piemaisījumu ietekmi;

                                 c)

                                 atliekām rotācijas kultūraugos;

                                 d)

                                 iespējamo ūdens organismiem radīto risku.

                           Attiecīgās dalībvalstis nodrošina, ka pieteikuma iesniedzējs a) un b) apakšpunktā minēto informāciju iesniedz Komisijai sešu mēnešu laikā pēc direktīvas par iekļaušanu stāšanās spēkā un c) un d) apakšpunktā minēto informāciju – līdz 2013. gada 31. maijam.”

         (1)  Sīkāka informācija par darbīgās vielas identitāti un specifikāciju ir sniegta pārskata ziņojumā.


title: Padomes direktīva (1991. gada 19. decembris), ar kuru groza Direktīvu 89/437/EEK par higiēnas un veselības problēmām, kas ietekmē olu produktu ražošanu un laišanu tirgū (91/684/EEK)

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31991L0684

Oficiālais Vēstnesis L 376 , 31/12/1991 Lpp. 0038 - 0038 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 3 Sējums 40 Lpp. 0026  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 3 Sējums 40 Lpp. 0026

		Padomes direktīva(1991. gada 19. decembris),ar kuru groza Direktīvu 89/437/EEK par higiēnas un veselības problēmām, kas ietekmē olu produktu ražošanu un laišanu tirgū(91/684/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1989. gada 20. jūnija Direktīvu 89/437/EEK par higiēnas un veselības problēmām, kas ietekmē olu produktu ražošanu un laišanu tirgū [1], kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 89/662/EEK [2], un jo īpaši tās 10. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā daži pielikuma noteikumi attiecībā uz stafilokoku noteikšanu olu produktos un dažu olu produktu glabāšanas temperatūrām jāpielāgo zinātnes un tehnikas attīstībai saskaņā ar Direktīvas 89/437/EEK 10. pantu,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsAr šo Direktīvas 89/437/EEK pielikumā izdara šādus grozījumus.1. Pielikuma VI nodaļas 1. punkta b) apakšpunkta trešo ievilkumu aizstāj ar šo:"— Staphylococcus aureus: nekonstatē 1 g olu produkta."2. Svītro IX nodaļas 3. punkta ceturto ievilkumu.2. pantsDalībvalstīs ne vēlāk kā 1991. gada 31. decembrī stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.Kad dalībvalstis pieņem pirmajā daļā minētos tiesību aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai.Dalībvalstis nosaka procedūras, kā izdarīt šādas atsauces.3. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 1991. gada 19. decembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsP. Dankert[1] OV L 212, 22.7.1989., 87. lpp.[2] OV L 395, 30.12.1989., 13. lpp.--------------------------------------------------


title: Komisijas Direktīva (1982. gada 1. jūlijs), ar ko tehnikas attīstībai pielāgo Padomes Direktīvu 76/765/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz spirta skaitītājiem un spirta blīvummēriem

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31982L0624

Oficiālais Vēstnesis L 252 , 27/08/1982 Lpp. 0008 - 0009 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 13 Sējums 12 Lpp. 0110  Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 13 Sējums 12 Lpp. 0256  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 13 Sējums 12 Lpp. 0110  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 13 Sējums 12 Lpp. 0256

		Komisijas Direktīva(1982. gada 1. jūlijs),ar ko tehnikas attīstībai pielāgo Padomes Direktīvu 76/765/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz spirta skaitītājiem un spirta blīvummēriem(82/624/EEK)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes Direktīvu 71/316/EEK (1971. gada 26. jūlijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz kopīgiem noteikumiem, ko piemēro metroloģiskās kontroles mērinstrumentiem un metodēm [1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Grieķijas Pievienošanās aktu, un jo īpaši tās 17. pantu,tā kā kopš Direktīvas 76/765/EEK [2] pieņemšanas ir attīstījušies jauni tehniskie paņēmieni tādu termometru jomā, kurus izmanto, nosakot spirta koncentrāciju; tā kā attiecīgi būtu jāgroza minētā direktīva;tā kā šajā direktīvā paredzētie pasākumi saskan ar atzinumu, ko sniegusi Komiteja tādu direktīvu pielāgošanai tehnikas attīstībai, kas attiecas uz tehnisko šķēršļu novēršanu tirdzniecībā ar mērinstrumentiem,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsAr šo Direktīvas 76/765/EEK pielikuma 9. iedaļas tekstu aizstāj saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu.2. pantsDalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šās direktīvas prasības līdz 1983. gada 1. maijam. Tās par to tūlīt informē Komisiju.3. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 1982. gada 1. jūlijāKomisijas vārdā —Komisijas loceklisKarl-Heinz Narjes[1] OV L 202, 6.9.1971., 1. lpp.[2] OV L 262, 27.9.1976., 143. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMS9. TERMOMETRI, KO LIETO, NOSAKOT SPIRTA KONCENTRĀCIJU9.1. Termometri, kas iebūvēti instrumentos, ar kuriem nosaka spirta koncentrācijuJa instruments, ko lieto, lai noteiktu spirta koncentrāciju, pieder II vai III kategorijai, tajā var iebūvēt dzīvsudraba izplešanās tipa termometru stikla korpusā.9.1.1. Šo termometru graduē pa 0,1 vai 0,2, vai 0,5 °C, un tam nav obligāti jābūt 0 °C mēratzīmei.9.1.2. Minimālais skalas atstatums ir:0,8 mm termometriem, kas graduēti pa 0,1 un 0,2 °C;1,0 mm termometriem, kas graduēti pa 0,5 °C.9.1.3. Līniju biezums ir ne lielāks kā viena piektdaļa no skalas atstatuma.9.1.4. Maksimāli pieļaujamas šādas kļūdas, plus vai mīnus:0,10 °C, ja termometrs graduēts pa 0,1 °C,0,20 °C, ja termometrs graduēts pa 0,2 vai 0,5 °C.9.1.5. EEK sākotnējās verifikācijas laikā iebūvētā termometra kļūdu nosaka vismaz trijos punktos skalas diapazonā.9.2. Termometri, kas nav iebūvēti instrumentos, ar kuriem nosaka spirta koncentrāciju9.2.1. Ja instruments, ko lieto spirta koncentrācijas noteikšanai, pieder pie I kategorijas, kopā ar to izmanto šādu termometru:- vai nu metāla pretestības tipa termometru, kas ļauj izmērīt ūdens un alkohola maisījuma temperatūru ar maksimālo pieļaujamo kļūdu ± 0,10 °C,- vai dzīvsudraba izplešanās tipa termometru ar stikla korpusu, kurš graduēts pa 0,1 vai 0,5 °C.Dzīvsudraba termometriem ir 0 °C mēratzīme, minimālais skalas atstatums ir 0,8 mm un līniju biezums ir ne lielāks kā viena piektdaļa no skalas atstatuma.Maksimālā pieļaujamā kļūda, plus vai mīnus, ir viens skalas intervāls.9.2.2. Ja instruments, ko lieto, lai noteiktu spirta koncentrāciju, pieder II vai III kategorijai, kopā ar to izmanto dzīvsudraba izplešanās tipa termometru stikla korpusā.9.2.2.1. Šo termometru graduē pa 0,1 vai 0,2, vai 0,5 °C. Tam ir 0 °C mēratzīme.9.2.2.2. Minimālais skalas atstatums ir:0,8 mm termometriem, kas graduēti pa 0,1 vai 0,2 °C;1,0 mm termometriem, kas graduēti pa 0,5 °C.9.2.2.3. Līniju biezums ir ne lielāks kā viena piektdaļa no skalas atstatuma.9.2.2.4. Maksimāli pieļaujamas šādas kļūdas, plus vai mīnus:± 0,10 °C, ja termometrs graduēts pa 0,1 °C,± 0,20 °C, ja termometrs graduēts pa 0,2 vai 0,5 °C.--------------------------------------------------


title: Padomes Direktīva 2013/18/ES ( 2013. gada 13. maijs ), ar ko pielāgo Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu saistībā ar Horvātijas Republikas pievienošanos

text:
               10.6.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 158/230

         PADOMES DIREKTĪVA 2013/18/ES
   (2013. gada 13. maijs),
   ar ko pielāgo Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu saistībā ar Horvātijas Republikas pievienošanos
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Horvātijas Pievienošanās līgumu un jo īpaši tā 3. panta 4. punktu,
   ņemot vērā Horvātijas Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 50. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Horvātijas Pievienošanās akta 50. pantu, ja pirms pievienošanās pieņemtajos iestāžu aktos ir vajadzīgi pielāgojumi sakarā ar pievienošanos un ja vajadzīgie pielāgojumi nav paredzēti minētajā Pievienošanās aktā vai tā pielikumos, Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu pieņem šim nolūkam vajadzīgos aktus, ja sākotnējo aktu nav pieņēmusi Komisija.

               (2)

               Konferences, kurā izstrādāja un pieņēma Horvātijas Pievienošanās līgumu, Nobeiguma aktā ir norādīts, ka Augstās līgumslēdzējas puses panāca politisku vienošanos par vairākiem iestāžu pieņemto aktu pielāgojumiem, kas vajadzīgi sakarā ar pievienošanos, un Padome un Komisija ir aicinātas pieņemt minētos pielāgojumus pirms pievienošanās, tos vajadzības gadījumā papildinot un atjaunojot, lai ņemtu vērā Savienības tiesību aktu attīstību.

               (3)

               Tādēļ būtu atbilstīgi jāgroza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/28/EK (1),

         IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.
   1. pants
   Direktīvas 2009/28/EK I pielikuma A daļas tabulā pēc ieraksta, kas attiecas uz Franciju, iekļauj šādu ierakstu:

                  “Horvātija

                  12,6 %

                  20 %”

   2. pants
   1.   Dalībvalstis vēlākais līdz dienai, kad Horvātija pievienosies Savienībai, pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis nekavējoties dara zināmus Komisijai minēto aktu tekstus.
   Dalībvalstis piemēro minētos aktus no dienas, kas Horvātija pievienojas Savienībai.
   Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.
   2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.
   3. pants
   Šī direktīva stājas spēkā, ja stājas spēkā Horvātijas Pievienošanās līgums, tā spēkā stāšanās dienā.
   4. pants
   Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

      Briselē, 2013. gada 13. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         S. COVENEY

      (1)  OV L 140, 5.6.2009., 16. lpp.


title: Komisijas Direktīva (1974. gada 12. jūnijs), ar ko tehnikas attīstībai pielāgo Padomes 1971. gada 26. jūlija Direktīvu par dalībvalstu likumu tuvināšanu attiecībā uz gāzes skaitītājiem

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31974L0331

Oficiālais Vēstnesis L 189 , 12/07/1974 Lpp. 0009 - 0010 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 13 Sējums 4 Lpp. 0028  Speciālizdevums grieķu valodā Nodaļa 13 Sējums 2 Lpp. 0258  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 13 Sējums 4 Lpp. 0028  Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 13 Sējums 3 Lpp. 0247  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 13 Sējums 3 Lpp. 0247

		Komisijas Direktīva(1974. gada 12. jūnijs),ar ko tehnikas attīstībai pielāgo Padomes 1971. gada 26. jūlija Direktīvu par dalībvalstu likumu tuvināšanu attiecībā uz gāzes skaitītājiem(74/331/EEK)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1971. gada 26. jūlija Direktīvu 71/316/EEK [1] par dalībvalstu likumu tuvināšanu attiecībā uz kopīgiem noteikumiem mērinstrumentiem un metroloģiskās kontroles metodēm, kas grozīta ar Līgumam [2] pievienoto Aktu par jaunu dalībvalstu pievienošanos Eiropas Ekonomikas kopienai un Eiropas Atomenerģijas kopienai, kas parakstīts 1972. gada 22. janvārī Briselē, un it īpaši tās 17., 18. un 19. pantu,ņemot vērā Padomes 1971. gada 26. jūlija Direktīvu 71/318/EEK [3] par dalībvalstu likumu tuvināšanu attiecībā uz gāzes skaitītājiem,tā kā gāzes skaitītāja testa elementam vajadzētu ļaut fotoelektriski nolasīt šā elementa apgriezienu skaitu, ņemot vērā tehnikas attīstību šajā jomā;tā kā Apvienotās Karalistes ieteikto metodi gāzes skaitītāju EEK sākotnējai verifikācijai var uzskatīt par līdzīgu tai, kura noteikta ar Padomes Direktīvu 71/318/EEK, ja metodi izmanto plūsmai ar robežu 0,3 Qmin, piemērojot maksimālo pieļaujamo kļūdu 10 %, attiecīgi ņemot vērā tehnikas attīstību un, ja vajadzīgs, direktīvas grozījumus;tā kā pārējie grozījumi tiek izdarīti saskaņā ar iepriekš minēto Aktu;tā kā šajā direktīvā paredzētie pasākumi atbilst atzinumam, ko sniegusi Komiteja pielāgojumiem tehnikas attīstībai direktīvās par tehnisko šķēršļu likvidēšanu tirdzniecībā ar mērinstrumentiem,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsPadomes 1971. gada 26. jūlija Direktīvas 71/318/EEK pielikuma I B nodaļas 5.2.4. punkts, II nodaļas 4.3., 7.2.6. un 8.1. punkts, kā arī tabulas III nodaļas 2.1. punkts un 7.1. punkta b) apakšpunkts tiek grozīti ar šīs direktīvas pielikumā doto tekstu.2. pants1. Dalībvalstīs stājās spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai panāktu atbilstību šai direktīvai 12 mēnešu laikā no tās izziņošanas, un tās par to tūlīt informē Komisiju.2. Dalībvalstis nodrošina, lai Komisijai paziņotu attiecīgās valsts tiesību aktu noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.3. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 1974. gada 12. jūnijāKomisijas vārdā —priekšsēdētājsFrançois-Xavier Ortoli[1] OV L 202, 6.9.1971., 1. lpp.[2] OV L 73, 27.3.1972., 14. lpp.[3] OV L 202, 6.9.1971., 21. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMS1. "Rādītāja šautrai vai atskaites atzīmei jābūt pietiekama smalkai, lai to varētu precīzi un viegli nolasīt.Pārbaudes elementam drīkst būt noņemama atskaites atzīme un tam jābūt pietiekami lielam, lai to varētu fotoelektriski skenēt. Atskaites atzīme nedrīkst aizsegt skalu; ja vajadzīgs, tā drīkst atvietot ciparu 0. Tā nedrīkst iespaidot nolasīšanas precizitāti."2. Pielikuma II nodaļas 4.3. punktā aiz tabulas tiek pievienots šāds teksts: "Mērāmā gaisa tilpumu drīkst aizvietot ar tilpumu, kas aptuveni atbilst pārbaudāmā elementa pilnam apgriezienu skaitam."3. "7.2.6. Pēc izturības pārbaudes skaitītājiem (izņemot maksimāli vienu, ja pārbaudi izdara ar vismaz trim skaitītājiem) ir jāapmierina šādas prasības:a) starpība starp maksimālo un minimālo kļūdu kā funkcija no plūsmas Q katram skaitītājam nedrīkst pārsniegt 4 % visā diapazonā;b) kļūdas nedrīkst atšķirties vairāk kā par 1,5 % no to atbilstošās sākotnējās vērtības;uz plūsmas ātrumu Qmin šī kļūda attiecas tikai uz izmaiņām negatīvā nozīmē;c) mehāniskais spiediena kritums nedrīkst palielināties vairāk kā par 20 N/m2 (0,2 mbar)."4. "8.1. Precizitātes pārbaudesUzskata, ka skaitītājs apmierina prasības attiecībā uz maksimālajām pieļaujamajām kļūdām, ja šīs prasības tiek apmierinātas pie šādiem plūsmas ātrumiem:a) pie plūsmas ātruma Qmin;b) pie plūsmas ātruma ar kārtu 1/5 no Qmax;c) pie plūsmas ātruma Qmax.Ja pārbaudes notiek citādos apstākļos, garantijām jābūt vismaz vienādām ar tām, kas iegūtas iepriekšminētajās pārbaudēs."5. Pielikuma III nodaļas 2.1. punkta tabula tiek aizstāta ar šādu:G | Qmax m³/h | Plūsmas ātruma diapazons |Mazs | Vidējs | Liels |Qmin m³/h | Qmin m³/h | Qmin m³/h |25 | 40 | 8 | 4 | 2 |40 | 65 | 13 | 6 | 3 |65 | 100 | 20 | 10 | 5 |100 | 160 | 32 | 16 | 8 |160 | 250 | 50 | 25 | 13 |250 | 400 | 80 | 40 | 20 |400 | 650 | 130 | 65 | 32 |650 | 1000 | 200 | 100 | 50 |1000 | 1600 | 320 | 160 | 80 |6. "b) turbīnas tipa skaitītājiem:Qmin – 1,5 Qmin – 2,5 Qmin – 0,25 Qmax – 0,5 Qmax un Qmax."--------------------------------------------------


title: Komisijas Direktīva 2000/21/EK (2000. gada 25. aprīlis) attiecībā uz Kopienas tiesību aktu sarakstu, kas minēts Padomes Direktīvas 67/548/EEK 13. panta 1. punkta piektajā ievilkumāDokuments attiecas uz EEZ.

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32000L0021

Oficiālais Vēstnesis L 103 , 28/04/2000 Lpp. 0070 - 0071

		Komisijas Direktīva 2000/21/EK(2000. gada 25. aprīlis)attiecībā uz Kopienas tiesību aktu sarakstu, kas minēts Padomes Direktīvas 67/548/EEK 13. panta 1. punkta piektajā ievilkumā(Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes Direktīvu 67/548/EEK (1967. gada 27. jūnijs) par normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamu vielu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu [1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/33/EK [2], un jo īpaši tās 13. panta 1. punktu,tā kā:(1) Direktīvas 67/548/EEK 13. panta 1. punkts dažas vielas izņem no minētās direktīvas 7., 8., 14. un 15. panta noteikumiem, kas attiecas uz paziņošanu. Konkrēti 13. panta 1. punkta piektais ievilkums izņem vielas, ko izmanto vienīgi citu produktu sektoros, attiecībā uz kuriem Kopienā pastāv paziņošanas vai apstiprināšanas procedūra un attiecībā uz kuriem informācijas sniegšanas prasības ir līdzvērtīgas Direktīvā 67/548/EEK noteiktajām prasībām. Tādēļ Komisijai jāsastāda to Kopienas tiesību aktu saraksts, kuros izklāstītas šādas paziņošanas vai apstiprināšanas procedūra. Šo sarakstu regulāri pārskata un vajadzības gadījumā izdara labojumus.(2) Padomes Direktīva 91/414/EEK (1991. gada 15. jūlijs) par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū [3], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 1999/80/EK [4], paredz iekļaut aktīvās vielas tās I pielikumā, un tas būtu priekšnoteikums, lai atļautu minētos ražojumus laist tirgū. Komisijas 1993. gada 29. oktobra Direktīva 93/90/EEK par Padomes Direktīvas 67/548/EEK 13. panta 1. punkta piektajā ievilkumā minēto vielu sarakstu [5] attiecas tikai uz aktīvajām vielām, kas iekļaujamas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, kura attiecas uz to laišanu tirgū. Tas būtu jāattiecina arī uz aktīvajām vielām, kurām vajadzīga atļauja citiem mērķiem, to skaitā pētniecībai un attīstībai saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 22. pantu, lai atļaujas saņemšanas procedūras attiecībā uz šādām vielām iekļautu vienīgi Direktīvas 91/414/EEK jomā.(3) Uz vielām, ko izmanto vienīgi kā biocīdo līdzekļu aktīvās vielas, to skaitā vielas pētniecības un attīstības mērķiem, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK (1998. gada 16. februāris) par biocīdo produktu laišanu tirgū [6] attiecas Direktīvas 67/548/EEK 13. panta 1. punkts un tādēļ tās būtu jāizņem, lai atļaujas saņemšanas procedūras šādām vielām iekļautu vienīgi Direktīvas 98/8/EK jomā.(4) Direktīva 93/90/EEK būtu jāatceļ.(5) Šīs direktīvas noteikumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Komiteja to direktīvu pielāgošanai tehnikas attīstībai, kuru mērķis ir novērst tehniskus šķēršļus bīstamu vielu un produktu tirdzniecībā,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsTo Kopienas tiesību aktu saraksts, kuri attiecas uz produktu nozarēm, attiecībā uz ko Kopienā pastāv paziņošanas vai apstiprināšanas procedūras un attiecībā uz ko datu sniegšanas prasības sarakstā norādītajām vielu kategorijām ir līdzvērtīgas Direktīvā 67/548/EEK prasībām, ietverts šīs direktīvas pielikumā.2. pantsAr šo atceļ Direktīvu 93/90/EEK.3. pants1. Dalībvalstis pieņem un publicē noteikumus, kas vajadzīgi, lai līdz 2001. gada 1. aprīlim izpildītu šīs direktīvas prasības, un tūlīt par to informē Komisiju.2. Kad dalībvalstis pieņemot šos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarīt šādas atsauces.4. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 2000. gada 25. aprīlīKomisijas vārdā —Komisijas loceklisMargot Wallström[1] OV 196, 16.8.1967., 1. lpp.[2] OV L 199, 30.7.1999., 57. lpp.[3] OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.[4] OV L 210, 10.8.1999., 13. lpp.[5] OV L 277, 10.11.1993., 33. lpp.[6] OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMSKopienas tiesību akti, kas attiecas uz produktu nozarēm, attiecībā uz kuriem Kopienā pastāv paziņošanas vai apstiprināšanas procedūras un attiecībā uz kuriem datu sniegšanas prasības par noteiktām vielu kategorijām ir līdzvērtīgas Direktīvas 67/548/EEK 7., 8., 14. un 15. pantā izklāstītajām prasībām1. Padomes Direktīva 91/414/EEK (1991. gada 15. jūlijs) par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū.2. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/8/EK (1998. gada 16. februāris) par biocīdo produktu laišanu tirgū.Vielām, ko izmanto vienīgi kā augu aizsardzības līdzekļu un/vai biocīdo produktu aktīvās vielas.--------------------------------------------------


title: Padomes Direktīva 2003/117/EK (2003. gada 5. decembris), ar ko groza Direktīvas 92/79/EEK un 92/80/EEK, lai ļautu Francijas Republikai pagarināt zemāku akcīzes nodokļa likmju piemērošanu tabakas izstrādājumiem, kas laisti apgrozībā Korsikā

text:
Avis juridique important

|

32003L0117

Official Journal L 333 , 20/12/2003 P. 0049 - 0050

PADOMES DIREKTĪVA 2003/117/EK(2003. gada 5. decembris),ar ko groza Direktīvas 92/79/EEK un 92/80/EEK, lai ļautu Francijas Republikai pagarināt zemāku akcīzes nodokļa likmju piemērošanu tabakas izstrādājumiem, kas laisti apgrozībā KorsikāEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 93. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[1],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[2],pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,tā kā:(1) Ar Padomes 1992. gada 19. oktobra Direktīvas 92/79/EEK par nodokļu saskaņošanu cigaretēm[3] un Direktīvas 92/80/EEK par nodokļu saskaņošanu tabakas izstrādājumiem, kas nav cigaretes[4], noteikumiem Francijai tika ļauts līdz 2002. gada 31. decembrim turpināt Korsikā pārdotām cigaretēm un tabakas izstrādājumiem piemērot tās pašas likmes, kas bija spēkā 1997. gada 31. decembrī.(2) Ņemot vērā to, ka bija nepieciešams vairāk laika, lai nodokļus, kas piemērojami tabakas izstrādājumiem Korsikā, saskaņotu ar nodokļiem, kas piemērojami kontinentālajā daļā, Francija konkrēti 2000. gada 26. jūlija memorandā, kurā lūdz atzīt Korsikas īpašo stāvokli (sala Eiropas Savienībā) ("Pour une reconnaissance de la spécificité insulaire de la Corse dans l'Union européenne"), pieprasīja atļauju līdz 2009. gada 31. decembrim pagarināt atsevišķu nodokļu noteikumu piemērošanu, kas atkāpjas no Kopienas prasībām attiecībā uz nodokļu noteikšanu tabakas izstrādājumiem.(3) Saimnieciskā darbība, kas saistīta ar tabakas izstrādājumiem, palīdz Korsikā saglabāt ekonomisko un sociālo līdzsvaru. Tas ir tādēļ, ka minētā darbība nodrošina iztiku apmēram 350 mazumtirgotājiem, kas nodarbina apmēram tādu pašu skaitu algotu darbinieku. Diezgan liela daļa šo mazumtirdzniecības uzņēmumu atrodas mazāk apdzīvotos kalnu rajonos, kur tie nodrošina arī vietējos pakalpojumus, tādējādi netieši atturot iedzīvotājus no šo vietu pamešanas.(4) Tūlītēja un pilnīga saskaņošana ar kontinentālās Francijas nodokļu noteikumiem tabakai kavētu saimniecisko darbību, kas saistīta ar tabakas izstrādājumiem Korsikā un nodrošina minētās darba vietas.(5) Tādēļ, lai novērstu kaitējumu salas ekonomiskajam un sociālajam līdzsvaram, ir būtiski un attaisnojami no 2003. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. decembrim piešķirt atkāpi, ar kuru Francija cigaretēm un citiem tabakas izstrādājumiem, kas laisti apgrozībā Korsikā, var piemērot akcīzes nodokļa likmi, kas ir zemāka par valsts likmi.(6) Līdz šā atkāpes perioda beigām nodokļu noteikumi tabakas izstrādājumiem, kas laisti apgrozībā Korsikā, ir pilnībā jāsaskaņo ar kontinentālās Francijas noteikumiem. Tomēr ir jāizvairās no pārāk straujām izmaiņām, un tāpēc akcīzes nodokli cigaretēm Korsikā ir jāpaaugstina pakāpeniski.(7) Lai izvairītos no vienmērīgas iekšējā tirgus darbības kavēšanas, to cigarešu daudzums, par kurām ir tiesības uz šo atkāpes pasākumu, ir jāierobežo līdz ikgadējai kvotai 1 200 tonnas;(8) Attiecīgi jāgroza Direktīvas 92/79/EEK un 92/80/EEK,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsDirektīvas 92/79/EEK 3. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:"4. No 2003. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. decembrim, atkāpjoties no 2. panta, Francijas Republika var turpināt piemērot samazinātu akcīzes nodokļa likmi cigaretēm, kas laistas apgrozībā Korsikā. Šī likme attiecas tikai uz ikgadējo kvotu - 1 200 tonnām.No 2003. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 31. decembrim samazinātajai likmei ir jābūt vienādai ar vismaz 37 % no to cigarešu kategorijas cigarešu cenas, kas ir vispieprasītākās Korsikā.No 2008. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. decembrim samazinātajai likmei ir jābūt vienādai ar vismaz 44 % no to cigarešu kategorijas cigarešu cenas, kas ir vispieprasītākās Korsikā.2. pantsDirektīvas 92/80/EEK 3. panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:"4. No 2003. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. decembrim, atkāpjoties no 3. panta 1. punkta, Francijas Republika var turpināt piemērot samazinātu akcīzes nodokļa likmi tabakas izstrādājumiem, kas nav cigaretes un kas laisti apgrozībā Korsikā. Samazinātā likme ir šāda:a) cigāriem un cigarellām - vismaz 10 % no mazumtirdzniecības pārdošanas cenas Korsikā, iekļaujot visus nodokļus;b) sasmalcinātai tabakai, kas paredzēta cigarešu tīšanai, - vismaz 25 % no mazumtirdzniecības pārdošanas cenas Korsikā, iekļaujot visus nodokļus;c) citai smēķējamai tabakai - vismaz 22 % no mazumtirdzniecības pārdošanas cenas Korsikā, iekļaujot visus nodokļus."3. pantsDalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai līdz 2004. gada 1. janvārim izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.Dalībvalstīm pieņemot šos pasākumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarīt šādas atsauces.4. pantsŠī direktīva stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas SavienībasOficiālajā Vēstnesī.5. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 2003. gada 5. decembrīPadomes vārdā priekšsēdētājsP. Lunardi[1] Atzinums sniegts 2003. gada 21. oktobrī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).[2] OV C 234, 30.9.2003., 49. lpp.[3] OV L 316, 31.10.1992., 8. lpp.; Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2002/10/EK (OV L 46, 16.2.2002., 26. lpp.).[4] OV L 316, 31.10.1992., 10. lpp.; Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2002/10/EK.


title: Komisijas Direktīva 2009/124/EK ( 2009. gada 25. septembris ), ar ko groza I pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2002/32/EK par arsēna, teobromīna, Datura sp., Ricinus communis L., Croton tiglium L. un Abrus precatorius L. maksimāli pieļaujamajiem daudzumiem (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               26.9.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 254/100

      KOMISIJAS DIREKTĪVA 2009/124/EK
   (2009. gada 25. septembris),
   ar ko groza I pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2002/32/EK par arsēna, teobromīna, Datura sp., Ricinus communis L., Croton tiglium L. un Abrus precatorius L. maksimāli pieļaujamajiem daudzumiem
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. maija Direktīvu 2002/32/EK par nevēlamām vielām dzīvnieku barībā (1) un jo īpaši tās 8. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Direktīva 2002/32/EK nosaka, ka ir aizliegts izmantot dzīvnieku barībai paredzētus produktus, kuros nevēlamo vielu saturs pārsniedz minētās direktīvas I pielikumā noteiktos maksimāli pieļaujamos daudzumus.

               (2)

               Attiecībā uz barību, kas iegūta, pārstrādājot zivis vai citus jūras dzīvniekus, dalībvalstu kompetento iestāžu nesen sniegtā informācija par arsēna kopējā daudzuma (organiskā un neorganiskā arsēna summa) klātbūtni liecina par to, ka jāpalielina daži maksimāli pieļaujamie daudzumi attiecībā uz arsēna kopējo daudzumu. Zivju pārstrādes nozares blakusprodukti ir vērtīgs izejmateriāls zivju miltu un zivju eļļas ražošanai, ko paredzēts izmantot kombinētajā barībā, īpaši zivju barībā.

               (3)

               Arsēna kopējā daudzuma maksimāli pieļaujamo daudzumu palielināšana barībā, kas iegūta, pārstrādājot zivis vai citus jūras dzīvniekus, un zivīm paredzētajā barībā nemaina neorganiskā arsēna maksimāli pieļaujamos daudzumus. Arsēna iespējamo negatīvo ietekmi uz dzīvnieku un cilvēku veselību nosaka arsēna neorganiskā daļa konkrētajā barībā vai pārtikas produktā un organiskā arsēna savienojumiem ir ļoti neliels toksiskums (2), tāpēc arsēna kopējā daudzuma palielināšana neietekmē dzīvnieku un sabiedrības veselības aizsardzību.

               (4)

               Direktīvas 2002/32/EK I pielikumā ar arsēnu apzīmē arsēna kopējo daudzumu, lai noteiktu maksimāli pieļaujamos daudzumus, jo nav standartizētas neorganiskā arsēna noteikšanas metodes. Savukārt gadījumos, kad kompetentās iestādes pieprasa noteikt neorganiskā arsēna saturu, minētajā pielikumā ir noteikts neorganiskā arsēna maksimāli pieļaujamais daudzums.

               (5)

               Tā kā dažkārt ekstrakcijas metode būtiski ietekmē kopējā arsēna analītisko rezultātu, atsauces labad ir konkrēti jānorāda ekstrakcijas procedūra, kas izmantojama oficiālajai kontrolei.

               (6)

               Kompetento iestāžu un iesaistīto organizāciju sniegtā informācija liecina par ievērojamiem arsēna daudzumiem piedevās, kas ietilpst mikroelementu savienojumu funkcionālajā grupā un kuras atļauts izmantot, piemērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1831/2003 (3). Dzīvnieku un sabiedrības veselības aizsardzības nolūkos ir jānosaka maksimāli pieļaujamie arsēna daudzumi šajās piedevās.

               (7)

               Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) 2008. gada 10. jūnija atzinumā (4) secināja, ka pašreiz noteiktie maksimāli pieļaujamie teobromīna daudzumi nevar pilnībā garantēt dažu dzīvnieku sugu aizsardzību. Tā norādīja uz iespējamu negatīvu ietekmi uz cūkām, suņiem un zirgiem un uz tāda piena ražošanu, kas iegūts no piena govīm. Tāpēc jānosaka zemāki maksimāli pieļaujamie daudzumi.

               (8)

               Attiecībā uz Datura sugās esošajiem alkaloīdiem EFSA2008. gada 9. aprīļa atzinumā (5) secināja, ka, ievērojot to, ka tropāna alkaloīdi atrodami visās Datura sugās, dzīvnieku, īpaši cūku, veselības aizsardzības nolūkos maksimāli pieļaujamie Datura stramonium L. daudzumi atbilstoši Direktīvas 2002/32/EK I pielikumam jāattiecina uz visām Datura sugām.

               (9)

               Attiecībā uz ricīnu (kas iegūts no Ricinus communis L.) EFSA2008. gada 10. jūnija atzinumā (6) secināja, ka, ievērojot līdzīgo toksisko iedarbību, ko rada Ricinus communis L. (ricīns), Croton tiglium L. (krotīns) un Abrus precatorius L. (abrīns) toksīni, maksimāli pieļaujamie Ricinus communis L. daudzumi atbilstoši Direktīvas 2002/32/EK I pielikumam jāattiecina arī uz Croton tiglium L. un Abrus precatorius L., atsevišķi vai kopā.

               (10)

               Tāpēc Direktīva 2002/32/EK ir attiecīgi jāgroza.

               (11)

               Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, un Eiropas Parlaments un Padome pret tiem nav iebildusi,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.
   1. pants
   Direktīvas 2002/32/EK I pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu.
   2. pants
   Dalībvalstīs vēlākais līdz 2010. gada 1. jūlijam stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmu Komisijai minēto tiesību aktu tekstu, kā arī minēto tiesību aktu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.
   Kad dalībvalstis pieņem minētos tiesību aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.
   3. pants
   Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.
   4. pants
   Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

      Briselē, 2009. gada 25. septembrī

            Komisijas vārdā –

            Komisijas locekle

         Androulla VASSILIOU

      (1)  OV L 140, 30.5.2002., 10. lpp.

      (2)  Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) zinātnes ekspertu grupas jautājumos, kas saistīti ar piesārņojumu pārtikas apritē, atzinums pēc Eiropas Komisijas pieprasījuma par arsēnu kā par nevēlamu vielu dzīvnieku barībā, The EFSA Journal (2005) 180, 1–35.

      (3)  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

      (4)  Zinātnes ekspertu grupas jautājumos, kas saistīti ar piesārņojumu pārtikas apritē, atzinums pēc Eiropas Komisijas pieprasījuma par teobromīnu kā par nevēlamu vielu dzīvnieku barībā. The EFSA Journal (2008) 725, 1.–66.

      (5)  Zinātnes ekspertu grupas jautājumos, kas saistīti ar piesārņojumu pārtikas apritē, atzinums pēc Eiropas Komisijas pieprasījuma par tropāna alkaloīdiem (kas iegūti no Datura sp.) kā par nevēlamu vielu dzīvnieku barībā. The EFSA Journal (2008) 691, 1.–55.

      (6)  Zinātnes ekspertu grupas jautājumos, kas saistīti ar piesārņojumu pārtikas apritē, atzinums pēc Eiropas Komisijas pieprasījuma par ricīnu (kas iegūts no Ricinus communis) kā par nevēlamu vielu dzīvnieku barībā. The EFSA Journal (2008) 726, 1.–38.

      PIELIKUMS
      Direktīvas 2002/32/EK I pielikumu groza šādi.

                  1.

                  Tabulas 1. rindu “Arsēns” aizstāj ar šādu:

                              Nevēlamas vielas

                              Dzīvnieku barībai paredzēti produkti

                              Maksimālais saturs mg/kg (ppm) attiecībā uz barību ar mitruma saturu 12 %

                              (1)

                              (2)

                              (3)

                                          “1.

                                          Arsēns (1)
                                              (2)

                              Barības sastāvdaļas, izņemot:

                              2

                                          —

                                          miltus, kas iegūti no zāles, kaltētas lucernas un kaltēta āboliņa, kaltēta cukurbiešu mīkstuma un kaltēta melases cukurbiešu mīkstuma,

                              4

                                          —

                                          palmu kodolu raušus,

                              4 (3)

                                          —

                                          fosfātus un kaļķainas jūras aļģes,

                              10

                                          —

                                          kalcija karbonātu,

                              15

                                          —

                                          magnija oksīdu,

                              20

                                          —

                                          barību, kas iegūta no zivju vai citu jūras dzīvnieku, tostarp zivju, pārstrādes,

                              25 (3)

                                          —

                                          jūras aļģu miltus un no tām iegūtas barības sastāvdaļas.

                              40 (3)

                              Dzelzs daļiņas izmanto par marķieri.

                              50

                              Piedevas, kas ietilpst saliktu mikroelementu funkcionālajā grupā, izņemot:

                              30

                                          —

                                          vara sulfāta pentahidrātu un vara karbonātu,

                              50

                                          —

                                          cinka oksīdu, mangāna oksīdu un vara oksīdu.

                              100

                              Kompleksā barība, izņemot:

                              2

                                          —

                                          zivīm un kažokzvēriem paredzēto komplekso barību.

                              10 (3)

                              Papildbarība, izņemot:

                              4

                                          —

                                          minerālbarību.

                              12

                  2.

                  Tabulas 10. rindu “Teobromīns” aizstāj ar šādu:

                              Nevēlamas vielas

                              Dzīvnieku barībai paredzēti produkti

                              Maksimālais saturs mg/kg (ppm) attiecībā uz barību ar mitruma saturu 12 %

                              (1)

                              (2)

                              (3)

                                          “10.

                                          Teobromīns

                              Kompleksā barība, izņemot:

                              300

                                          —

                                          komplekso barību cūkām,

                              200

                                          —

                                          komplekso barību suņiem, trušiem, zirgiem un kažokzvēriem.

                              50”

                  3.

                  Tabulas 14. rindu “Nezāļu sēklas un nemalti un nesasmalcināti augļi, kas satur alkaloīdus, glikozīdus vai citas toksiskas vielas” aizstāj ar šādu:

                              Nevēlamas vielas

                              Dzīvnieku barībai paredzēti produkti

                              Maksimālais saturs mg/kg (ppm) attiecībā uz barību ar mitruma saturu 12 %

                              (1)

                              (2)

                              (3)

                                          “14.

                                          Nezāļu sēklas un nemalti un nesasmalcināti augļi, kas satur alkaloīdus, glikozīdus vai citas toksiskas vielas atsevišķi vai kopā, ieskaitot Datura sp.

                              Visa barība

                              3 000
                              1 000”;

                  4.

                  Tabulas 15. rindu “Rīcinaugs – Ricinus communis L.” aizstāj ar šādu:

                              Nevēlamas vielas

                              Dzīvnieku barībai paredzēti produkti

                              Maksimālais saturs mg/kg (ppm) attiecībā uz barību ar mitruma saturu 12 %

                              (1)

                              (2)

                              (3)

                                          “15.

                                          Sēklas un miziņas no Ricinus communis L., Croton tiglium L. un Abrus precatorius L., kā arī to pārstrādātie atvasinājumi (4), atsevišķi vai kopā.

                              Visa barība

                              10

                  5.

                  Tabulas 34. rindu “Krotons – Croton tiglium L.” svītro.

         (1)  Maksimāli pieļaujamie daudzumi attiecas uz kopējo arsēna daudzumu.

         (2)  Maksimāli pieļaujamie daudzumi attiecas uz analītiski nosakāmu arsēna daudzumu, kad to 30 minūtes ekstrahē slāpekļskābē (5 tilp. %) vārīšanās temperatūrā. Var piemērot līdzvērtīgas ekstrahēšanas procedūras, kuras izmantojot ir pierādīts, ka šāda ekstrahēšanas procedūra ir vienlīdz efektīva.

         (3)  Atbildīgajam uzņēmējam pēc kompetento iestāžu pieprasījuma jāveic analīze, lai pierādītu, ka neorganiskā arsēna saturs ir zemāks par 2 ppm. Šī analīze ir īpaši svarīga attiecībā uz jūras aļģu sugu Hizikia fusiforme.”

         (4)  Ciktāl iespējams noteikt, izmantojot analītisko mikroskopu.”


title: Padomes Direktīva 93/109/EK (1993. gada 6. decembris), ar ko nosaka sīki izstrādātu kārtību balsstiesību un tiesību kandidēt Eiropas Parlamenta vēlēšanās izmantošanai Savienības pilsoņiem, kas dzīvo dalībvalstī, kuras pilsoņi tie nav

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31993L0109

Oficiālais Vēstnesis L 329 , 30/12/1993 Lpp. 0034 - 0038 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 1 Sējums 3 Lpp. 0076  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 1 Sējums 3 Lpp. 0076

		Padomes Direktīva 93/109/EK(1993. gada 6. decembris),ar ko nosaka sīki izstrādātu kārtību balsstiesību un tiesību kandidēt Eiropas Parlamenta vēlēšanās izmantošanai Savienības pilsoņiem, kas dzīvo dalībvalstī, kuras pilsoņi tie navEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 8.b panta 2. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [1],tā kā Līgums par Eiropas Savienību iezīmē jaunu stadiju ciešākas savienības radīšanas procesā starp Eiropas tautām;tā kā viens no tā uzdevumiem ir, demonstrējot konsekvenci un solidaritāti, organizēt attiecības starp dalībvalstu tautām;tā kā tā pamatmērķi ietver dalībvalstu pilsoņu tiesību un interešu aizsardzības stiprināšanu, ieviešot Savienības pilsonību; tā kā šā iemesla dēļ Līguma par Eiropas Savienību II sadaļa, kas groza Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, lai izveidotu Eiropas Kopienu, ievieš Savienības pilsonību visiem dalībvalstu pilsoņiem un uz šā pamata piešķir tiem vairākas tiesības;tā kā balsstiesības un tiesības kandidēt Eiropas Parlamenta vēlēšanās dzīvesvietas dalībvalstī, kas noteiktas Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 8.b panta 2. punktā, ir nediskriminēšanas principa īstenošana starp pilsoņiem un nepilsoņiem un izriet no tiesībām brīvi pārvietoties un dzīvot, kas ietvertas Līguma 8.a pantā;tā kā EK Līguma 8.b panta 2. punkts saistīts tikai ar iespēju izmantot balsstiesības un tiesības kandidēt Eiropas parlamenta vēlēšanās, neierobežojot EK Līguma 138. panta 3. punktu, kas paredz vienotas šo vēlēšanu kārtības ieviešanu visās dalībvalstīs;tā kā tas cenšas likvidēt pilsonības prasību, kas šobrīd jāpilda lielākajā daļā dalībvalstu, lai izmantotu šīs tiesības;tā kā EK Līguma 8.b panta 2. punkta piemērošana neparedz iepriekšēju dalībvalstu vēlēšanu sistēmu saskaņošanu;tā kā turklāt, lai ņemtu vērā proporcionalitātes principu, kas ietverts EK Līguma 3.b panta trešajā daļā, Kopienas tiesību aktu saturs šajā sfērā nedrīkst pārsniegt to, kas nepieciešams EK Līguma 8.b panta 2. punkta mērķa sasniegšanai;tā kā EK Līguma 8.b panta 2. punkta mērķis ir nodrošināt, lai visi Savienības pilsoņi, neskatoties uz to, vai tie ir vai nav tās dalībvalsts pilsoņi, kurā tie dzīvo, var šajā valstī izmantot savas balsstiesības un tiesības kandidēt Eiropas Parlamenta vēlēšanās ar tādiem pašiem nosacījumiem;tā kā nosacījumiem, ko piemēro nepilsoņiem, to skaitā tiem, kas saistīti ar dzīvesvietas laikposmu un pierādījumiem, būtu jābūt vienādiem ar tiem, ko piemēro attiecīgās dalībvalsts pilsoņiem;tā kā EK Līguma 8.b panta 2. punkts paredz balsstiesības un tiesības kandidēt Eiropas Parlamenta vēlēšanās dzīvesvietas dalībvalstī, tomēr neaizstājot ar to balsstiesības un tiesības kandidēt dalībvalstī, attiecībā uz kuru pilsonim ir valstiskā piederība; tā kā jāņem vērā Savienības pilsoņu brīvība izvēlēties dalībvalsti, kurā piedalīties Eiropas vēlēšanās, vienlaikus rūpējoties par to, lai nodrošinātu, ka šo brīvību ļaunprātīgi neizmanto personas, kas balso vai kandidē vairāk nekā vienā valstī;tā kā jebkāda atkāpe no šīs direktīvas vispārīgiem noteikumiem jāpamato, ievērojot EK Līguma 8.b panta 2. punktu, ar problēmām, kas raksturīgas dalībvalstij; tā kā jebkurš izņēmums pēc savas būtības pakļaujams pārbaudei;tā kā šādas īpašas problēmas var rasties dalībvalstī, kurā balsstiesīgo Savienības pilsoņu skaits, kas tajā dzīvo, bet nav tās pilsoņi, ir ievērojami virs vidējā, tā kā atkāpes ir pamatotas, ja šādi pilsoņi veido vairāk nekā 20 % no kopējā vēlētāju skaita; tā kā šādām atkāpēm jābalstās uz dzīvesvietas laikposma kritēriju;tā kā Savienības pilsonībai jādod Savienības pilsoņiem iespēja labāk integrēties uzņēmējā valstī, un šajā sakarā tas atbilst Līguma autoru nodomam izvairīties no jebkādas polarizācijas pilsoņu un nepilsoņu kandidātu sarakstu starpā;tā kā šis polarizācijas risks skar dalībvalsti, kurā balsstiesīgo Savienības pilsoņu skaits, kas nav šīs valsts pilsoņi, pārsniedz 20 % no kopējā balsstiesīgo Savienības pilsoņu skaita, kas tajā dzīvo, un šī iemesla dēļ ir būtiski, ka šī dalībvalsts, atbilstīgi Līguma 8.b pantam, var noteikt īpašus noteikumus attiecībā uz kandidātu sarakstu sastādīšanu;tā kā jāņem vērā fakts, ka konkrētās dalībvalstīs iedzīvotājiem, kas ir citas dalībvalsts pilsoņi, ir balsstiesības valsts parlamenta vēlēšanās, un tādējādi atsevišķi šīs direktīvas noteikumi nav šajās dalībvalstīs jāievēro,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.I NODAĻAVISPĀRĪGI NOTEIKUMI1. pants1. Šī direktīva paredz sīki izstrādātu kārtību, saskaņā ar ko Savienības pilsoņi, kas dzīvo dalībvalstī, kuras pilsoņi tie nav, var tajā izmantot savas balsstiesības un tiesības kandidēt Eiropas Parlamenta vēlēšanās.2. Nekas šajā direktīvā neietekmē katras dalībvalsts noteikumus attiecībā uz to šīs dalībvalsts pilsoņu balsstiesībām un tiesībām kandidēt, kas dzīvo ārpus tās vēlēšanu teritorijas.2. pantsŠajā direktīvā:1. "Eiropas Parlamenta vēlēšanas" nozīmē tiešas vispārējas Eiropas Parlamenta pārstāvju vēlēšanas saskaņā ar 1976. gada 20. septembra aktu [2].2. "Vēlēšanu teritorija" nozīmē dalībvalsts teritoriju, kurā saskaņā ar iepriekšminēto aktu un tā ietvaros saskaņā ar dalībvalsts vēlēšanu likumu Eiropas parlamenta locekļus ievēl šīs dalībvalsts tauta.3. "Dzīvesvietas dalībvalsts" nozīmē dalībvalsti, kurā Savienības pilsonis dzīvo, bet kuras pilsonis tas nav.4. "Piederības dalībvalsts" nozīmē dalībvalsti, kuras pilsonis ir Savienības pilsonis.5. "Kopienas vēlētājs" nozīmē jebkuru Savienības pilsoni, kam ir tiesības piedalīties Eiropas Parlamenta vēlēšanās savā dzīvesvietas dalībvalstī saskaņā ar šo direktīvu.6. "Kopienas pilsonis, kam ir tiesības kandidēt" nozīmē jebkuru Savienības pilsoni, kam ir tiesības kandidēt Eiropas Parlamenta vēlēšanās savā dzīvesvietas dalībvalstī saskaņā ar šo direktīvu.7. "Vēlētāju saraksts" nozīmē visu to vēlētāju oficiālo reģistru, kuriem ir tiesības vēlēt noteiktajā vēlēšanu apgabalā vai iecirknī, ko sastāda un atjaunina kompetenta iestāde saskaņā ar dzīvesvietas dalībvalsts vēlēšanu likumu vai iedzīvotāju reģistru, ja tas norāda tiesības vēlēt.8. "Atsauces datums" nozīmē dienu vai dienas, kad Savienības pilsoņiem saskaņā ar dzīvesvietas dalībvalsts vēlēšanu likumu jāatbilst prasībām, lai varētu vēlēt vai kandidēt šajā valstī.9. "Oficiāla deklarācija" nozīmē attiecīgās personas deklarāciju, kurā esošas kļūdas gadījumā šo personu var sodīt saskaņā ar piemērojamo valsts likumu.3. pantsJebkurai personai, kas atsauces datumā:a) ir Savienības pilsonis Līguma 8. panta 1. punkta otrā apakšpunkta nozīmē,b) nav dzīvesvietas dalībvalsts pilsonis, bet atbilst tiem pašiem nosacījumiem attiecībā uz balsstiesībām un tiesībām kandidēt, ko šī valsts ar likumu izvirza saviem pilsoņiem;ir balsstiesības un tiesības kandidēt Eiropas Parlamenta vēlēšanās dzīvesvietas dalībvalstī, ja vien šīs tiesības nav liegtas saskaņā ar 6. un 7. pantu.Ja, lai kandidētu, dzīvesvietas dalībvalsts pilsoņiem jābūt pilsoņiem noteiktu minimālo laikposmu, uzskatāms, ka Savienības pilsoņi izpildījuši šo nosacījumu, ja tie bijuši dalībvalsts pilsoņi tādu pašu laikposmu.4. pants1. Kopienas vēlētāji izmanto savas balsstiesības vai nu dzīvesvietas dalībvalstī, vai piederības dalībvalstī.Persona nedrīkst vienās un tajās pašās vēlēšanās piedalīties vairāk kā vienu reizi.2. Persona nevar vienās un tajās pašās vēlēšanās kandidēt vairāk kā vienā dalībvalstī.5. pantsJa, lai vēlētu vai kandidētu, dzīvesvietas dalībvalsts pilsoņiem jābūt pavadījušiem noteiktu minimālo laikposmu kā iedzīvotājiem šīs valsts vēlēšanu apgabalā, tad uzskatāms, ka Kopienas vēlētāji un Kopienas pilsoņi, kam ir tiesības kandidēt, izpildījuši šo nosacījumu, ja tie līdzvērtīgu laikposmu dzīvojuši citā dalībvalstī. Šo noteikumu piemēro, neierobežojot jebkādus konkrētus noteikumus attiecībā uz dzīvesvietas ilgumu noteiktajā vēlēšanu apgabalā vai iecirknī.6. pants1. Jebkurš Savienības pilsonis, kas dzīvo dalībvalstī, kuras pilsonis tas nav, un kam ar atsevišķu krimināltiesisku vai civiltiesisku lēmumu atņemtas tiesības kandidēt saskaņā ar dzīvesvietas dalībvalsts vai piederības dalībvalsts likumu, nevar izmantot šīs tiesības dzīvesvietas dalībvalstī Eiropas Parlamenta vēlēšanās.2. Jebkura Savienības pilsoņa iesniegumu par kandidēšanu Eiropas Parlamenta vēlēšanās dzīvesvietas dalībvalstī atzīst par nepieņemamu, ja šis pilsonis nevar iesniegt 10. panta 2. punktā minēto apstiprinājumu.7. pants1. Dzīvesvietas dalībvalsts var pārbaudīt, vai Savienības pilsonim, kas izteicis vēlēšanos tajā izmantot savas balsstiesības, piederības dalībvalstī šīs tiesības nav atņemtas ar atsevišķu krimināltiesisku vai civiltiesisku lēmumu.2. Šā panta 1. punktā dzīvesvietas dalībvalsts var paziņot piederības dalībvalstij par 9. panta 2. punktā minēto deklarāciju. Šajā nolūkā atbilstīgo un parasti pieejamo informāciju piederības dalībvalsts sniedz laikus un pienācīgā veidā. Šāda informācija var ietvert tikai ziņas, kas tieši nepieciešamas šā panta piemērošanai, un to var izmantot tikai šim mērķim. Ja sniegtā informācija padara par spēkā neesošu deklarācijas saturu, dzīvesvietas dalībvalsts veic pasākumus, kas nepieciešami, lai atturētu attiecīgo personu no balsošanas.3. Piederības dalībvalsts laikus un pienācīgā veidā var iesniegt dzīvesvietas dalībvalstij jebkādu informāciju, kas nepieciešama šā panta īstenošanai.8. pants1. Kopienas vēlētājs izmanto savas balsstiesības dzīvesvietas dalībvalstī, ja viņš izteicis šādu vēlēšanos.2. Ja dzīvesvietas dalībvalstī piedalīšanās vēlēšanās ir obligāta, Kopienas vēlētājiem, kas izteikuši šādu vēlēšanos, ir pienākums vēlēt.II NODAĻABALSSTIESĪBU UN TIESĪBU KANDIDĒT IZMANTOŠANA9. pants1. Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai ļautu Kopienas vēlētāju, kas izteicis šādu vēlēšanos, iekļaut vēlētāju sarakstā pietiekamā laikā pirms vēlēšanu dienas.2. Lai viņa vārdu iekļautu vēlētāju sarakstā, Kopienas vēlētājs iesniedz tādus pašus dokumentus kā vēlētājs, kas ir attiecīgās valsts pilsonis. Viņš iesniedz arī formālu deklarāciju, kas apliecina:a) viņa valstisko piederību un adresi dzīvesvietas dalībvalsts vēlēšanu teritorijā;b) vajadzības gadījumā vēlēšanu apgabalu vai iecirkni viņa piederības dalībvalstī vēlētāju sarakstā, kurā pēdējo reizi ietverts viņa vārds;c) ka viņš izmantos savas balsstiesības tikai dzīvesvietas dalībvalstī.3. Dzīvesvietas dalībvalsts var pieprasīt arī, lai Kopienas vēlētājs:a) savā deklarācijā saskaņā ar 2. punktu apstiprina, ka viņam nav atņemtas balsstiesības piederības dalībvalstī;b) uzrāda derīgu personas dokumentu;c) norāda datumu, no kura viņš bijis šīs valsts vai citas dalībvalsts iedzīvotājs.4. Kopienas vēlētāji, kas iekļauti vēlētāju sarakstā, tur paliek ar tādiem pašiem nosacījumiem kā vēlētājiem, kas ir pilsoņi, līdz brīdim, kad tie pieprasa, lai tos izslēdz no saraksta, vai līdz brīdim, kad tos izslēdz automātiski, jo tie vairs neatbilst balsstiesību izmantošanas nosacījumiem.10. pants1. Iesniedzot pieteikumu, lai kandidētu, Kopienas pilsonis uzrāda tādus pašus apliecinājuma dokumentus kā kandidāts, kas ir pilsonis. Viņš uzrāda arī oficiālu deklarāciju, kas apliecina:a) viņa valstisko piederību un adresi dzīvesvietas dalībvalsts vēlēšanu teritorijā;b) ka viņš nekandidē Eiropas parlamenta vēlēšanās citā dalībvalstī;c) nepieciešamības gadījumā vēlēšanu apgabalu vai iecirkni viņa piederības dalībvalstī vēlētāju sarakstā, kurā pēdējo reizi ietverts viņa vārds.2. Iesniedzot pieteikumu, lai kandidētu, Kopienas pilsonim jāuzrāda arī piederības dalībvalsts kompetentas iestādes apliecinājums, kas apstiprina, ka viņam nav atņemtas tiesības kandidēt šajā dalībvalstī vai ka šāds aizliegums iestādei nav zināms.3. Dzīvesvietas dalībvalsts var pieprasīt, lai Kopienas pilsonis, kam ir tiesības kandidēt, uzrāda derīgu personas dokumentu. Tā var pieprasīt arī, lai viņš norāda datumu, no kura viņš bijis dalībvalsts pilsonis.11. pants1. Dzīvesvietas dalībvalsts informē attiecīgo personu par darbībām, kas veiktas pēc tās pieteikuma, lai iekļautu vēlētāju sarakstā, vai par lēmumu attiecībā uz tās kandidēšanas pieteikuma pieņemamību.2. Ja personai atsaka iekļaušanu vēlētāju sarakstā vai tās kandidēšanas pieteikumu noraida, attiecīgajai personai ir tiesības uz tiesisku aizsardzību ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādus dzīvesvietas dalībvalsts tiesību akti piešķir tiem vēlētājiem un personām, kurām ir tiesības kandidēt, kas ir tās pilsoņi.12. pantsDzīvesvietas dalībvalsts laicīgi un pienācīgā veidā informē Kopienas vēlētājus un Kopienas pilsoņus, kas var kandidēt, par nosacījumiem un sīki izstrādātu kārtību balsstiesību un tiesību kandidēt izmantošanai šajā valstī.13. pantsDalībvalstis apmainās ar informāciju, kas nepieciešama 4. panta īstenošanai. Šim nolūkam dzīvesvietas dalībvalsts, balstoties uz 9. un 10. pantā minēto deklarāciju, piederības dalībvalstij pietiekamā laikā pirms balsošanas dienas sniedz informāciju par pēdējās pilsoņiem, kas iekļauti vēlētāju sarakstos vai kandidē. Piederības dalībvalsts saskaņā ar valsts tiesību aktiem veic attiecīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tās pilsoņi nebalso vairāk kā vienu reizi vai nekandidē vairāk kā vienā dalībvalstī.III NODAĻAATKĀPES UN PĀREJAS NOTEIKUMI14. pants1. Ja 1993. gada 1. janvārī konkrētā dalībvalstī balsstiesīgo Savienības pilsoņu skaits, kas tajā dzīvo, bet nav tās pilsoņi, pārsniedz 20 % no kopējā balsstiesīgo Savienības pilsoņu skaita, kas tajā dzīvo, šī dalībvalsts, atkāpjoties no 3., 9. un 10. panta, var:a) ierobežot Kopienas vēlētāju balsstiesības, kas šajā dalībvalstī dzīvojuši minimālo laikposmu, kurš nevar pārsniegt piecus gadus;b) ierobežot Kopienas pilsoņu tiesības kandidēt, kuriem ir šādas tiesības, kas šajā dalībvalstī dzīvojuši minimālo laikposmu, kurš nevar pārsniegt desmit gadus.Šie noteikumi neskar attiecīgos pasākumus, ko šī dalībvalsts var veikt attiecībā uz kandidātu sarakstu sastādīšanu, un kas paredzēti to Savienības pilsoņu integrācijai, kas nav šīs valsts pilsoņi.Tomēr uz Kopienas vēlētājiem un Kopienas pilsoņiem, kam ir tiesības kandidēt, kuriem, tādēļ, ka tie dzīvo ārpus savas piederības dalībvalsts, vai šādas dzīvesvietas ilguma dēļ, nav balsstiesību vai tiesību kandidēt piederības valstī, neattiecas iepriekšminētie dzīvesvietas ilguma nosacījumi.2. Ja 1994. gada 1. februārī dalībvalsts likumi paredz, ka citas dalībvalsts pilsoņiem, kas tajā dzīvo, ir tiesības vēlēt šīs valsts parlamentu, un šim nolūkam tos var iekļaut šīs valsts vēlētāju sarakstā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā valsts vēlētājiem, pirmā dalībvalsts, atkāpjoties no šīs direktīvas, var atturēties no 6. līdz 13. panta piemērošanas šiem pilsoņiem.3. Līdz 1997. gada 31. decembrim un pēc tam 18 mēnešus pirms katrām Eiropas Parlamenta vēlēšanām Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā tā pārbauda, vai attiecīgajām dalībvalstīm izņēmuma statusa piešķiršana, ievērojot EK Līguma 8.b panta 2. punktu, joprojām ir pamatota, un tā ierosina jebkādu vajadzīgo pielāgojumu veikšanu.Dalībvalstis, kas lūdz izņēmuma statusu saskaņā ar 1. punktu, sniedz Komisijai visu nepieciešamo pamatinformāciju.15. pantsCeturtajām tiešajām Eiropas Parlamenta vēlēšanām piemēro šādus noteikumus:a) Savienības pilsoņi, kuriem 1994. gada 15. februārī jau ir balsstiesības dzīvesvietas dalībvalstī un kuru vārdi parādās vēlētāju sarakstā dzīvesvietas dalībvalstī, nav pakļauti 9. pantā noteiktajām formalitātēm;b) dalībvalstis, kurās vēlētāju saraksti pabeigti pirms 1994. gada 15. februāra, veic vajadzīgos pasākumus, lai ļautu Kopienas vēlētājiem, kas vēlas izmantot savas balsstiesības, iekļaut vārdus vēlētāju sarakstā pietiekamā laikā pirms vēlēšanu dienas;c) dalībvalstis, kuras nesastāda īpašus vēlētāju sarakstus, bet norāda balsstiesības iedzīvotāju reģistrā, un kurās piedalīšanās vēlēšanās nav obligāta, var piemērot šo sistēmu arī Kopienas vēlētājiem, kas parādās šajā reģistrā un kas, atsevišķi saņēmuši informāciju par savām tiesībām, nav izteikuši vēlēšanos izmantot savas balsstiesības piederības dalībvalstī. Tās nosūta piederības dalībvalstij dokumentu, kas parāda šo vēlētāju izteikto vēlmi balsot dzīvesvietas dalībvalstī;d) dalībvalstis, kurās iekšējo kārtību kandidātu izvirzīšanai politiskajām partijām un grupām reglamentē likums, var paredzēt, ka šāda kārtība, kas saskaņā ar šo likumu nodibināta līdz 1994. gada 1. februārim, un šajā sakarā pieņemtie lēmumi paliek spēkā.IV NODAĻANOBEIGUMA NOTEIKUMI16. pantsKomisija līdz 1995. gada 31. decembrim Eiropas Parlamentā un Padomē iesniedz ziņojumu par šīs direktīvas piemērošanu Eiropas Parlamenta 1994. gada jūnija vēlēšanās. Balstoties uz minēto ziņojumu, Padome ar vienprātīgu lēmumu pēc Komisijas priekšlikuma un apspriedusies ar Eiropas Parlamentu, var pieņemt noteikumus, kas groza šo direktīvu.17. pantsDalībvalstis pieņem normatīvus un administratīvus aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības ne vēlāk kā līdz 1994. gada 1. februārim. Tās nekavējoties informē par to Komisiju.Kad dalībvalstis paredz tādus pasākumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāmas šādas atsauces.18. pantsŠī direktīva stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.19. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē 1993. gada 16. decembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsW. Claes[1] OV C 329, 6.12.1993.[2] OV L 278, 8.10.1976., 5. lpp.--------------------------------------------------


title: Komisijas Direktīva 2011/58/ES ( 2011. gada 10. maijs ), ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK, lai tajā no jauna iekļautu karbendazimu kā darbīgo vielu  Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               11.5.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 122/71

         KOMISIJAS DIREKTĪVA 2011/58/ES
   (2011. gada 10. maijs),
   ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK, lai tajā no jauna iekļautu karbendazimu kā darbīgo vielu
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvu 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (1) un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Termiņš karbendazima iekļaušanai Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā beidzas 2011. gada 13. jūnijā.

               (2)

               Darbīgās vielas iekļaušanas termiņu pēc pieprasījuma var pagarināt uz laikposmu, kas nepārsniedz desmit gadus. Komisija 2007. gada 6. augustā no pieteikuma iesniedzēja saņēma šādu pieprasījumu no jauna iekļaut minēto vielu.

               (3)

               Pieteikuma iesniedzējs 2008. gada 10. janvārī ziņotājai dalībvalstij Vācijai iesniedza datus, kas pamato viņa pieprasījumu no jauna iekļaut karbendazimu.

               (4)

               Ziņotāja dalībvalsts sagatavoja atkārtotas novērtēšanas ziņojuma projektu, pieteikuma iesniedzējs to papildināja ar piezīmēm 2009. gada 13. maijā, un 2009. gada 24. jūlijā pēc ziņojuma pabeigšanas tas tika iesniegts pieteikuma iesniedzējam un Komisijai. Minētajā ziņojumā līdz ar attiecīgās vielas novērtējumu ir iekļauts to pētījumu saraksts, kurus ziņotāja dalībvalsts izmantoja vielas novērtēšanā.

               (5)

               Komisija 2009. gada 28. jūlijā atkārtotas novērtēšanas ziņojuma projektu iesniedza Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (turpmāk “iestāde”) un dalībvalstīm piezīmju izteikšanai.

               (6)

               Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalstis un iestāde veica atkārtotās novērtēšanas ziņojuma projekta profesionālapskati, un pieteikuma iesniedzējs 2009. gada 14. decembrī to papildināja ar piezīmēm. Iestāde 2010. gada 30. aprīlī Komisijai iesniedza savus secinājumus par karbendazima riska novērtējuma profesionālapskati (2). Pēc tam, kad pieteikuma iesniedzējam bija dota iespēja izteikt piezīmes un tā 2010. gada 31. maijā iesniegtās piezīmes bija ņemtas vērā, dalībvalstis un Komisija Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā pārskatīja atkārtotas novērtēšanas ziņojuma projektu un iestādes secinājumus un 2010. gada 23. novembrī tos pabeidza kā Komisijas pārskata ziņojumu par karbendazimu.

               (7)

               Pamatojoties uz vairāku pārbaužu rezultātiem, var uzskatīt, ka karbendazimu saturoši augu aizsardzības līdzekļi atbilst Direktīvas 91/414/EEK 5. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkta prasībām attiecībā uz lietojumiem, kas tika pārbaudīti un sīki izklāstīti Komisijas pārskata ziņojumā. Tāpēc ir lietderīgi karbendazimu no jauna iekļaut Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, lai nodrošinātu, ka arī turpmāk var atļaut izmantot augu aizsardzības līdzekļus, kuru sastāvā ir šī darbīgā viela, ja tie atbilst minētajai direktīvai. Papildus lietojumiem, kas iekļauti pieteikumā pirmajā iekļaušanas reizē, pieteikuma iesniedzējs atjaunotajā dokumentācijā iekļāvis lietojumu lopbarības biešu aizsardzības līdzekļos. Ņemot vērā pieteikuma iesniedzēja papildu datus, lietojums lopbarības biešu aizsardzības līdzekļos jāiekļauj atļaujamo lietojumu sarakstā.

               (8)

               Direktīvas 91/414/EEK 5. panta 4. punktā noteikts, ka var paredzēt nosacījumus par vielas iekļaušanu I pielikumā. Lai pareizi īstenotu Savienībā noteikto cilvēku un dzīvnieku veselības augsto aizsardzības līmeni, jāatļauj tikai tie karbendazima lietojuma veidi, kas ir faktiski izvērtēti un atzīti par atbilstīgiem Direktīvas 91/414/EEK 5. panta 1. punkta nosacījumiem. Tas nozīmē, ka lietojumus, kas nav iekļauti minētās direktīvas I pielikuma lietojumu sarakstā, var atļaut tikai pēc tam, kad tie ir iekļauti minētajā sarakstā. Jānosaka divu būtisku piemaisījumu 2-amino-3-hidroksifenazīna (AHP) un 2,3-diaminofenazīna (DAP) maksimāli pieļaujamais saturs rūpnieciski ražotā karbendazimā.

               (9)

               Neskarot 8. apsvērumā minētos secinājumus, ir lietderīgi iegūt papildu informāciju par dažiem konkrētiem aspektiem. Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 1. punktā ir noteikts, ka var paredzēt nosacījumus vielas iekļaušanai I pielikumā. Tādēļ ir lietderīgi pieprasīt, lai pieteikuma iesniedzējs iesniedz papildu informāciju par aerobo noārdīšanos augsnē, ilgtermiņa risku attiecībā uz putniem un trešā piemaisījuma, ko konfidencialitātes nolūkos dēvē par AEF037197, nozīmīgumu. Turklāt jāpieprasa, lai pieteikuma iesniedzējs pārbauda pētījumus, kas iekļauti sarakstā 2009. gada 16. jūlija atkārtota novērtējuma ziņojuma projektā (1. sējums, 4. līmenis “Cita informācija”, 155.–157. lpp.).

               (10)

               Vairākas dalībvalstis ir izteikušas bažas par šīs vielas bīstamību. Līdzīgas bažas bija izteiktas, kad vielu iekļāva pirmo reizi. Atjaunotā dokumentācija ir daļēji balstīta uz toksicitātes datiem, kas izmantoti šīs vielas pirmajai iekļaušanai iesniegtajā dokumentācijā. Pirmajā reizē viela tika iekļauta uz trim gadiem (3). Turklāt bija jāņem vērā pieaugošā izpratne par vajadzību nodrošināt augstu cilvēku un dzīvnieku veselības aizsardzības līmeni un ilgtspējīgu vides aizsardzību. Tādēļ ir atbilstīgi ierobežot atkārtotas iekļaušanas termiņu līdz trīsarpus gadiem.

               (11)

               Kā visām Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā iekļautajām vielām karbendazima statusu var pārskatīt saskaņā ar minētās direktīvas 5. panta 5. punktu, ja ir zināmi jauni dati, piemēram, novērtējums, kuru pašlaik veic saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 16. februāra Direktīvu 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (4), un dati no attiecīgās zinātniskās literatūras pārskata.

               (12)

               Pirms darbīgās vielas atkārtotas iekļaušanas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā būtu jāatvēl pietiekams periods, lai dalībvalstis un ieinteresētās personas varētu sagatavoties jauno ar šo atkārtoto iekļaušanu saistīto prasību izpildei.

               (13)

               Neskarot Direktīvā 91/414/EEK noteiktos pienākumus, kas rodas, darbīgo vielu atkārtoti iekļaujot tās I pielikumā, dalībvalstīm jāatļauj sešus mēnešus pēc atkārtotās iekļaušanas pārskatīt tādu augu aizsardzības līdzekļu atļaujas, kuru sastāvā ir karbendazims, lai pārliecinātos, ka joprojām tiek ievērotas Direktīvā 91/414/EEK, īpaši tās 13. pantā, noteiktās prasības un attiecīgie nosacījumi, kuri noteikti minētās direktīvas I pielikumā. Dalībvalstīm vajadzības gadījumā ar grozījumiem attiecīgi jāatjauno atļaujas vai jānoraida to atjaunošana. Atkāpjoties no minētā termiņa, jāparedz garāks laikposms, kurā iesniegt un novērtēt atjauninātus III pielikumā paredzētos dokumentus par katru augu aizsardzības līdzekli katram paredzētajam lietošanas veidam saskaņā ar vienotiem principiem, kas noteikti Direktīvā 91/414/EEK.

               (14)

               Tāpēc ir lietderīgi attiecīgi grozīt Direktīvu 91/414/EEK.

               (15)

               Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, tāpēc Komisija Padomei iesniedza priekšlikumu saistībā ar minētajiem pasākumiem. Direktīvas 91/414/EEK 19. panta 2. punkta otrajā daļā noteiktā termiņa beigās Padome nebija pieņēmusi ierosinātos pasākumus, nedz arī iebildusi pret tiem, tādēļ minētie pasākumi jāpieņem Komisijai,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.
   1. pants
   Direktīvas 91/414/EEK I pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu.
   2. pants
   Dalībvalstis vēlākais līdz 2011. gada 30. novembrim pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt informē Komisiju par minētajiem noteikumiem, kā arī minēto noteikumu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.
   Tās minētos noteikumus piemēro no 2011. gada 1. decembra.
   Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.
   3. pants
   1.   Vajadzības gadījumā dalībvalstis līdz 2011. gada 1. decembrim saskaņā ar Direktīvu 91/414/EEK groza vai atsauc pašreizējās atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, kas satur karbendazimu kā darbīgo vielu.
   Līdz šim termiņam tās jo īpaši pārliecinās, ka ir izpildīti minētās direktīvas I pielikumā ietvertie nosacījumi attiecībā uz karbendazimu, izņemot tos nosacījumus, kuri noteikti attiecīgās darbīgās vielas ieraksta B daļā, un ka atļaujas turētājam ir dokumentācija vai piekļuve dokumentācijai atbilstīgi minētās direktīvas II pielikuma prasībām saskaņā ar tās 13. panta nosacījumiem.
   2.   Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, katru atļauto augu aizsardzības līdzekli, kura sastāvā ir karbendazims kā vienīgā vai viena no vairākām darbīgajām vielām, kuras visas vēlākais līdz 2011. gada 1. jūlijam tiek iekļautas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, dalībvalstis vajadzības gadījumā atkārtoti novērtē līdzekļus, ņemot vērā jaunāko zinātnisko un tehnisko informāciju un saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK VI pielikumā paredzētajiem vienotajiem principiem, pamatojoties uz dokumentāciju, kas atbilst minētās direktīvas III pielikuma prasībām, un ņemot vērā minētās direktīvas I pielikuma ieraksta B daļu attiecībā uz karbendazimu. Pamatojoties uz minēto novērtējumu, tās nosaka, vai līdzeklis joprojām atbilst Direktīvas 91/414/EEK 4. panta 1. punkta b), c), d) un e) apakšpunkta nosacījumiem. Pēc tam, kad noteikšana pabeigta, dalībvalstis vajadzības gadījumā līdz 2013. gada 1. decembrim groza vai atsauc atļauju.
   4. pants
   Šī direktīva stājas spēkā 2011. gada 1. jūnijā.
   5. pants
   Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

      Briselē, 2011. gada 10. maijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.

      (2)  Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde; Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance carbendazim EFSA Journal 2010; 8(5):1598.

      (3)  Komisijas 2006. gada 11. decembra Direktīva 2006/135/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK, lai tajā iekļautu karbendazimu kā aktīvo vielu (OV L 349, 12.12.2006., 37. lpp.).

      (4)  OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp.

      PIELIKUMS
      Direktīvas 91/414/EEK I pielikuma 149. rindu aizstāj ar šādu:

                     Nr.

                     Parastais nosaukums, identifikācijas numuri

                     IUPAC nosaukums

                     Tīrība (1)

                     Stāšanās spēkā

                     Iekļaušana ir spēkā līdz

                     Īpaši noteikumi

                     “149

                     Karbendazims
                     CAS No 10605-21-7
                     CIPAC Nr. 263

                     Metilbenzimidazol-2-ilkarbamāts

                     ≥ 980 g/kg
                     Būtiski piemaisījumi

                                 2-amino-3-hidroksifenazīns (AHP): ne vairāk par 0,0005 g/kg

                                 2,3-diaminofenazīns (DAP): ne vairāk par 0,003 g/kg

                     2011. gada 1. jūnijs

                     2014. gada 30. novembris

                     A   DAĻA
                     Var atļaut lietot tikai kā fungicīdu šādām kultūrām:

                                 —

                                 graudaugiem,

                                 —

                                 rapšu sēklām,

                                 —

                                 cukura un lopbarības bietēm,

                                 —

                                 kukurūzai

                           tādā apjomā, kas nepārsniedz:

                                 —

                                 graudaugiem un rapšu sēklām – 0,25 kg darbīgās vielas uz hektāru vienā reizē,

                                 —

                                 cukura un lopbarības bietēm – 0,075 kg darbīgās vielas uz hektāru vienā reizē,

                                 —

                                 kukurūzai – 0,1 kg darbīgās vielas uz hektāru vienā reizē.

                           Nedrīkst atļaut šādus lietojuma veidus:

                                 —

                                 izsmidzināšana gaisā,

                                 —

                                 amatieru vai profesionāla lietošana, izmantojot uz muguras pārnēsājamas vai rokās turamas ierīces,

                                 —

                                 piemājas dārzkopība.

                           Dalībvalstis nodrošina, ka tiek veikti visi attiecīgie riska mazināšanas pasākumi. Īpaša uzmanība jāpievērš:

                                 —

                                 ūdens organismu aizsardzībai. Lai mazinātu ietekmi uz virszemes ūdenstilpēm, jāpiemēro atbilstoši izplatības mazināšanas pasākumi. Tajos jāietver vismaz attāluma ievērošana starp apstrādātajām teritorijām un virszemes ūdenstilpēm vai minētais pasākums jāapvieno ar metodēm vai iekārtām, kas mazina izplatību ūdenī,

                                 —

                                 slieku un citu augsnes makroorganismu aizsardzībai. Lietojuma nosacījumi ietver tādus riska mazināšanas pasākumus kā vispiemērotākās pielietošanas reižu un laika kombinācijas izvēle, pielietošanas apmērs un vajadzības gadījumā darbīgās vielas koncentrācija,

                                 —

                                 putniem (ilgtermiņa risks). Atkarībā no riska novērtējuma rezultātiem konkrētiem lietojumiem var būt nepieciešami mērķtiecīgi vielas iedarbības mazināšanas pasākumi ar šo vielu strādājošo personu aizsardzībai,

                                 —

                                 vielu jaucot un uzpildot, izmantojot un tīrot iekārtu, jāvalkā piemērots aizsargapģērbs, jo īpaši cimdi, virsvalks, gumijas zābaki un sejas aizsargs vai drošības brilles, ja vien pašas iekārtas uzbūve un konstrukcija vai iekārtai pierīkotas īpašas aizsargājošas sastāvdaļas attiecīgi neizslēdz iespēju saskarties ar vielu.

                           B   DAĻA
                     Lai īstenotu VI pielikuma vienotos principus, ņem vērā pārskata ziņojuma secinājumus par karbendazimu un jo īpaši tā I un II papildinājumu.
                     Attiecīgās dalībvalstis no pieteikuma iesniedzēja iesniegšanai Komisijā pieprasa šādu informāciju:

                                 —

                                 vēlākais līdz 2011. gada 1. decembrim informāciju par piemaisījuma AEF037197 toksisko un ekotoksisko nozīmīgumu,

                                 —

                                 vēlākais līdz 2012. gada 1. jūnijam pārbaudes attiecībā uz pētījumiem, kas iekļauti sarakstā 2009. gada 16. jūlija atkārtota novērtējuma ziņojuma projektā (1. sējums, 4. līmenis “Cita informācija”, 155.–157. lpp.),

                                 —

                                 vēlākais līdz 2013. gada 1. jūnijam informāciju par bojāeju un izturēšanos (aerobās noārdīšanās ceļš augsnē) un ilgtermiņa risku attiecībā uz putniem.”

         (1)  Sīkāka informācija par darbīgās vielas identitāti un specifikāciju ir sniegta pārskata ziņojumā.