title: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/23/EK ( 2006. gada 5. aprīlis ), par Kopienas gaisa satiksmes vadības dispečera licenci   (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               27.4.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 114/22

      EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2006/23/EK
   (2006. gada 5. aprīlis)
   par Kopienas gaisa satiksmes vadības dispečera licenci
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
   apspriedušies ar Reģionu komiteju,
   saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),
   tā kā:

               (1)

               Lai īstenotu tiesību aktus, kas saistīti ar vienoto Eiropas gaisa telpu, ir vajadzīgi sīkāk izstrādāti tiesību akti, jo īpaši attiecībā uz gaisa satiksmes vadības dispečeru licencēšanu, lai nodrošinātu visaugstākos standartus attiecībā uz atbildību un kompetenci, uzlabotu nodrošinātību ar gaisa satiksmes vadības dispečeriem un veicinātu licenču savstarpēju atzīšanu, kā paredzēts 5. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 550/2004 (2004. gada 10. marts) par aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (3), reizē cenšoties panākt gaisa satiksmes drošības un personāla kompetences vispārēju uzlabošanu.

               (2)

               Kopienas licences ieviešana ir līdzeklis, kā atzīt gaisa satiksmes vadības dispečeru īpašo nozīmi, īstenojot drošus gaisa satiksmes vadības dispečeru pakalpojumus. Kopienas kompetences standartu izstrāde arī mazinās sadrumstalotību šajā jomā, paredzot efektīvāku darba organizāciju, ņemot vērā aizvien plašāku aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju sadarbību reģionā. Tādēļ šī direktīva ir būtiska ar vienoto Eiropas gaisa telpu saistīto tiesību aktu sastāvdaļa.

               (3)

               Direktīva ir vispiemērotākais instruments, kā noteikt kompetences standartus, ļaujot dalībvalstīm lemt par to, kā īstenot šādus standartus.

               (4)

               Šai direktīvai būtu jābalstās uz spēkā esošiem starptautiskiem standartiem. Starptautiskās civilās aviācijas organizācija (ICAO) ir pieņēmusi noteikumus par gaisa satiksmes vadības dispečeru licencēšanu, tajos ietverot arī prasības attiecībā uz valodu prasmēm. Eiropas Aeronavigācijas drošības organizācija (Eurocontrol), kas izveidota saskaņā ar 1960. gada 13. decembra Starptautisko konvenciju attiecībā uz sadarbību aeronavigācijas drošības jomā, ir pieņēmusi Eurocontrol drošības normatīvās prasības. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 550/2004 4. pantu šī direktīva transponē Eurocontrol drošības normatīvajās prasībās Nr. 5 (ESARR 5) iekļautās prasības, kas attiecas uz gaisa satiksmes vadības dispečeriem.

               (5)

               Kopienas gaisa satiksmes īpašās iezīmes prasa Kopienas kompetences standartu ieviešanu un efektīvu piemērošanu attiecībā uz gaisa satiksmes vadības dispečeriem, ko nodarbina galvenokārt vispārējā gaisa satiksmē iesaistītie aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji. Dalībvalstis var piemērot arī savus saskaņā ar šo direktīvu pieņemtus noteikumus studentiem, kas mācās par gaisa satiksmes vadības dispečeriem, kā arī gaisa satiksmes vadības dispečeriem, kuri veic pienākumus kā aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji gaisa kuģu satiksmei, kas galvenokārt nav vispārēja gaisa satiksme.

               (6)

               Ja dalībvalstis veic darbības, lai panāktu Kopienas prasību ievērošanu, iestādēm, kas veic uzraudzību un pārbauda prasību ievērošanu, būtu jābūt pietiekami neatkarīgām no aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem un apmācību sniedzējiem. Iestādēm arī jāsaglabā spēja efektīvi veikt uzdevumus. Attiecīgas valsts uzraudzības iestāde, kas izraudzīta vai izveidota saskaņā ar šo direktīvu, var būt tā pati iestāde vai iestādes, kas izraudzīta vai izveidota saskaņā ar 4. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 549/2004 (2004. gada 10. marts), ar ko nosaka pamatu Eiropas vienotās gaisa telpas izveidošanai (4).

               (7)

               Aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanai ir vajadzīgs augsti kvalificēts personāls, kura kompetenci var apliecināt ar dažādiem līdzekļiem. Gaisa satiksmes vadības pakalpojumos labs līdzeklis ir Kopienas licences ieviešana, kas būtu jāuzskata par īpašu diplomu katram gaisa satiksmes vadības dispečeram. Licencē minētā kvalifikācijas atzīme norāda tā tipa aeronavigācijas pakalpojumus, ko gaisa satiksmes vadības dispečers ir kompetents sniegt. Turklāt licencē ietvertie apstiprinājumi rāda gan konkrēta dispečera īpašās prasmes, gan uzraudzības iestāžu dotās atļaujas sniegt pakalpojumus konkrētā nozarē vai nozaru grupā. Šī iemesla dēļ iestādēm jāspēj izvērtēt gaisa satiksmes vadības dispečeru kompetenci, izsniedzot licences vai pagarinot apstiprinājumu derīgumu. Iestādēm arī jābūt tiesīgām apturēt licenci, kvalifikācijas atzīmes vai apstiprinājumus gadījumos, ja tiek apšaubīta kompetence. Lai sekmētu ziņošanu par negadījumiem (“taisnīguma kultūru”), šai direktīvai nebūtu jārada automātiska saikne starp negadījumu un licences apturēšanu, kvalifikācijas atzīmes vai apstiprinājuma atcelšanu. Licences atsaukšana būtu jāuzskata par pēdējo līdzekli ārkārtējos gadījumos.

               (8)

               Lai veicinātu dalībvalstu uzticību citu dalībvalstu licencēšanas sistēmām, Kopienas noteikumi par licences saņemšanu un uzturēšanu spēkā ir obligāti. Tādēļ, lai nodrošinātu visaugstākā līmeņa drošību, ir svarīgi saskaņot prasības attiecībā uz gaisa satiksmes vadības dispečera profesijā vajadzīgām kvalifikāciju un kompetenci, kā arī iespējām iegūt šo profesiju. Tai būtu jāgarantē droši un kvalitatīvi gaisa satiksmes vadības pakalpojumi, kā arī licenču atzīšana visā Kopienā, tādējādi nodrošinot lielāku pārvietošanās brīvību un gaisa satiksmes vadības dispečeru skaitu.

               (9)

               Dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai šīs direktīvas īstenošana nedotu iespējas apiet esošos attiecīgo valstu noteikumus, kas regulē tiesības un pienākumus darba attiecībās starp darba devēju un pieteikumus iesniegušiem gaisa satiksmes vadības dispečeriem.

               (10)

               Lai prasmes būtu salīdzināmas visā Kopienā, tās jāstrukturē skaidri un visiem saprotami. Tas palīdzēs garantēt drošību ne tikai viena aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēja kontrolētā gaisa telpā, bet, jo īpaši – vairāku pakalpojumu sniedzēju saskares punktos.

               (11)

               Daudzos negadījumos un nelaimes gadījumos svarīga nozīme ir bijusi saziņai. Tādēļ ICAO ir izstrādājusi prasības attiecībā uz valodu prasmi. Ar šo direktīvu attīsta šīs prasības un paredz šo starptautiski pieņemto standartu īstenošanas līdzekļus. Prasībās attiecībā uz valodām jāievēro nediskriminācijas, pārskatāmības un samērīguma princips, lai veicinātu brīvu satiksmi, reizē garantējot drošību.

               (12)

               Sākotnējo apmācību mērķi ir aprakstīti pēc Eurocontrol dalībnieku lūguma izstrādātās pamatnostādnēs, un tos atzīst par labiem standartiem. Struktūrvienības apmācībā vispārpieņemtu standartu trūkums jākompensē, ieviešot vairākus pasākumus, tostarp eksaminētāju sertifikāciju, kam būtu jāgarantē augsta kompetence. Jo svarīgāk tas ir tādēļ, ka apmācība struktūrvienībās ir ļoti dārga un būtiska drošības uzturēšanā.

               (13)

               Pēc Eurocontrol dalībvalstu lūguma ir izstrādātas medicīnas prasības, ko atzīst par pieņemamu līdzekli attiecībā uz atbilstību šai direktīvai.

               (14)

               Apmācību sertifikācija būtu jāuzskata par vienu no drošības ziņā svarīgākajiem faktoriem apmācību kvalitātes celšanai. Apmācības būtu jāuzskata par pakalpojumu, kas līdzinās aeronavigācijas pakalpojumiem, ko arī sertificē. Šai direktīvai būtu jāļauj apmācības sertificēt pēc apmācību tipa, pēc apmācību pakalpojumu kompleksa vai pēc apmācību un aeronavigācijas pakalpojumu kompleksa, paturot redzeslokā konkrētus apmācību aspektus.

               (15)

               Šī direktīva apstiprina pastāvīgo Eiropas Kopienu Tiesas jurisprudenci diplomu savstarpējas atzīšanas un darba ņēmēju pārvietošanās brīvības jomā. Samērīguma princips, izsvērts pamatojums kompensācijas pasākumu piemērošanai un atbilstošu apelācijas procedūru nodrošināšana ir pamatprincipi, kas daudz uzskatāmāk jāpiemēro gaisa satiksmes pārvaldības jomā. Dalībvalstīm būtu jādod tiesības neatzīt licences, kas nav izsniegtas saskaņā ar šo direktīvu; dalībvalstīm būtu arī jādod tiesības atzīt šādas licences, kad veikts attiecīgs atbilstības novērtējums. Tā kā šīs direktīvas mērķis ir atvieglināt licenču savstarpēju atzīšanu, tā nereglamentē nosacījumus attiecībā uz darba iespējām.

               (16)

               Gaisa satiksmes vadības dispečera profesijā notiek daudz tehnisku jauninājumu, kas rada nepieciešamību regulāri atjaunināt prasmes. Šai direktīvai būtu jāparedz piemērošanās tehniskiem jauninājumiem un zinātnes attīstībai, izmantojot komiteju procedūru.

               (17)

               Šī direktīva var ietekmēt gaisa satiksmes vadības dispečeru ikdienas darba praksi. Sociāliem partneriem būtu pienācīgā kārtā jāsaņem informācija, un ar viņiem būtu jāapspriežas par visiem pasākumiem, kam ir ievērojamas sociālas sekas. Tādēļ ir notikušas konsultācijas ar nozaru dialogu komiteju, kas izveidota saskaņā ar Komisijas Lēmumu 98/500/EK (1998. gada 20. maijs) par nozaru dialogu komitejas izveidi, lai veicinātu sociālo partneru dialogu Eiropas līmenī (5), un šīs konsultācijas būtu jāturpina attiecībā uz turpmākajiem Komisijas veiktajiem īstenošanas pasākumiem.

               (18)

               Dalībvalstīm būtu jāizstrādā noteikumi par sankcijām, ko piemēro saskaņā ar šo direktīvu pieņemtu valstu noteikumu pārkāpumiem, un jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu to īstenošanu. Sankcijām būtu jābūt efektīvām, samērīgām un preventīvām.

               (19)

               Pasākumi, kas vajadzīgi šīs direktīvas īstenošanai, būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (6).

               (20)

               Divus gadus ilgs transponēšanas posms ir uzskatāms par pietiekamu, lai izveidotu Kopienas licencēšanas sistēmu, un iekļautu tajā pašreizējo licenču turētāju licences saskaņā ar noteikumiem par nosacījumiem, kā uzturēt spēkā kvalifikācijas atzīmes un apstiprinājumus, jo šajos noteikumos ietvertās prasības atbilst spēkā esošām starptautiskām saistībām. Turklāt attiecībā uz prasībām par valodu zināšanām papildus būtu jāpiešķir divu gadu posms transponēšanai.

               (21)

               Vispārējiem licenču iegūšanas noteikumiem, ciktāl tie attiecas uz vecumu, izglītību un sākotnējām apmācībām, nevajadzētu ietekmēt pašreizējos licenču turētājus.

               (22)

               Saskaņā ar 34. punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (7) dalībvalstīm ir ieteikts gan savām vajadzībām, gan Kopienas interesēs izstrādāt savas tabulas, kas pēc iespējas precīzāk atspoguļotu atbilstību starp direktīvu un transponēšanas pasākumiem, un padarīt tās publiski pieejamas,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.
   1. pants
   Mērķis un piemērošanas joma
   1.   Šīs direktīvas mērķis ir paredzēt augstākus drošības standartus un uzlabot Kopienas gaisa satiksmes vadības sistēmas darbību, izsniedzot Kopienas gaisa satiksmes vadības dispečera licences.
   2.   Šī direktīva attiecas uz:

               —

               studentiem, kas mācās par gaisa satiksmes vadības dispečeriem, un

               —

               gaisa satiksmes vadības dispečeriem,

         kas darbojas tādu aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju uzdevumā, kuri sniedz pakalpojumus galvenokārt gaisa kuģu kustībai, kas ir vispārēja gaisa satiksme.
   3.   Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 1. panta 2. punktu un 13. pantu gadījumā, ja par regulāru un plānotu dispečeru pakalpojumus nodrošināšanu vispārējai gaisa satiksmei atbild aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji, kuri piedāvā savus pakalpojumus gaisa kuģu kustībai, kas nav vispārēja gaisa satiksme, dalībvalstis nodrošina, ka vispārējai gaisa satiksmei sniegto pakalpojumu drošuma un kvalitātes līmenis ir vismaz līdzvērtīgs tādam līmenim, kāds paredzēts ar šo direktīvu.
   2. pants
   Definīcijas
   Šajā direktīvā ir lietotas šādas definīcijas:

               1)

               “gaisa satiksmes vadības pakalpojums” ir pakalpojums, ko sniedz, lai novērstu sadursmes starp gaisa kuģiem un – manevrēšanas laukumā – starp gaisa kuģiem un šķēršļiem, kā arī lai paātrinātu un saglabātu sakārtotu gaisa satiksmes plūsmu;

               2)

               “aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji” ir visas valsts vai privātas struktūras, kas sniedz aeronavigācijas pakalpojumus vispārējai gaisa satiksmei;

               3)

               “vispārēja gaisa satiksme” ir visa civilās aviācijas gaisa kuģa kustība, kā arī valsts gaisa kuģu (tostarp militāro, muitas un policijas gaisa kuģu) kustība, ja šī kustība notiek atbilstīgi ICAO procedūrām;

               4)

               “licence” ir apliecība, neatkarīgi no tā, kādā vārdā tā nosaukta, ko izsniedz un apstiprina saskaņā ar šo direktīvu, un kas tās likumīgam turētājam dod tiesības sniegt gaisa satiksmes vadības pakalpojumus saskaņā ar tajā minētajām kvalifikācijas atzīmēm un apstiprinājumiem;

               5)

               “kvalifikācijas atzīme” ir pilnvarojums, kas norādīts licencē vai ar to saistīts, un ir licences sastāvdaļa, nosakot īpašus nosacījumus, privilēģijas vai ierobežojumus, kādi attiecināmi uz licenci; licencē minētās kvalifikācijas atzīmes ir vismaz viena no šīm:

                           a)

                           lidlauka vizuālā vadība;

                           b)

                           lidlauka instrumentālā vadība;

                           c)

                           pieejas procedurālā vadība;

                           d)

                           pieejas novērošanas vadība;

                           e)

                           lidojumu rajona procedurālā vadība;

                           f)

                           lidojumu rajona novērošanas vadība;

               6)

               “kvalifikācijas atzīmes apstiprinājums” ir pilnvarojums, kas norādīts licencē un ir licences sastāvdaļa, un rāda īpašus nosacījumus, privilēģijas vai ierobežojumus, kas attiecināmi uz konkrētu kvalifikācijas atzīmi;

               7)

               “struktūrvienības apstiprinājums” ir pilnvarojums, kas ierakstīts licencē un ir tās sastāvdaļa, norādot ICAO vietas noteikšanas indikatoru un sektorus un/vai darba vietas, kur licences turētājs ir kompetents strādāt;

               8)

               “valodas apstiprinājums” ir pilnvarojums, kas ierakstīts licencē un ir tās sastāvdaļa, norādot licences turētāja valodu prasmi;

               9)

               “instruktora apstiprinājums” ir pilnvarojums, kas norādīts licencē un ir tās sastāvdaļa, rādot licences turētāja kompetenci sniegt praktisko apmācību;

               10)

               “ICAO vietas noteikšanas indikators” ir četru burtu koda grupa, kas formulēta saskaņā ar ICAO rokasgrāmatā DOC 7910 ietvertiem ICAO noteikumiem, un kas ir piešķirta fiksētās aeronavigācijas stacijas atrašanās vietai;

               11)

               “sektors” ir dispečerzona un/vai lidojuma informācijas reģions/augšējā gaisa telpa;

               12)

               “apmācība” ir teorētisku kursu, praktisku nodarbību, arī simulāciju, un praktiskās apmācības kopums, kas vajadzīgs, lai apgūtu un saglabātu prasmes sniegt drošus, kvalitatīvus gaisa satiksmes vadības dispečeru pakalpojumus; tās aptver:

                           a)

                           sākotnējas apmācības, kas nodrošina pamata apmācības un noteiktas kvalifikācijas atzīmes apmācības, pēc kurām piešķir studenta licenci;

                           b)

                           struktūrvienības apmācības, tostarp pārejas sagatavošana praktiskajai apmācībai un praktiskā apmācība, pēc kā piešķir gaisa satiksmes vadības dispečera licenci;

                           c)

                           turpmākas apmācības, lai uzturētu spēkā licences apstiprinājumus;

                           d)

                           praktiskās apmācības instruktoru sagatavošana, pēc kuras piešķir instruktora apstiprinājumu;

                           e)

                           eksaminētāju un/vai vērtētāju apmācības;

               13)

               “apmācību sniedzējs” ir organizācija, ko sertificējusi attiecīgas valsts uzraudzības iestāde, lai sniegtu viena vai vairāku tipu apmācības;

               14)

               “struktūrvienības kompetences shēma” ir apstiprināta shēma, kurā norādīta metode, kā struktūrvienība uztur spēkā tās licenču turētāju kompetenci;

               15)

               “struktūrvienības apmācību plāns” ir apstiprināts plāns, kurā sīki izklāstīti vajadzīgie procesi un laiks, lai ļautu piemērot struktūrvienību procedūras vietējā teritorijā praktiskās apmācības instruktora uzraudzībā.

         3. pants
   Valstu uzraudzības iestādes
   1.   Dalībvalstis izraugās vai izveido struktūru vai struktūras, kas kļūst par valsts uzraudzības iestādi, kura uzņemas pienākumus, kas tādai iestādei uzticēti saskaņā ar šo direktīvu.
   2.   Attiecīgas valsts uzraudzības iestādes ir neatkarīgas no aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem un apmācību pakalpojumu sniedzējiem. Neatkarību nodrošina, atbilstīgi – vismaz funkciju līmenī – nošķirot attiecīgas valsts uzraudzības iestādes no pakalpojumu sniedzējiem. Dalībvalstis nodrošina, ka to uzraudzības iestādes izmanto savas pilnvaras objektīvi un pārredzami.
   3.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to uzraudzības iestāžu nosaukumus un adreses, kā arī jebkādus grozījumus tajās, un pasākumus, kas veikti, nodrošinot 2. punkta izpildi.
   4. pants
   Licencēšanas principi
   1.   Neskarot 1. panta 3. punktu, dalībvalstis nodrošina, ka gaisa satiksmes vadības pakalpojumus 1. panta 2. punkta piemērošanas jomā sniedz vienīgi tādi gaisa satiksmes vadības dispečeri, kas ir licencēti saskaņā ar šo direktīvu.
   2.   Licences pretendenti apliecina, ka viņi ir kompetenti strādāt kā gaisa satiksmes vadības dispečeri vai kā studenti gaisa satiksmes vadības dispečeri. Viņu kompetences apliecinājums attiecas uz zināšanām, pieredzi, prasmēm un valodu prasmi.
   3.   Licence paliek tās personas īpašumā, kam tā ir piešķirta un kas to paraksta.
   4.   Saskaņā ar 14. panta 1. punktu:

               a)

               licenci, kvalifikācijas atzīmes vai apstiprinājumus var apturēt, ja gaisa satiksmes vadības dispečera kompetenci apšauba, vai arī amata pārkāpumu gadījumos;

               b)

               licenci var atsaukt rupjas nolaidības gadījumos vai ja to izmanto ļaunprātīgi.

         5.   Studenta gaisa satiksmes vadības dispečera licence pilnvaro tās turētāju sniegt gaisa satiksmes vadības dispečeru pakalpojumus praktiskās apmācības instruktora uzraudzībā.
   6.   Licencē ietver I pielikumā paredzētos elementus.
   7.   Ja licenci izdod valodā, kas nav angļu valoda, tajā ietver I pielikumā izklāstīto elementu tulkojumu angļu valodā.
   8.   Dalībvalstis gaisa satiksmes vadības dispečeriem nodrošina pietiekamas apmācības drošuma, drošības, kā arī krīzes situāciju pārvarēšanas jautājumos.
   5. pants
   Licences iegūšanas nosacījumi
   1.   Gaisa satiksmes vadības dispečeru studentu licences izsniedz pretendentiem:

               a)

               kas ir vismaz 18 gadus veci, un kam ir vismaz vidējās izglītības diploms vai diploms, kas dod iespēju turpināt studijas augstskolā vai līdzīgā iestādē.
               Dalībvalstis var paredzēt, ka uzraudzības iestāde novērtē to pretendentu izglītības līmeni, kuri neatbilst izglītības prasībām. Ja novērtējums rāda, ka pretendentam ir pieredze un izglītība, kas nodrošina pamatotas iespējas pabeigt gaisa satiksmes vadības dispečeru apmācības, to uzskata par pietiekamu;

               b)

               kas ir sekmīgi beiguši apstiprinātas sākotnējas apmācības kuras attiecas uz kādu kvalifikācijas atzīmi un kvalifikācijas atzīmes apstiprinājumu, ja tāds ir, kā paredzēts II pielikuma A daļā;

               c)

               kam ir derīga veselības apliecība; un

               d)

               kas ir parādījuši pietiekamas valodas prasmes saskaņā ar III pielikumā paredzētajām prasībām.

         Licencē ir vismaz viena kvalifikācijas atzīme un vienas kvalifikācijas atzīmes apstiprinājums, ja tāds ir.
   2.   Gaisa satiksmes vadības dispečeru licences izsniedz pretendentiem:

               a)

               kas ir vismaz 21 gadu veci. Tomēr attiecīgi pamatotos gadījumos dalībvalstis var paredzēt zemāku vecuma cenzu;

               b)

               kam ir studenta licence, un kas ir beiguši apstiprinātu struktūrvienības apmācību plānu un sekmīgi nokārtojuši attiecīgus eksāmenus vai pārbaudes saskaņā ar II pielikuma B daļā paredzētajām prasībām;

               c)

               kam ir derīga veselības apliecība; un

               d)

               kas ir parādījuši pietiekamas valodas prasmes saskaņā ar III pielikumā paredzētajām prasībām.

         Licenci apstiprina, iekļaujot vienu vai vairākas kvalifikācijas atzīmes un gala kvalifikācijas atzīmi, struktūrvienības apstiprinājumu un apstiprinājumu par valodu, kuras apguve ir sekmīgi pabeigta.
   3.   Instruktoru apstiprinājumu piešķir tādiem gaisa satiksmes vadības dispečera licences turētājiem, kas:

               a)

               ir snieguši gaisa satiksmes vadības dispečeru pakalpojumus vismaz vienu gadu iepriekš vai ilgāku laiku, kādu noteikusi attiecīgas valsts uzraudzības iestāde, ņemot vērā kvalifikācijas atzīmes un apstiprinājumus, kuru saņemšanai ir notikušas apmācības; un

               b)

               ir sekmīgi beiguši apstiprinātu praktiskās apmācības instruktora kursu, kurā vajadzīgās zināšanas un pedagoģiskās prasmes ir novērtētas attiecīgos eksāmenos.

         6. pants
   Gaisa satiksmes vadības dispečeru kvalifikācijas atzīmes
   Licencēs ieraksta vienu vai vairākas kvalifikācijas atzīmes, norādot, kāda tipa pakalpojumus licences turētājs drīkst sniegt:

               a)

               lidlauka vizuālās vadības kvalifikācijas atzīme (ADV), kas norāda, ka licences turētājs ir kompetents sniegt gaisa satiksmes vadības pakalpojumus lidlauka satiksmei lidlaukos, kuros nav publiskotu gaisa kuģu pieejas vai izlidošanas procedūrām paredzētu instrumentu;

               b)

               lidlauka instrumentālās vadības kvalifikācijas atzīme (ADI), kas norāda, ka licences turētājs ir kompetents sniegt gaisa satiksmes vadības pakalpojumus lidlauka satiksmē lidlaukos, kuros ir publiskoti gaisa kuģu pieejas vai izlidošanas procedūrām paredzēti instrumenti; tam pievieno vismaz vienu no 7. panta 1. punktā aprakstītajiem kvalifikācijas atzīmes apstiprinājumiem;

               c)

               pieejas procedurālās vadības kvalifikācijas atzīme (APP), kas norāda, ka licences turētājs ir kompetents sniegt gaisa satiksmes vadības pakalpojumus ielidojošiem, izlidojošiem vai tranzītā esošiem gaisa kuģiem, neizmantojot novērošanas iekārtas;

               d)

               pieejas novērošanas vadības kvalifikācijas atzīme (APS), kas norāda, ka licences turētājs ir kompetents sniegt gaisa satiksmes vadības pakalpojumus ielidojošiem, izlidojošiem vai tranzītā esošiem gaisa kuģiem, izmantojot novērošanas iekārtas; tam pievieno vismaz vienu no 7. panta 2. punktā aprakstītajiem kvalifikācijas atzīmes apstiprinājumiem;

               e)

               lidojumu rajona procedurālās vadības kvalifikācijas atzīme (ACP), kas norāda, ka licences turētājs ir kompetents sniegt gaisa satiksmes vadības pakalpojumus, neizmantojot novērošanas iekārtas;

               e)

               lidojumu rajona novērošanas vadības kvalifikācijas atzīme (ACS), kas norāda, ka licences turētājs ir kompetents sniegt gaisa satiksmes vadības pakalpojumus gaisa kuģiem, izmantojot novērošanas iekārtas; tam pievieno vismaz vienu no 7. panta 3. punktā aprakstītajiem kvalifikācijas atzīmes apstiprinājumiem.

         7. pants
   Kvalifikācijas atzīmes apstiprinājumi
   1.   Kvalifikācijas atzīme “Lidlauka instrumentālā vadība (ADI)” ietver vismaz vienu no šiem apstiprinājumiem:

               a)

               lidlauka zonas vadības apstiprinājums (TWR) rāda, ka licences turētājs ir kompetents sniegt dispečeru pakalpojumus tur, kur lidlauku kontrolē no vienas darba vietas;

               b)

               lidlauka satiksmes vadības apstiprinājums (GMC) rāda, ka licences turētājs ir kompetents veikt lidlauka satiksmes vadību;

               c)

               lidlauka satiksmes novērošanas vadības apstiprinājums (GMS), kas piešķirts papildus lidlauka satiksmes vadības apstiprinājumam vai lidlauka zonas vadības apstiprinājumam, rāda, ka licences turētājs ir kompetents veikt lidlauka satiksmes vadības pakalpojumus, izmantojot lidlauka skrejceļu satiksmes sistēmas;

               d)

               gaisa satiksmes vadības apstiprinājums (AIR) rāda, ka licences turētājs ir kompetents veikt aeronavigācijas kontroli;

               e)

               lidlauka radiolokatora vadības apstiprinājums (RAD), kas piešķirts papildus gaisa satiksmes vadības apstiprinājumam vai lidlauka zonas vadības apstiprinājumam, rāda, ka licences turētājs ir kompetents veikt lidlauka vadību ar novērošanas radiolokācijas iekārtām.

         2.   Kvalifikācijas atzīme “Pieejas novērošanas vadība (APS)” ietver vismaz vienu no šiem apstiprinājumiem:

               a)

               radiolokatora apstiprinājums (RAD) rāda, ka licences turētājs ir kompetents sniegt gaisa kuģu pieejas vadības pakalpojumus, izmantojot primāras un/vai sekundāras radiolokācijas iekārtas;

               b)

               precīzās pieejas radiolokatora vadības apstiprinājums (PAR), kas piešķirts papildus radiolokatora vadības apstiprinājumam, rāda, ka licences turētājs ir kompetents gaisa kuģiem nodrošināt no zemes vadītu, precīzu pieeju, izmantojot gaisa kuģu precīzas pieejas radiolokācijas iekārtas pēdējā posmā pirms skrejceļa;

               c)

               pieejas novērošanas radiolokatora apstiprinājums (SRA), kas piešķirts papildus radiolokatora vadības apstiprinājumam, rāda, ka licences turētājs ir kompetents nodrošināt no zemes kontrolētu pieeju, kas nav precīzā pieeja, izmantojot gaisa kuģu novērošanas iekārtas pēdējā posmā pirms skrejceļa;

               d)

               automātiskās pakārtotās novērošanas apstiprinājums (ADS) rāda, ka licences turētājs ir kompetents sniegt gaisa kuģu pieejas vadības pakalpojumus, izmantojot automātisko pakārtoto novērošanu;

               e)

               termināla vadības apstiprinājums (TCL), kas piešķirts papildus radiolokatora vadības vai automātiskās pakārtotās novērošanas apstiprinājumam, rāda, ka licences turētājs ir kompetents sniegt gaisa satiksmes vadības pakalpojumus, izmantojot jebkādas novērošanas iekārtas, gaisa kuģiem, kas darbojas konkrētā termināla zonā un/vai tai blakus esošajos sektoros.

         3.   Kvalifikācijas atzīme “Lidojumu rajona novērošanas vadība (ACS)” ietver vismaz vienu no šiem apstiprinājumiem:

               a)

               radiolokatora apstiprinājums (RAD) rāda, ka licences turētājs ir kompetents sniegt lidojumu rajona vadības pakalpojumus, izmantojot novērošanas radiolokācijas iekārtas;

               b)

               automātiskās pakārtotās novērošanas apstiprinājums (ADS) rāda, ka licences turētājs ir kompetents sniegt lidojumu rajona vadības pakalpojumus, izmantojot automātisko pakārtoto novērošanu;

               c)

               termināla vadības apstiprinājums (TCL), kas piešķirts papildus radiolokatora vai automātiskās pakārtotās novērošanas apstiprinājumam, rāda, ka licences turētājs ir kompetents sniegt gaisa satiksmes vadības pakalpojumus, izmantojot jebkādas novērošanas iekārtas, gaisa kuģiem, kas darbojas konkrētā termināla zonā un/vai tai blakus esošos sektoros;

               d)

               okeāna rajona vadības apstiprinājums (OCN) rāda, ka licences turētājs ir kompetents sniegt gaisa satiksmes vadības pakalpojumus gaisa kuģiem, kas darbojas okeāna kontroles zonā.

         4.   Neskarot 1., 2. un 3. punktu, dalībvalstis izņēmuma gadījumos un vienīgi, ja to prasa īpaši gaisa satiksmes raksturlielumi šo valstu atbildībā esošā gaisa telpā, un saskaņā ar to atbildību var paredzēt attiecīgu valstu apstiprinājumus. Šādi apstiprinājumi neietekmē gaisa satiksmes vadības dispečeru vispārējo pārvietošanās brīvību.
   8. pants
   Valodu apstiprinājumi
   1.   Dalībvalstis nodrošina to, lai gaisa satiksmes vadības dispečeri var pierādīt pietiekamas spējas runāt angļu valodā un saprast to. Viņu valodu prasmi nosaka saskaņā ar III pielikumā doto valodu prasmes novērtējumu skalu.
   2.   Dalībvalstis var paredzēt vietējas valodas prasības, ja uzskata, ka tas ir vajadzīgs drošībai.
   3.   Līmenis, kas vajadzīgs, piemērojot 1. un 2. punktu, ir III pielikumā ietvertās valodu prasmes novērtējumu skalas 4. līmenis.
   4.   Neskarot 3. pantu, piemērojot 1. un/vai 2. punktu, dalībvalstis var prasīt III pielikumā ietvertās valodu prasmes novērtējumu skalas 5. līmeni, ja imperatīvai drošībai augstāku līmeni prasa konkrētas kvalifikācijas atzīmes vai apstiprinājuma operatīvās darbības nosacījumi. Tāda prasība ir objektīvi pamatota, nediskriminējoša, samērīga un pārredzama.
   5.   Valodas prasmi apliecina ar apliecību, ko izdod pēc pārredzamas un objektīvas novērtējuma procedūras, kuru atzinusi attiecīgas valsts uzraudzības iestāde.
   9. pants
   Instruktoru apstiprinājumi
   Instruktora licences apstiprinājums rāda, ka licences turētājs ir kompetents sniegt apmācības un veikt uzraudzību darba vietā attiecībā uz jomām, uz ko attiecas spēkā esoša kvalifikācijas atzīme.
   10. pants
   Struktūrvienības apstiprinājumi
   Struktūrvienības apstiprinājums rāda, ka licences turētājs ir kompetents gaisa satiksmes vadības pakalpojumu struktūrvienības uzdevumā sniegt gaisa satiksmes vadības pakalpojumus īpašiem sektoriem, sektoru grupām vai darba vietām.
   Ja to uzskata par vajadzīgu drošībai, dalībvalstis var paredzēt, ka struktūrvienības apstiprinājuma privilēģijas var izmantot tikai licences turētāji, kas nav sasnieguši noteiktu vecumu.
   11. pants
   Nosacījumi attiecībā uz kvalifikācijas atzīmju un apstiprinājumu uzturēšanu spēkā
   1.   Struktūrvienību apstiprinājumi sākotnēji ir derīgi 12 mēnešus. Tādu apstiprinājumu derīguma termiņu pagarina uz nākamajiem 12 mēnešiem, ja gaisa satiksmes vadības pakalpojumu sniedzējs pierāda, ka:

               a)

               pretendents iepriekšējos 12 mēnešos licences privilēģijas ir izmantojis obligāto stundu skaitu, kas norādīts apstiprinātā struktūrvienības kompetences shēmā;

               b)

               pretendenta kompetence ir novērtēta saskaņā ar II pielikuma C daļu; un

               c)

               pretendentam ir derīga veselības apliecība.

         Minimālo darba stundu skaitu bez instruktāžas uzdevumiem, kas vajadzīgs, lai uzturētu spēkā struktūrvienības apstiprinājumu, praktiskās apmācības instruktoriem var samazināt proporcionāli laikam, kurš pavadīts, instruējot mācekļus tādās darba vietās, attiecībā uz kurām piemēro pagarinājumu.
   2.   Ja struktūrvienības apstiprinājums vairs nav spēkā, ir sekmīgi jāpabeidz struktūrvienības apmācību plāns, lai atjaunotu apstiprinājumu.
   3.   Tāds kādas kvalifikācijas atzīmes vai kvalifikācijas atzīmes apstiprinājuma turētājs, kas četrus gadus pēc kārtas nemaz nav sniedzis gaisa satiksmes vadības pakalpojumus, kas saistīti ar tādu kvalifikācijas atzīmju vai kvalifikācijas atzīmes apstiprinājumu, var sākt šīs kvalifikācijas atzīmes vai kvalifikācijas atzīmes apstiprinājuma struktūrvienības apmācības tikai pēc attiecīga novērtējuma, ka viņš/viņa vēl joprojām atbilst kvalifikācijas atzīmes vai kvalifikācijas atzīmes apstiprinājuma prasībām, un pēc tam, kad ievērotas sagatavošanas prasības, kas izriet no novērtējuma.
   4.   Pretendentu valodas prasmes oficiāli un periodiski novērtē – izņemot tādu pretendentu valodas prasmes, kuri uzrādījuši 6. līmeņa prasmes.
   Starplaiks nav ilgāks par 3 gadiem – tādiem pretendentiem, kas uzrāda 4. līmeņa prasmes – un ilgāks par 6 gadiem pretendentiem, kuri uzrāda 5. līmeņa prasmes.
   5.   Instruktora apstiprinājums ir derīgs 36 mēnešus un ir atjaunojams.
   12. pants
   Veselības apliecības
   1.   Veselības apliecības izsniedz kompetentas valsts uzraudzības iestādes medicīnas struktūras vai valsts uzraudzības iestādes apstiprināti mediķi.
   2.   Veselības apliecību izsniegšana atbilst I pielikumam un prasībām, kas paredzētas Eurocontrol“Prasībās attiecībā uz gaisa satiksmes vadības dispečeru Eiropas 3. klases veselības apliecībām”.
   3.   Veselības apliecības ir derīgas no medicīniskās izmeklēšanas dienas 24 mēnešus gaisa satiksmes vadības dispečeriem, kuru vecums ir līdz 40 gadiem, un 12 mēnešus gaisa satiksmes vadības dispečeriem, kuru vecums pārsniedz minēto vecumu. Veselības apliecību jebkurā laikā var atsaukt, ja to liek tās turētāja veselības stāvoklis.
   4.   Dalībvalstis nodrošina efektīvu apelācijas procedūru ieviešanu, attiecīgi iesaistot neatkarīgus mediķus konsultantus.
   5.   Dalībvalstis nodrošina to, lai ieviestu procedūras attiecībā uz gadījumiem, kad medicīniskā piemērotība darbam ir mazinājusies, un dotu iespēju licenču turētājiem informēt darba devējus, ka viņi apzinās medicīniskās atbilstības mazināšanos vai arī ir kādas psihoaktīvas vielas vai medikamentu ietekmē, kas varētu padarīt viņus nespējīgus droši un pienācīgi īstenot licences dotās privilēģijas.
   13. pants
   Apmācību sniedzēju sertifikācija
   1.   Gaisa satiksmes vadības dispečeru apmācību sniegšanu, arī ar tām saistītas novērtējuma procedūras, sertificē attiecīgas valsts uzraudzības iestādes.
   2.   Prasības pret sertifikāciju ir saistītas ar tehnisku un operatīvu kompetenci, un piemērotību apmācību kursu organizēšanai, kā paredzēts IV pielikuma 1. punktā.
   3.   Pieteikumus sertifikācijai iesniedz uzraudzības iestādei tajā dalībvalstī, kurā pretendentam ir galvenā darbības vieta un reģistrēts birojs, ja tāds ir.
   Valstu uzraudzības iestādes izsniedz apliecības gadījumos, ja pieteikuma iesniedzējs apmācību sniedzējs atbilst IV pielikuma 1. punktā paredzētajām prasībām.
   Apliecības var izsniegt par katra tipa apmācībām vai arī apvienojumā ar citiem aeronavigācijas pakalpojumiem, tipveida apmācības un tipveida aeronavigācijas pakalpojumus sertificējot kā pakalpojumu kompleksu.
   4.   Apliecībās norāda IV pielikuma 2. punktā noteikto informāciju.
   5.   Attiecīgo valstu uzraudzības iestādes uzrauga saderību ar prasībām un nosacījumiem, kas pievienoti sertifikātiem. Ja kādas valsts uzraudzības iestāde konstatē, ka sertifikāta turētājs vairs neatbilst tādām prasībām vai nosacījumiem, tad tā veic attiecīgus pasākumus, kas var ietvert apliecības apturēšanu.
   6.   Dalībvalsts atzīst citu dalībvalstu izsniegtus sertifikātus.
   14. pants
   Garantija attiecībā uz atbilstību kompetences standartiem
   1.   Lai nodrošinātu tādu kompetenci, kas gaisa satiksmes vadības dispečeriem ir obligāta, lai strādātu saskaņā ar augstiem drošības standartiem, dalībvalstis nodrošina, lai uzraudzības iestādes uzraudzītu un pārraudzītu viņu apmācības.
   To uzdevumi ietver:

               a)

               to licenču, kvalifikācijas atzīmju un apstiprinājumu izsniegšanu un atsaukšanu, par ko ir pabeigtas apmācības un saņemts novērtējums saskaņā ar valsts uzraudzības iestādes atbildības jomu;

               b)

               to kvalifikācijas atzīmju un apstiprinājumu uzturēšanu spēkā un apturēšanu, kuru privilēģijas izmanto saskaņā ar valsts uzraudzības iestādes atbildību;

               c)

               apmācību sniedzēju sertifikāciju;

               d)

               apmācību kursu, struktūrvienības apmācību plānu un struktūrvienības kompetenču shēmu sertifikāciju;

               e)

               kompetences eksaminētāju vai kompetences vērtētāju sertifikāciju;

               f)

               apmācību sistēmu pārraudzību un auditu;

               g)

               attiecīgu apelācijas un paziņošanas mehānismu izveidi.

         2.   Attiecīgu valstu uzraudzības iestādes sniedz attiecīgu informāciju un savstarpēju palīdzību citu valstu uzraudzības iestādēm, lai nodrošinātu šīs direktīvas efektīvu piemērošanu, jo īpaši gadījumos, kas attiecas uz gaisa satiksmes vadības dispečeru brīvu pārvietošanos Kopienā.
   3.   Valstu uzraudzības iestādes nodrošina, ka ir uzturēta datubāze, kurā glabājas dati par visu tās atbildībā esošo licenču turētāju kompetencēm un viņu apstiprinājumu spēkā esamības termiņiem. Lai to nodrošinātu, operatīvas struktūrvienības gaisa satiksmes vadības pakalpojumu sniedzēju sistēmā glabā uzskaiti par katra attiecīgā struktūrvienībā nodarbināta licences turētāja sektoros, sektoru grupās vai darba vietās faktiski nostrādātām stundām, un pēc lūguma nodod šo informāciju valsts uzraudzības iestādēm.
   4.   Valsts uzraudzības iestādes apstiprina tos licenču turētājus, kuriem ir tiesības strādāt kā kompetences eksaminētājiem vai kompetences vērtētājiem attiecībā uz struktūrvienību un turpmākām apmācībām. Sertifikācija ir spēkā trīs gadus, un to var atjaunot.
   5.   Valsts uzraudzības iestādes regulāri auditē apmācību sniedzējus, lai garantētu efektīvu šajā direktīvā paredzēto standartu ievērošanu.
   Papildus kārtējam auditam valsts uzraudzības iestādes var veikt apmeklējumus uz vietas, lai pārbaudītu šīs direktīvas ieviešanas efektivitāti un tajā paredzēto standartu ievērošanu.
   6.   Valsts uzraudzības iestādes var pieņemt lēmumu audita funkcijas un šī panta 5. punktā minētās pārbaudes pilnībā vai daļēji deleģēt atzītām organizācijām saskaņā ar 3. pantu Regulā (EK) Nr. 550/2004.
   7.   Dalībvalstis nosūta Komisijai ziņojumu par šīs direktīvas piemērošanu līdz 2011. gada 17 maijam un ar triju gadu starplaikiem pēc tam.
   15. pants
   Savstarpēja gaisa satiksmes vadības dispečeru licenču atzīšana
   1.   Saskaņā ar 8. pantu visas dalībvalstis atzīst citas dalībvalsts uzraudzības iestādes izsniegtas licences un ar to saistītās kvalifikācijas atzīmes, kvalifikācijas atzīmju apstiprinājumus un valodas apstiprinājumus, kas izdoti saskaņā ar šo direktīvu, kā arī pievienotās veselības apliecības. Tomēr dalībvalsts var nolemt atzīt tikai tādas licences, kuru turētāji ir sasnieguši vismaz 21 gada vecumu, kā paredzēts 5. panta 2. punkta a) apakšpunktā.
   2.   Gadījumā, ja licences turētājs īsteno licences privilēģijas dalībvalstī, kas nav tā dalībvalsts, kurā licence izdota, licences turētājam ir tiesības bez papildu nosacījumiem apmainīt licenci pret tādu, kas izdota dalībvalstī, kurā viņš īsteno privilēģijas.
   3.   Lai piešķirtu struktūrvienības apstiprinājumu, valsts uzraudzības iestādes no pretendenta prasa ar apstiprinājumu saistīto konkrēto nosacījumu izpildi, norādot struktūrvienību, sektoru vai darba vietu. Izstrādājot struktūrvienības apmācību plānu, apmācību sniedzējs pienācīgi ņem vērā kompetences un pieredzi, ko pretendents jau guvis.
   4.   Valsts uzraudzības iestādes apstiprina un pieņem pamatotu lēmumu par struktūrvienības apmācību plānu, kurā ietvertas paredzētās pretendenta apmācības, vēlākais sešas nedēļas pēc apliecinājuma iesniegšanas, neierobežojot to ar kavējumu, kāds radies dēļ jebkādas apelācijas, ko varētu iesniegt. Valstu uzraudzības iestādēm lēmumos jānodrošina nediskriminācijas un samērīguma principa ievērošana.
   16. pants
   Pielāgošana tehnikas un zinātnes progresam
   Ņemot vērā tehnikas un zinātnes progresu, Komisija saskaņā ar 17. panta 2. punktā minēto procedūru var pieņemt grozījumus attiecībā uz 6. pantā paredzētajām kvalifikācijas atzīmēm, 7. pantā paredzētajiem kvalifikācijas atzīmju apstiprinājumiem, 12. panta 3. punkta noteikumiem par veselības apliecībām, kā arī pielikumiem.
   17. pants
   Komiteja
   1.   Komisijai palīdz Vienotās gaisa telpas komiteja, kas izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 5. pantu.
   2.   Dodot atsauci uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā šā lēmuma 8. pantu.
   Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir viens mēnesis.
   3.   Komiteja pieņem savu reglamentu.
   18. pants
   Sankcijas
   Dalībvalstis izstrādā noteikumus par sankcijām, ko piemēro saskaņā ar šo direktīvu pieņemtu valstu noteikumu pārkāpumiem, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to izpildi. Paredzētajām sankcijām ir jābūt efektīvām, samērīgām un preventīvām. Dalībvalstis līdz 2008. gada 17 maijam šos noteikumus dara zināmus Komisijai, un bez kavēšanās dara tai zināmus visus turpmākus grozījumus, kas uz tiem attiecas.
   19. pants
   Pārejas pasākumi
   Direktīvas 5. panta 2. punkta a) un b) apakšpunkts neattiecas uz personām, kam dalībvalsts līdz 2008. gada 17 maijam piešķīrusi gaisa satiksmes vadības dispečera licenci.
   20. pants
   Transponēšana
   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvi un administratīvi akti, kas vajadzīgi, lai ievērotu šīs direktīvas prasības vēlākais līdz 2008. gada 17 maijam, izņemot 8. pantu, attiecībā uz kuru šis termiņš ir 2010. gada 17 maijs. Tās tūlīt dara Komisijai zināmus šos noteikumus.
   Pieņemot šos pasākumus, dalībvalstis tajos iekļauj atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka veidu, kādā izdarīt šādas atsauces.
   21. pants
   Stāšanās spēkā
   Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

   22. pants
   Adresāti
   Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

      Strasbūrā, 2006. gada 5. aprīlī

            Eiropas Parlamenta vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. BORRELL FONTELLES

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         H. WINKLER

      (1)  OV C 234, 22.9.2005., 17. lpp.

      (2)  Eiropas Parlamenta 2005. gada 8. marta Atzinums (OV C 320 E, 15.12.2005., 50. lpp.), Padomes 2005. gada 14. novembra Kopējā nostāja (OV C 316 E, 13.12.2005., 1. lpp.) un Eiropas Parlamenta 2006. gada 15. februāra Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

      (3)  OV L 96, 31.3.2004., 10. lpp.

      (4)  OV L 96, 31.3.2004., 1. lpp.

      (5)  OV L 225, 12.8.1998., 27. lpp. Lēmums grozīts ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

      (6)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

      (7)  OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.

      I PIELIKUMS
      LICENČU RAKSTURLIELUMI
      Licences, ko dalībvalstis izsniedz saskaņā ar šo direktīvu, atbilst šādiem raksturlielumiem:
      1.   Sīkākas ziņas

                  1.1.

                  Licencē uzrāda šādas sīkākas ziņas, ar zvaigznīti atzīmējot tos punktus, kam jābūt tulkotiem angļu valodā:

                              a)

                              *licences izdevējas valsts vai izdevējas iestādes nosaukums (trekniem burtiem);

                              b)

                              *licences nosaukums (īpaši trekniem burtiem);

                              c)

                              licences izdevējas iestādes piešķirtais licences sērijas numurs ar arābu cipariem;

                              d)

                              licences turētāja pilns vārds (ar romiešu burtiem arī tad, ja valsts valodas rakstībā neizmanto romiešu burtus);

                              e)

                              dzimšanas datums;

                              f)

                              licences turētāja valstspiederība;

                              g)

                              licences turētāja paraksts;

                              h)

                              *apliecinājums licences derīgumam un turētāja pilnvarām īstenot attiecīgās privilēģijas, norādot:

                                          i)

                                          kvalifikācijas atzīmes, kvalifikācijas atzīmju apstiprinājumus, valodu prasmes apstiprinājumus, instruktoru apstiprinājumus un struktūrvienību apstiprinājumus;

                                          ii)

                                          datumu, kad tie izsniegti;

                                          iii)

                                          datumu, kad beidzas to derīguma termiņš;

                              i)

                              Licences izdevēja ierēdņa paraksts un licences izdošanas datums;

                              j)

                              licences izdevējas iestādes zīmogs vai spiedogs.

                  1.2.

                  Licencei jāpievieno derīga veselības apliecība.

            2.   Materiāli
      Izmanto pirmās šķiras papīru vai citu piemērotu materiālu, un skaidri jānorāda 1. punktā minētās teksta vienības.
      3.   Krāsa

                  3.1.

                  Ja visām licencēm, ko dalībvalsts izsniedz aviācijas jomā, izmanto vienas un tās pašas krāsas materiālu, šī krāsa ir balta.

                  3.2.

                  Ja dalībvalsts aviācijas jomā izsniegtām licencēm ir krāsu atšķirības, gaisa satiksmes vadības dispečera licence ir dzeltenā krāsā.

      II PIELIKUMS
      APMĀCĪBU PRASĪBAS
      A DAĻA
      PRASĪBAS GAISA SATIKSMES VADĪBAS DISPEČERU SĀKOTNĒJĀM APMĀCĪBĀM
      Sākotnējās apmācības nodrošina to, ka studenti, kas apgūst gaisa satiksmes vadības dispečera profesiju, atbilst pamata un kvalifikācijas atzīmju apmācību mērķiem, kā aprakstīts Eurocontrol izdoto “Gaisa satiksmes vadības dispečeru sākotnējo apmācību galveno satura pamatnostādņu”, 2004. gada 10. decembra izdevumā, lai gaisa satiksmes vadības dispečeri droši, ātri un efektīvi spētu vadīt gaisa satiksmi.
      Sākotnējās apmācības aptver šādus priekšmetus: aviācijas tiesības, gaisa satiksmes vadības pārvaldība, ietverot civilas un militāras sadarbības procedūras, meteoroloģija, navigācija, gaisa kuģi un lidojuma principi, ietverot gaisa satiksmes vadības dispečeru un pilotu savstarpēju saprašanos, cilvēkfaktori, iekārtas un sistēmas, profesionālā darba vide, drošums un drošuma kultūra, drošības pārvaldības sistēmas, netipiskas/ārkārtas situācijas, sistēmu defekti, valodas zināšanas, arī radiotelefonijas frazeoloģija.
      Priekšmetus pasniedz tā, lai pieteikumu iesniedzējus sagatavotu dažādiem gaisa satiksmes pakalpojumiem, un uzsverot drošuma aspektus. Sākotnējās apmācības sastāv no teorētiskiem un praktiskiem kursiem, tostarp simulācijām, un to ilgumu nosaka apstiprinātos sākotnējo apmācību plānos. Iegūtā kompetence nodrošina to, ka kandidātu var uzskatīt par kompetentu risināt situācijas, kas saistītas ar sarežģītu un blīvu satiksmi, atvieglinot pāreju pie struktūrvienības apmācībām. Kandidāta kompetenci pēc sākotnējām apmācībām pārbauda ar attiecīgu eksāmenu vai ar konstanta izvērtējuma sistēmu.
      B DAĻA
      PRASĪBAS GAISA SATIKSMES VADĪBAS DISPEČERU STRUKTŪRVIENĪBAS APMĀCĪBĀM
      Struktūrvienības apmācību plānos sīki apraksta procesus un laiku, kas vajadzīgs, lai ļautu piemērot struktūrvienības procedūras vietējai teritorijai praktiskās apmācības instruktora uzraudzībā. Apstiprinātais plāns ietver norādes uz visiem kompetences izvērtēšanas sistēmas elementiem, tostarp darba pasākumus, panākumu izvērtējumu un pārbaudi, līdz ar procedūrām, kā sniegt paziņojumus attiecīgas valsts uzraudzības iestādei. Struktūrvienības apmācības var aptvert dažus sākotnējo apmācību elementus, kas ir raksturīgi konkrētas valsts apstākļiem.
      Struktūrvienības apmācību ilgumu nosaka struktūrvienības apmācību plānā. Vajadzīgās prasmes pārbaudīs ar attiecīgiem eksāmeniem vai ar konstanta izvērtējuma sistēmu, to veiks apstiprināti kompetences eksaminatori vai vērtētāji, kas spriedumos ir neitrāli un objektīvi. Lai to nodrošinātu, valstu uzraudzības iestādes nodrošina apelācijas mehānismus, lai pretendentiem nodrošinātu taisnīgu attieksmi.
      C DAĻA
      PRASĪBAS GAISA SATIKSMES VADĪBAS DISPEČERU TURPMĀKĀM APMĀCĪBĀM
      Gaisa satiksmes vadības dispečeru licenču kvalifikācijas atzīmju un struktūrvienību apstiprinājumi paliek spēkā apstiprinātā turpmāko apmācību laikā, kas sastāv no apmācībām, lai uzturētu spēkā gaisa satiksmes vadības dispečera kompetenci, kvalifikācijas celšanas kursiem, apmācības attiecībā uz ārkārtas situācijām un, ja vajadzīgs, valodas apmācības.
      Turpmākas apmācības sastāv no teorētiskiem un praktiskiem kursiem, līdz ar simulācijām. Lai to nodrošinātu, apmācību sniedzēji izveido struktūrvienību kompetences sistēmu, sīki izstrādājot procesus, personāla komplektēšanu un laiku, kas vajadzīgs, lai sniegtu attiecīgas turpmākas apmācības, kā arī, lai pierādītu kompetences. Shēmas pārskata un apstiprina vismaz reizi trijos gados. Par turpmāku apmācību ilgumu lemj saskaņā ar struktūrvienībā nodarbināto gaisa satiksmes vadības dispečeru funkcionālām vajadzībām, jo īpaši sakarā ar procedūru vai iekārtu maiņu vai plānotu maiņu, vai sakarā ar vispārējās drošības pārvaldības prasībām. Katra gaisa satiksmes vadības dispečera kompetenci attiecīgi izvērtē vismaz reizi trijos gados. Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējs nodrošina to, ka piemēro mehānismu, kas garantē taisnīgu attieksmi pret licenču turētājiem, kuru apstiprinājumu derīgumu nevar pagarināt.

      III PIELIKUMS
      PRASĪBAS VALODU PRASMJU ZIŅĀ
      Valodas prasmju prasības, kas izklāstītas 8. pantā, attiecas gan uz frazeoloģisku izteiksmi, gan sarunvalodu. Lai panāktu atbilstību valodas prasmju prasībām, personas, kas kandidē un licences saņemšanu, vai licences turētājus izvērtē, un viņiem jāpierāda atbilstība vismaz operatīvajam līmenim (4. līmenis) valodu prasmes novērtējuma skalā, kas aprakstīta šajā pielikumā.
      Prasmīgi valodas lietotāji:

                  a)

                  raiti runā, neredzot sarunbiedru (pa telefonu/radiotelefonu) un aci pret aci;

                  b)

                  skaidri un precīzi runā par vispārīgiem, konkrētiem un ar darbu saistītiem tematiem;

                  c)

                  lieto pienācīgus saziņas paņēmienus, apmainoties ar ziņojumiem un risinot pārpratumus (piemēram, pārbaudot, apstiprinot vai noskaidrojot informāciju) vispār vai saistībā ar darbu;

                  d)

                  veiksmīgi un samērā viegli tiek galā ar valodas problēmām, ko rada sarežģījumi vai negaidīti notikumu pavērsieni, kas rodas parastās darba situācijās vai saziņas uzdevuma sakarā, kurš valodas lietotājam citādā ziņā ir pazīstams; un

                  e)

                  lieto dialektu vai akcentu, ko saprot aeronavigācijas vidē.

            Valodu prasmes novērtējuma skala: eksperta līmenis, paaugstināts līmenis un operatīvais līmenis

                  Līmenis

                  Izruna
                  Lieto dialektu un/vai akcentu, kas ir saprotams aeronavigācijas vidē.

                  Struktūra
                  Uzdevumam atbilstošas valodas funkcijas nosaka attiecīgu gramatikas struktūru un teikumu modeļu lietojumu.

                  Vārdu krājums

                  Valodas plūdums

                  Izpratnes spējas

                  Mijdarbība

                  EKsperta līmenis
                  6

                  Izruna, uzsvars, ritms un intonācija, ko var ietekmēt pirmā valoda vai reģionāli varianti, tomēr gandrīz nemaz netraucē uztveri.

                  Gan elementāras, gan sarežģītas gramatiskās struktūras un teikumu modeļus konsekventi lieto pienācīgi.

                  Vārdu krājuma apjoms un precizitāte ir pietiekama, lai efektīvi sazinātos par daudziem un dažādiem zināmiem un nezināmiem tematiem. Vārdu krājums ir bagāts ar vārdkopām, niansēts un liecina par noskaņu izpratni.

                  Spēj izvērsti runāt, valodai dabiski plūstot, bez piepūles. Dažādo runu stilistisku efektu labad, piemēram, lai uzsvērtu svarīgāko. Spontāni izmanto pienācīgas diskursa zīmes un pārejas.

                  Izpratne visu laiku ir precīza gandrīz visos kontekstos, un ietver valodniecisku un kultūras smalkumu izpratni.

                  Mijdarbojas bez pūlēm gandrīz visās situācijās. Just verbālas un neverbālas nianses, un pareizi uz tām reaģē.

                  Paaugstināts līmenis
                  5

                  Izruna, uzsvars, ritms un intonācija, ko var ietekmēt pirmā valoda vai reģionāli varianti, faktiski nemaz netraucē uztveri.

                  Elementāras gramatiskās struktūras un teikumu modeļi visu laiku ir labi veidoti. Mēģina lietot arī sarežģītu teikuma uzbūvi, taču ar kļūdām, dažreiz traucējot uztvert jēgu.

                  Vārdu krājuma apjoms un precizitāte ir pietiekama, lai efektīvi sazinātos par vienkāršiem, konkrētiem un ar darbu saistītiem tematiem. Visu laiku un veiksmīgi pārveido teikumus. Reizēm vārdu krājumā ir vārdkopas.

                  Spēj runāt ilgi un relatīvi viegli par pazīstamiem tematiem, taču var neizmantot runas plūsmas dažādošanu kā stilistisku līdzekli. Var izmantot pienācīgas diskursa zīmes vai pārejas.

                  Izpratne ir precīza, runājot par vienkāršiem, konkrētiem un ar darbu saistītie tematiem, un gandrīz precīza, runātājam sastopoties ar valodisku vai situatīvu sarežģījumu vai neparedzētu notikumu pavērsienu. Spēj saprast dažādus runas variantus (dialektus un/vai akcentus) vai noskaņas.

                  Atbildes ir tūlītējas, pienācīgas un plašas. Runātāja/klausītāja attiecības pārvalda efektīvi.

                  Operatīvais
                  4

                  Izruna, uzsvars, ritms un intonācija, ko ietekmē pirmā valoda vai reģionālas variācijas, tikai dažreiz traucē uztveri.

                  Elementārās gramatiskās struktūras un teikumu modeļus izmanto ar izdomu, un parasti tie ir labi pārvaldīti. Var gadīties kļūdas, jo īpaši neparastos vai neparedzētos apstākļos, taču tas reti traucē uztvert jēgu.

                  Vārdu krājuma apjoms un precizitāte ir pietiekama, lai efektīvi sazinātos par vienkāršiem, konkrētiem un ar darbu saistītiem tematiem. Bieži spēj veiksmīgi pārveidot teikumus, ja neparastos vai negaidītos apstākļos pietrūkst vārdu krājuma.

                  Noteiktā ritmā valodu pagausina. Brīžiem valodas veiklība var pazust, pārejot no iestudētas vai frāžainas runas uz spontānu mijdarbību, taču tas netraucē efektīvi sazināties. Ierobežoti lieto diskursa zīmes un pārejas. Paužu aizpildījums uzmanību nenovērš.

                  Galvenokārt izpratne ir precīza, runājot par vienkāršiem, konkrētiem un ar darbu saistītiem tematiem, ja izmantotais akcents vai variācija ir pietiekami saprotama šīs valodas lietotāju starptautiskai kopienai. Runātājam sastopoties ar valodisku vai situatīvu sarežģījumu vai neparedzētu notikumu pavērsienu, izpratne var būt gausāka vai jāizmanto noskaidrošanas paņēmieni.

                  Parasti atbildes ir tūlītējas, pienācīgas un plašas. Sāk un uztur informācijas apmaiņu pat neparedzētu notikumu pavērsienu gadījumos. Pietiekami labi risina klajus pārpratumus, pārbaudot, pārliecinoties vai noskaidrojot.

      Valodu prasmes novērtējuma skala: pirmsoperatīvais līmenis, pamata līmenis un pirmspamata līmenis.

                  Līmenis

                  Izruna
                  Sāk runāt dialektā un/vai ar akcentu, ko saprot aeronavigācijas vidē.

                  Struktūra
                  Attiecīgās gramatiskās struktūras un teikumu modeļus nosaka uzdevumam piemērotas valodas funkcijas.

                  Vārdu krājums

                  Valodas plūdums

                  Izpratnes spējas

                  Mijdarbība

                  Pirmsoperatīvais
                  3

                  Izruna, uzsvars, ritms un intonācija, ko ietekmē pirmā valoda vai reģionāli varianti, bieži traucē uztveri.

                  Elementāras gramatiskās struktūras un teikumu modeļi, kas saistīti ar paredzamām situācijām, ne vienmēr ir labi pārvaldīti. Kļūdas bieži traucē uztvert jēgu.

                  Vārdu krājuma apjoms un precizitāte bieži ir pietiekama, lai sazinātos par vienkāršiem, konkrētiem vai ar darbu saistītiem tematiem, taču diapazons ir ierobežots, un vārdu izvēle bieži vien nav pareiza. Trūkstot vārdu krājumam, nespēj veiksmīgi pārfrāzēt teikumus.

                  Izsakās valodas blokiem, bet izteiksme un pauzes bieži vien nav pienācīgas. Vilcināšanās vai lēnums, domājot par konstrukcijām, var kavēt efektīvu saziņu. Paužu aizpildījums reizēm novērš uzmanību.

                  Izpratne bieži ir precīza, runājot par vienkāršiem, konkrētiem un ar darbu saistītiem tematiem, ja akcents vai izmantotais variants ir pietiekami saprotams šīs valodas lietotāju starptautiskai kopienai. Var nesaprast valodisku vai situatīvu sarežģījumu vai neparedzētu notikumu pavērsienu.

                  Dažreiz atbildes ir tūlītējas, pienācīgas un plašas. Var sākt un uzturēt informācijas apmaiņu pietiekami viegli, ja runa ir par zināmiem tematiem un paredzamām situācijām. Visumā nepienācīga, risinot neparedzētu notikumu pavērsienu.

                  Pamata līmenis
                  2

                  Izrunu, uzsvaru, ritmu un intonāciju nopietni ietekmē pirmā valoda vai reģiona varianti, kas bieži traucē uztveri.

                  Uzrāda tikai ierobežotu dažu vienkāršu iegaumētu gramatisko struktūru un teikumu paraugu prasmi.

                  Ierobežots vārdu krājuma apjoms, to veido tikai izolēti vārdi un iegaumētas frāzes.

                  Var veidot ļoti īsus, izolētus, iegaumētus izteikumus ar biežām pauzēm un neveiksmīgu paužu aizpildījumu, meklējot izteicienus un mēģinot izrunāt mazāk zināmus vārdus.

                  Izpratne aprobežojas ar izolētām, iegaumētām frāzēm, ja tās izrunā uzmanīgi un lēni.

                  Atbilde prasa ilgu laiku un bieži nav pienācīga. Mijdarbība aprobežojas ar vienkāršas, ikdienišķas informācijas apmaiņu.

                  Pirmspamata
                  1

                  Valoda ir līmenī, kas zemāks par pamata līmeni.

                  Valoda ir līmenī, kas zemāks par pamata līmeni.

                  Valoda ir līmenī, kas zemāks par pamata līmeni.

                  Valoda ir līmenī, kas zemāks par pamata līmeni.

                  Valoda ir līmenī, kas zemāks par pamata līmeni.

                  Valoda ir līmenī, kas zemāks par pamata līmeni.

      IV PIELIKUMS
      PRASĪBAS, KAS JĀPIEVIENO APMĀCĪBU SNIEDZĒJIEM PIEŠĶIRTĀM APLIECĪBĀM

                  1.

                  Atbilstību 13. pantā minētajām prasībām apliecina, pierādot, ka apmācību sniedzējiem ir pietiekams personāls un iekārtas, un tie darbojas vidē, kas ir piemērota, sniedzot apmācības, kas vajadzīgas, lai iegūtu vai uzturētu spēkā studenta gaisa satiksmes dispečera licences un gaisa satiksmes dispečera licences. Apmācību sniedzējiem ir:

                              a)

                              efektīva vadības struktūra un pietiekams personāls ar attiecīgu kvalifikāciju un pieredzi, lai sniegtu apmācības saskaņā ar šajā direktīvā izklāstītajiem standartiem;

                              b)

                              vajadzīgais aprīkojums, iekārtas un telpas, kas ir piemērotas piedāvātā tipa apmācībām;

                              c)

                              tie nodrošina ar metodiku, ko izmantos, lai izstrādātu sīkāku informāciju par apmācību kursu saturu, organizāciju un ilgumu, struktūrvienību apmācību plāniem un struktūrvienību kompetences shēmām; tas ietver to, kā organizēs eksāmenus un novērtēšanu. Attiecība uz eksāmeniem, kas saistīti ar sākotnējām apmācībām, arī simulācijas apmācībām, sīki izklāsta eksaminētāju kvalifikāciju;

                              d)

                              tie sniedz pierādījumus attiecībā uz kvalitātes pārvaldības sistēmu, lai pārbaudītu atbilstību un to, vai ir ievērotas sistēmas un procedūras, kas nodrošina, lai sniegtās apmācības atbilstu šajā direktīvā izklāstītajiem standartiem;

                              e)

                              tie rāda, ka ir pieejami pietiekami līdzekļi, lai vadītu apmācības, ievērojot šajā direktīvā paredzētos standartus un, ka šīm darbībām ir pietiekams apdrošināšanas segums saskaņā ar paredzētā tipa apmācībām.

                  2.

                  Apliecībās uzrāda:

                              a)

                              attiecīgās valsts uzraudzības iestādi, kas izdevusi apliecību;

                              b)

                              pretendentu (vārdu un adresi);

                              c)

                              sertificējamo pakalpojumu tipu;

                              d)

                              atzinums par pretendenta atbilstību 1. punktā definētajām prasībām;

                              e)

                              apliecības izdošanas dienu un derīguma termiņu.


title: Padomes Direktīva 96/67/EK (1996. gada 15. oktobris) par pieeju lidlauka sniegto pakalpojumu tirgum Kopienas lidostās

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31996L0067

Oficiālais Vēstnesis L 272 , 25/10/1996 Lpp. 0036 - 0045

		Padomes Direktīva 96/67/EK(1996. gada 15. oktobris)par pieeju lidlauka sniegto pakalpojumu tirgum Kopienas lidostāsEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 84. panta 2. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [2],pieņemot lēmumu saskaņā ar Līguma 189.c pantā paredzēto procedūru [3],(1) tā kā Kopiena pakāpeniski ievieš kopēju gaisa transporta politiku ar mērķi pabeigt iekšējā tirgus izveidi saskaņā ar Līguma 7.a pantu, kas būtu ilgstošs ieguldījums ekonomikas un sociālās attīstības veicināšanā;(2) tā kā Līguma 59. panta mērķis ir novērst pakalpojumu sniegšanas brīvības ierobežojumus Kopienā; tā kā saskaņā ar Līguma 61. pantu šis mērķis jāsasniedz saistībā ar kopējo transporta politiku;(3) tā kā ar Padomes Regulām (EEK) Nr. 2407/92 [4], (EEK) Nr. 2408/92 [5] un (EEK) 2409/92 [6] šis mērķis ir sasniegts attiecībā uz pašiem gaisa transporta pakalpojumiem;(4) tā kā lidlauka sniegtie pakalpojumi ir būtiski, lai gaisa transports normāli darbotos; tā kā tie ievērojami veicina efektīvu gaisa transporta infrastruktūras izmantošanu;(5) tā kā pieejas atvēršanai lidlauka sniegtajiem pakalpojumiem vajadzētu palīdzēt samazināt lidsabiedrību darbības izdevumus un uzlabot to pakalpojumu kvalitāti, ko saņem lidostu lietotāji;(6) tā kā, ievērojot subsidiaritātes principu, ir būtiski, lai pieeja lidlauka sniegtajiem pakalpojumiem būtu Kopienas līmenī, tajā pašā laikā dodot dalībvalstīm iespēju ņemt vērā šīs nozares īpašo raksturu;(7) tā kā 1994. gada jūnijā Komisija savā paziņojumā "Eiropas civilās aviācijas nākotne" norādīja, ka tā gatavojas līdz 1994. gada beigām uzsākt iniciatīvu, lai panāktu pieeju lidlauka sniegto pakalpojumu tirgum Kopienas lidostās; tā kā Padome savā 1994. gada 24. oktobra Rezolūcijā par situāciju Eiropas civilajā aviācijā [7] apliecināja vajadzību ņemt vērā īpašās prasības saistībā ar situāciju lidostās, atverot pieeju tirgum;(8) tā kā Eiropas Parlaments 1995. gada 14. februāra Rezolūcijā par Eiropas civilo aviāciju [8] atkārtoti uzsvēra to, ka jāņem vērā pieejas lidlauka sniegtajiem pakalpojumiem ietekme uz nodarbinātību un drošības apstākļiem Kopienas lidostās;(9) tā kā brīva pieeja lidlauka sniegtajiem pakalpojumiem saskan ar efektīvu Kopienas lidostu darbību;(10) tā kā brīva pieeja lidlauka sniegtajiem pakalpojumiem ir jāievieš pakāpeniski un jāpielāgo nozares prasībām;(11) tā kā dažās lidlauka sniegto pakalpojumu kategorijās pieeja tirgum un pašpakalpojumiem var saskarties ar ierobežojumiem attiecībā uz drošību, jaudu un pieejamo platību; tā kā tādēļ ir jāspēj ierobežot apstiprinātu pakalpojumu sniedzēju skaitu saistībā ar šo lidlauka sniegto pakalpojumu kategoriju; tā kā būtu jāspēj ierobežot arī pašpakalpojumus; tā kā tādā gadījumā ierobežojumu kritērijiem ir jābūt atbilstīgiem, objektīviem, atklātiem un nediskriminējošiem;(12) tā kā tad, ja lidlauka pakalpojumu sniedzēju skaits ir ierobežots, efektīvai konkurencei ir vajadzīgs, lai vismaz viens no pakalpojumu sniedzējiem būtu neatkarīgs gan no lidostas vadības, gan arī no galvenā pārvadātāja;(13) tā kā, lai lidostas normāli strādātu, tām pašām ir jānodarbojas ar zināmu infrastruktūru pārvaldību, ko gan tehnisku iemeslu dēļ, gan arī rentabilitātes vai apkārtējās vides ietekmes dēļ ir grūti dalīt vai sadalīt vairākiem; tā kā šo infrastruktūru centralizēta pārvaldība tomēr nevar būt šķērslis tam, lai tās izmantotu lidlauka pakalpojumu sniedzēji vai pašpakalpojumus veicoši lidostas lietotāji;(14) tā kā dažos gadījumos minētie ierobežojumi var attaisnot ierobežojumus attiecībā uz pieeju tirgum vai pašpakalpojumiem, ja tie ir atbilstīgi, objektīvi, atklāti un nediskriminējoši;(15) tā kā šo izņēmumu nolūkam jābūt tādam, lai ļautu lidostas vadībai pārvarēt vai vismaz samazināt minētos ierobežojumus; tā kā šie izņēmumi jāapstiprina Komisijai, kam palīdz padomdevēja komiteja, un tie ir jāpiešķir uz noteiktu laiku;(16) tā kā, lai saglabātu efektīvu un godīgu konkurenci tādos apstākļos, kad lidlauka pakalpojumu sniedzēju skaits ir ierobežots, šie pakalpojumu sniedzēji jāizvēlas saskaņā ar atklātu un objektīvu procedūru; tā kā par lidlauka pakalpojumu sniedzēju izvēli būtu jāapspriežas ar lidostas lietotājiem, jo tos ļoti interesē tiem vajadzīgo lidlauka sniegto pakalpojumu kvalitāte un cena;(17) tā kā tādēļ ir jāizveido pārstāvju komiteja, nodrošinot lidostas lietotāju pārstāvību un apspriešanos ar tiem, izvēloties apstiprinātus lidlauka pakalpojumu sniedzējus;(18) tā kā noteiktos apstākļos un ar zināmiem nosacījumiem, izvēloties lidlauka pakalpojumu sniedzējus kādā lidostā, ir iespējams paplašināt pakalpojumu sniegšanas prasību, ietverot arī citas lidostas tajā pašā attiecīgās dalībvalsts ģeogrāfiskajā reģionā;(19) tā kā lidostas vadības dienests arī var sniegt lidlauka pakalpojumus un ar saviem lēmumiem var ievērojami ietekmēt konkurenci starp lidlauka pakalpojumu sniedzējiem; tā kā tādēļ, lai saglabātu godīgu konkurenci, ir svarīgi, lai lidostām būtu prasība nodalīt grāmatvedību savas infrastruktūras pārvaldībā un regulējošajās darbībās no grāmatvedības lidlauka pakalpojumu sniegšanā;(20) tā kā lidosta nedrīkst subsidēt lidlauka sniegtos pakalpojumus no ienākumiem, ko tā gūst no lidostas pārvaldes;(21) tā kā visiem pakalpojumu sniedzējiem, kas vēlas piedāvāt lidlauka pakalpojumus trešām pusēm, ir jāpiemēro vienādas atklātuma prasības;(22) tā kā, lai lidostas varētu veikt savas infrastruktūras pārvaldību un garantēt drošību lidostā, kā arī aizsargāt apkārtējo vidi un izpildīt spēkā esošos sociālos noteikumus, dalībvalstīm ir jāapstiprina lidlauka pakalpojumu sniegšana; tā kā šā apstiprinājuma saņemšanas kritērijiem jābūt objektīviem, atklātiem un nediskriminējošiem;(23) tā kā tādu pašu iemeslu dēļ dalībvalstīm jāsaglabā iespēja noteikt un īstenot noteikumus, kas vajadzīgi, lai lidostas infrastruktūra normāli darbotos; tā kā šiem noteikumiem jāsaistās ar nosprausto mērķi un tie nedrīkst faktiski samazināt pieeju tirgum vai ierobežot pašpakalpojumu brīvību līdz tādai pakāpei, kas būtu zemāka, nekā noteikts šajā direktīvā; tā kā šiem noteikumiem jāatbilst objektivitātes, atklātuma un nediskriminēšanas principiem;(24) tā kā dalībvalstīm jāsaglabā iespēja nodrošināt piemērotu sociālās aizsardzības līmeni to uzņēmumu darbiniekiem, kas sniedz lidlauka pakalpojumus;(25) tā kā apstiprinātiem lidlauka pakalpojumu sniedzējiem un lidostas lietotājiem, kam ir atļauts veikt pašpakalpojumus, ir jāgarantē pieeja lidostas iekārtām, ciktāl tas vajadzīgs, lai tie izmantotu savas tiesības un lai pastāvētu godīga un patiesa konkurence; tā kā tomēr jābūt iespējai par šo pieeju iekasēt samaksu;(26) tā kā ir pamatoti, ka šajā direktīvā noteiktās tiesības piemēro tikai trešo valstu lidlauka pakalpojumu sniedzējiem un trešo valstu lidostas lietotājiem, stingri ievērojot abpusējības principu; tā kā tad, ja abpusējības nav, dalībvalstij būtu jāspēj minētajiem pakalpojumu sniedzējiem un lietotājiem šīs tiesības atcelt;(27) tā kā 1987. gada 2. decembrī Londonā Spānijas Karaliste un Apvienotā Karaliste abu valstu Ārlietu ministru kopīgā deklarācijā vienojās par lielāku sadarbību, izmantojot Gibraltāra lidostu, un noteiktā kārtība vēl nav stājusies spēkā;(28) tā kā šī direktīva neskar Līguma noteikumu piemērošanu; tā kā Komisija jo īpaši turpinās nodrošināt pakļaušanos šiem noteikumiem, vajadzības gadījumā izmantojot pilnvaras, ko tai piešķir Līguma 90. pants,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsDarbības joma1. Šo direktīvu piemēro visām lidostām, kas atrodas kādas dalībvalsts teritorijā saskaņā ar Līguma noteikumiem un ir atvērtas komerciāliem pārvadājumiem šādos apstākļos:a) visām lidostām neatkarīgi no to apgrozījuma lieluma no 1998. gada 1. janvāra piemēro 7. panta 1. punkta noteikumus, kas attiecas uz lidlauka sniegto pakalpojumu kategorijām, kuras nav 7. panta 2. punktā minētās kategorijas;b) noteikumus, kas attiecas uz 7. panta 2. punktā minētajām lidlauka sniegto pakalpojumu kategorijām, no 1998. gada 1. janvāra piemēro lidostām, kuru gada apgrozījums nav mazāks kā 1000000 pasažieru vai 25000 tonnu kravas pārvadājumu;c) noteikumus, kas attiecas uz 6. pantā minētajām lidlauka sniegto pakalpojumu kategorijām, no 1999. gada 1. janvāra piemēro lidostām,- kuru gada apgrozījums nav mazāks kā 3000000 pasažieru vai 75000 tonnu kravas pārvadājumu,- kuru apgrozījums nav bijis mazāks par 2000000 pasažieru vai 50000 tonnu kravas pārvadājumu sešu mēnešu laikā no iepriekšējā gada 1. aprīļa līdz 1. oktobrim.2. Neskarot 1. punktu, šo direktīvu no 2001. gada 1. janvāra piemēro visām lidostām, kuras atrodas kādas dalībvalsts teritorijā, ievērojot Līguma noteikumus, ir atvērtas komerciālajiem pārvadājumiem un kuru gada apgrozījums nav mazāks par 2000000 pasažieru vai 50000 tonnu kravas pārvadājumu.3. Ja lidosta sasniedz vienu no šajā pantā minētajiem kravas apgrozījuma sliekšņiem, nesasniedzot atbilstīgo pasažieru apgrozījuma slieksni, šo direktīvu nepiemēro tām lidlauka pakalpojumu kategorijām, kuras attiecas tikai un vienīgi uz pasažieriem.4. Komisija Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī publicē informācijai šajā pantā minēto lidostu sarakstu. Sarakstu pirmo reizi publicē trīs mēnešu laikā pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā, un pēc tam - katru gadu.Dalībvalstis katru gadu līdz 1. jūlijam iesniedz Komisijai informāciju, kas vajadzīga saraksta sastādīšanai.5. Uzskata, ka šīs regulas piemērošana Gibraltāra lidostai neskar Spānijas Karalistes un Apvienotās Karalistes attiecīgās juridiskās nostājas attiecībā uz strīdu par tās teritorijas suverenitāti, kurā atrodas lidosta.6. Šīs direktīvas noteikumu piemērošanu Gibraltāra lidostai atliek līdz brīdim, kad stājas spēkā kārtība, kura noteikta 1987. gada 2. decembra Spānijas Karalistes un Apvienotās Karalistes ārlietu ministru kopīgajā deklarācijā. Spānijas un Apvienotās Karalistes valdības tad par to informē Padomi.2. pantsDefinīcijasŠajā direktīvā:a) "lidosta" ir zemes platība, kas īpaši pielāgota, lai tajā nolaistos, paceltos un manevrētu gaisa kuģi, ieskaitot palīgobjektus, kas var būt saistīti ar šīm darbībām gaisa satiksmes un pakalpojumu vajadzībām, ieskaitot objektus, kas vajadzīgi komerciāliem gaisa pakalpojumiem;b) "lidostu sistēma" ir divas vai vairākas lidostas, kas sagrupētas kopā, lai apkalpotu vienu un to pašu pilsētu vai lielpilsētu ar satelītpilsētām, kā norādīts II pielikumā Padomes 1992. gada 23. jūlija Regulai (EEK) Nr. 2408/92 par Kopienas aviosabiedrību piekļuvi Kopienas iekšējiem gaisa ceļiem;c) "lidostas vadības dienests" ir dienests, kuram saskaņā ar valsts normatīviem aktiem ir noteikts uzdevums, kopā ar citām darbībām vai bez tām, vadīt un pārvaldīt lidostas infrastruktūras, kā arī koordinēt un kontrolēt dažādo attiecīgajā lidostā vai lidostu sistēmā esošo operatoru darbību;d) "lidostas lietotājs" ir fiziska vai juridiska persona, kas ir atbildīga par pasažieru, pasta un/vai kravas pārvadāšanu pa gaisu no attiecīgās lidostas vai uz to;e) "lidlauka sniegtie pakalpojumi" ir pakalpojumi, ko lidostu lietotājiem sniedz lidlaukos, kā aprakstīts pielikumā;f) "pašpakalpojumi" ir situācija, kad lidostas lietotājs tieši sniedz sev vienas vai vairāku kategoriju lidlauka sniegtos pakalpojumus un par to sniegšanu neslēdz nekādu līgumu ar kādu trešo pusi. Šajā definīcijā lidostas lietotājus savā starpā neuzskata par trešo pusi, ja- vienam no tiem pieder lielākā daļa cita lietotāja; vai- kādai vienai organizācijai pieder lielākā daļa katra no lietotājiem;g) "lidlauka pakalpojumu sniedzējs" ir fiziska vai juridiska persona, kas trešām pusēm sniedz vienas vai vairāku kategoriju lidlauka sniegtos pakalpojumus.3. pantsLidostas vadības dienests1. Ja lidostu vai lidostu sistēmu vada un pārvalda nevis viens dienests, bet vairāki atsevišķi dienesti, katru no tiem šīs direktīvas nolūkos uzskata par lidostas vadības dienesta daļu.2. Tāpat, ja ir izveidots viens dienests vairākām lidostām vai lidostu sistēmām, katru no šīm lidostām vai lidostu sistēmām šīs direktīvas nolūkos uzskata par atsevišķu vienību.3. Ja lidostas vadības dienestus pārrauga vai kontrolē kāda valsts iestāde, šai iestādei, ņemot vērā tās juridiskās saistības, jānodrošina šīs direktīvas piemērošana.4. pantsGrāmatvedības nodalīšana1. Ja lidostas vadības dienests, lidostas lietotājs vai lidlauka pakalpojumu sniedzējs sniedz lidlauka pakalpojumus, tiem stingri jānodala lidlauka sniegto pakalpojumu grāmatvedība no citu to darbību grāmatvedības saskaņā ar esošo komerciālo praksi.2. Dalībvalsts ieceltam neatkarīgam inspektoram jāpārbauda, vai šī grāmatvedības nodalīšana tiek veikta.Inspektors pārbauda arī to, ka nenotiek nekāda finansu plūsma starp vadības dienesta kā lidostas iestādes darbību un tā darbībām lidlauka sniegto pakalpojumu jomā.5. pantsLidostas lietotāju komiteja1. Vēlākais, 12 mēnešus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā dalībvalstis nodrošina to, ka katrā attiecīgajā lidostā ir izveidota lidostas lietotāju vai to pārstāvošu organizāciju pārstāvju komiteja.2. Visiem lidostas lietotājiem ir tiesības būt šajā komitejā. Ja lidostas lietotāji to vēlas, tos komitejā var pārstāvēt šim nolūkam noteikta organizācija.6. pantsLidlauka sniegtie pakalpojumi trešām pusēm1. Dalībvalstis saskaņā ar 1. panta noteikumiem veic visus vajadzīgos pasākumus, nodrošinot lidlauka pakalpojumu sniedzējiem brīvu pieeju tirgum, lai tie varētu sniegt lidlauka pakalpojumus trešām pusēm.Dalībvalstīm ir tiesības pieprasīt to, lai lidlauka pakalpojumu sniedzēji būtu reģistrēti Kopienā.2. Dalībvalstis var ierobežot to lidlauka pakalpojumu sniedzēju skaitu, kam atļauts sniegt šādu kategoriju lidlauka pakalpojumus:- bagāžas apstrāde,- perona dienesti,- degvielas uzpildes dienests,- kravas un pasta apstrāde attiecībā uz ienākošas, izejošas vai tranzītā esošas kravas un pasta fizisko pārkraušanu starp lidostas terminālu un gaisa kuģi.Tomēr minimālais skaits ir divi pakalpojumu sniedzēji katrā lidlauka pakalpojumu kategorijā.3. Turklāt no 2001. gada 1. janvāra vismaz vienu apstiprināto pakalpojumu sniedzēju nedrīkst tieši vai netieši kontrolēt:- lidostas vadības dienests,- kāds lidostas lietotājs, kas pārvadājis vairāk nekā 25 % pasažieru vai kravas, kas reģistrēta lidostā gadā pirms tā gada, kad pakalpojumu sniedzēji izvēlēti,- organizācija, ko tieši vai netieši kontrolē lidostas vadības dienests vai tāds lietotājs, vai kura tos kontrolē.Tomēr 2000. gada 1. jūlijā dalībvalstis var lūgt atlikt šīs prasības piemērošanu līdz 2002. gada 31. decembrim.Komisija, kam palīdz 10. pantā minētā komiteja, izskata šo lūgumu un, ņemot vērā nozares attīstību un, jo īpaši, salīdzināmo situāciju lidostās attiecībā uz apgrozījumu un tā veidu, var izlemt lūgumu apmierināt.4. Ja atbilstīgi 2. punktam dalībvalstis ierobežo apstiprināto pakalpojumu sniedzēju skaitu, tās nevar nepiedāvāt lidostas lietotājam, neatkarīgi no tā, kādā lidostas daļā tas darbojas, attiecībā uz katru lidlauka sniegto pakalpojumu kategoriju, uz ko attiecas ierobežojums, faktisku izvēli starp vismaz diviem lidlauka pakalpojumu sniedzējiem atbilstīgi 2. un 3. punkta noteikumiem.7. pantsPašpakalpojumi1. Dalībvalstis saskaņā ar 1. panta noteikumiem veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu pašpakalpojumu brīvību.2. Tomēr attiecībā uz šādām lidlauka sniegto pakalpojumu kategorijām:- bagāžas apstrāde,- perona dienesti,- degvielas uzpildes dienests,- kravas un pasta apstrāde attiecībā uz ienākošas, izejošas vai tranzītā esošas kravas un pasta fizisko pārkraušanu starp lidostas terminālu un gaisa kuģi,- dalībvalstis var ļaut nodarboties ar pašpakalpojumiem ne mazāk kā diviem lidostas lietotājiem, ar nosacījumu, ka tos izvēlas, pamatojoties uz atbilstīgiem, objektīviem, atklātiem un nediskriminējošiem kritējiem.8. pantsCentralizētas infrastruktūras1. Neskarot 6. un 7. panta piemērošanu, dalībvalstis var noteikt, ka tādu centralizēto infrastruktūru pārvaldību, ko izmanto, lai sniegtu tādus lidlauka pakalpojumus, kuru sarežģītība, izmaksas vai ietekme uz apkārtējo vidi neļauj tos dalīt vai sadalīt vairākiem, piemēram, bagāžas šķirošanas, atledošanas, ūdens attīrīšanas, un degvielas uzpildes sistēmu pārvaldību, veic tikai lidostas vadības dienests vai cita organizācija. Dalībvalstis var noteikt, ka lidlauka pakalpojumu sniedzējiem un pašpakalpojumus veicošiem lidostas lietotājiem šīs infrastruktūras jāizmanto obligāti.2. Dalībvalstis nodrošina to, ka šo infrastruktūru pārvalde ir atklāta, objektīva un nediskriminējoša un jo īpaši, ka tā nekavē lidlauka pakalpojumu sniedzēju vai pašpakalpojumus veicošu lidostas lietotāju pieeju tām šajā direktīvā noteiktajās robežās.9. pantsIzņēmumi1. Ja kādā lidostā sakarā ar īpašiem ierobežojumiem attiecībā uz pieejamo platību vai jaudu, kas pastāv jo īpaši platības pārāk intensīvas izmantošanas dēļ, nav iespējams atvērt tirgu un/vai īstenot pašpakalpojumu veikšanu šajā direktīvā paredzētajā līmenī, attiecīgā dalībvalsts var nolemt:a) ierobežot vienas vai vairāku lidlauka pakalpojumu kategoriju sniedzēju skaitu, izņemot 6. panta 2. punktā minētās kategorijas, visā lidostā vai kādā tās daļā. Tādā gadījumā piemēro 6. panta 2. un 3. punktu;b) atļaut sniegt vienu vai vairākas 6. panta 2. punktā minētās lidlauka pakalpojumu kategorijas tikai vienam vienīgam pakalpojumu sniedzējam;c) atļaut veikt pašpakalpojumus tikai ierobežotam lidostas lietotāju skaitam attiecībā uz tiem lidlauka sniegtajiem pakalpojumiem, kas nav minēti 7. panta 2. punktā, ar noteikumu, ka šos lietotājus izvēlas, pamatojoties uz atbilstīgiem, objektīviem, atklātiem un nediskriminējošiem kritērijiem;d) aizliegt pašpakalpojumus vai atļaut tos veikt tikai vienam vienīgam lidostas lietotājam attiecībā uz 7. panta 2. punktā minētajām lidlauka sniegto pakalpojumu kategorijām.2. Saistībā ar visiem izņēmumiem, par ko lemj saskaņā ar 1. punktu:a) jānorāda lidlauka sniegto pakalpojumu kategorija vai kategorijas, attiecībā uz ko atļauj izņēmumu, kā arī īpašos platības vai jaudas ierobežojumus, kas to pamato;b) jāpievieno atbilstīgu pasākumu plāns, lai šos ierobežojumus novērstu.Turklāt izņēmumi nedrīkst:i) nevajadzīgi ietekmēt šīs direktīvas mērķus;ii) izkropļot konkurenci starp lidlauka pakalpojumu sniedzējiem un/vai pašpakalpojumus veicošiem lidostas lietotājiem;iii) sniegties tālāk, nekā tas vajadzīgs.3. Dalībvalstis paziņo Komisijai par to piešķirtajiem izņēmumiem atbilstīgi 1. punktam un to pamatojumu vismaz trīs mēnešus, pirms tie stājas spēkā.Komisija Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī publicē to lēmumu apkopojumu, kas tai ir paziņoti, un aicina ieinteresētās puses iesniegt savus apsvērumus.4. Komisija rūpīgi izskata dalībvalstu iesniegtos lēmumus par izņēmumiem. Šim nolūkam Komisija sīki analizē situāciju un pēta dalībvalsts iesniegtos atbilstīgos pasākumus, lai pārbaudītu to, ka minētie ierobežojumi pastāv un nav iespējams atvērt tirgu un/vai īstenot pašpakalpojumus šajā direktīvā paredzētajā līmenī.5. Pēc šādas izskatīšanas un pēc apspriešanās ar attiecīgo dalībvalsti Komisija var apstiprināt dalībvalsts lēmumu vai pret to iebilst, ja tā uzskata, ka norādīto ierobežojumu esamība nav pierādīta vai ka tie nav pietiekami, lai pamatotu izņēmumu. Pēc apspriešanās ar attiecīgo dalībvalsti, Komisija var arī lūgt dalībvalstij grozīt izņēmuma darbības jomu vai ierobežot to tikai attiecībā uz tām lidostas vai lidostu sistēmas daļām, kur norādīto ierobežojumu esamība ir pierādīta.Komisija lēmumu pieņem ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc dalībvalsts izdarītā paziņojuma, un to publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.6. Dalībvalstu atbilstīgi 1. punktam piešķirtie izņēmumi nedrīkst pārsniegt trīs gadu ilgumu, izņemot izņēmumus, ko piešķir atbilstīgi 1. punkta b) apakšpunktam. Ne vēlāk kā trīs mēnešus pirms šī laikposma beigām dalībvalstij jāpieņem jauns lēmums attiecībā uz lūgumu pēc izņēmuma, un šo lēmumu atkal pakļauj šajā pantā noteiktajai procedūrai.Izņēmumi, ko piešķir atbilstīgi 1. punkta b) apakšpunktam, nedrīkst pārsniegt divu gadu ilgumu. Dalībvalsts, pamatojoties uz 1. punkta noteikumiem, tomēr var lūgt, lai šo laikposmu pagarinātu vienreiz uz diviem gadiem. Komisija, kam palīdz 10. pantā minētā komiteja, lemj par šo lūgumu.10. pantsPadomdevēja komiteja1. Komisijai palīdz padomdevēja komiteja, ko veido dalībvalstu pārstāvji un ko vada Komisijas pārstāvis.2. Komiteja sniedz Komisijai ieteikumus par 9. panta piemērošanu.3. Komisija turklāt var konsultēties ar komiteju par jebkādiem citiem jautājumiem saistībā ar šīs direktīvas piemērošanu.4. Komiteja apstiprina savu reglamentu.11. pantsPakalpojumu sniedzēju izvēle1. Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai izveidotu to pakalpojumu sniedzēju izvēles procedūru, kam būtu atļauts sniegt lidlauka pakalpojumus lidostā, kur to skaits ir ierobežots 6. panta 2. punktā vai 9. pantā noteiktajos gadījumos. Šai procedūrai jāatbilst turpmāk minētajiem princi, piem.:a) ja dalībvalstis nosaka, ka lidlauka pakalpojumu sniedzējiem jāatbilst standarta nosacījumiem vai tehniskajām specifikācijām, šos nosacījumus vai specifikācijas nosaka pēc apspriešanās ar Lidostas lietotāju komiteju. Izvēles kritērijiem, kas noteikti standarta nosacījumos vai tehniskajās specifikācijās, jābūt atbilstīgiem, objektīviem, atklātiem un nediskriminējošiem.Kad par to ir paziņots Komisijai, attiecīgā dalībvalsts standarta nosacījumos vai tehniskajās specifikācijās, kas jāievēro lidlauka pakalpojumu sniedzējiem, var iekļaut pienākumu sniegt sabiedriskos pakalpojumus attiecībā uz lidostām, kas apkalpo attālus reģionus vai reģionus attīstībā, kas ir tās teritorijas daļa un kas nav komerciāli izdevīgi, bet ir vitāli svarīgi attiecīgajai dalībvalstij;b) jāsastāda uzaicinājums uz konkursu, uz kuru var atsaukties visi ieinteresētie lidlauka pakalpojumu sniedzēji, un tas jāpublicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī;c) lidlauka pakalpojumu sniedzējus izvēlas:i) lidostas vadības dienests pēc apspriešanās ar Lidostas lietotāju komiteju, ar nosacījumu, ka dienests:- nesniedz līdzīgus lidlauka pakalpojumus,- tam nav tiešas vai netiešas kontroles pār uzņēmumiem, kas šos pakalpojumus sniedz,- tas nav iesaistīts nevienā šādā uzņēmumā;ii) visos pārējos gadījumos - dalībvalstu kompetentās iestādes, kas ir neatkarīgas no attiecīgā lidostas vadības dienesta, pēc apspriešanās ar Lidostas lietotāju komiteju un vadības dienestu;d) lidlauka pakalpojumu sniedzējus izvēlas, ilgākais, uz septiņiem gadiem;e) ja lidlauka pakalpojumu sniedzējs beidz savu darbību pirms tā laikposma beigām, uz kuru tas izvēlēts, to aizvieto, izmantojot tādu pašu procedūru;2. Ja lidlauka pakalpojumu sniedzēju skaits ir ierobežots saskaņā ar 6. panta 2. punktu vai 9. pantu, lidotas vadības dienests pats var sniegt lidlauka pakalpojumus, neveicot 1. punktā noteikto izvēles procedūru. Tas arī, neveicot minēto procedūru, var atļaut uzņēmumam sniegt lidlauka pakalpojumus attiecīgajā lidostā:- ja dienests tieši vai netieši kontrolē šo uzņēmumu vai- ja šis uzņēmums tieši vai netieši kontrolē lidostas vadības dienestu.3. Lidostas vadības dienests informē Lidostas lietotāju komiteju par lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar šo pantu.12. pantsLidostas uz salāmIzvēloties lidlauka pakalpojumu sniedzējus lidostā, kā paredzēts 11. pantā, dalībvalsts var paplašināt pienākumu apkalpot citas lidostas šajā dalībvalstī, ar noteikumu, ka:- šīs lidostas atrodas uz salām tajā pašā ģeogrāfiskajā reģionā; un- katras šādas lidostas apgrozījums nav mazāks par 100000 pasažieru gadā;- un šo paplašinājumu apstiprinājusi Komisija, kam palīdz 10. pantā minētā komiteja.13. pantsApspriedesDalībvalstis nodrošina to, ka par šīs direktīvas īstenošanu notiek obligātas apspriedes starp lidostas vadības dienestu, Lidostas lietotāju komiteju un uzņēmumiem, kuri sniedz lidlauka pakalpojumus. Šīs apspriedes cita starpā aptver to lidlauka sniegto pakalpojumu cenu, par kuriem ir piešķirts izņēmums atbilstīgi 9. panta 1. punkta b) apakšpunktam, kā arī šo pakalpojumu sniegšanas organizēšanu. Apspriedes veic vismaz reizi gadā.14. pantsApstiprinājums1. Dalībvalstis var noteikt, ka lidlauka pakalpojumu sniedzējs var sniegt pakalpojumus vai lidostas lietotājs var veikt pašpakalpojumus tikai tad, ja tas ir saņēmis tādas valsts iestādes apstiprinājumu, kura ir neatkarīga no lidostas vadības dienesta.Šā apstiprinājuma saņemšanas kritērijiem ir jāsaistās ar stabilu finansiālo stāvokli un pietiekamu apdrošināšanu, iekārtu, gaisa kuģu, aprīkojuma un personu drošību, kā arī apkārtējās vides aizsardzību un attiecīgo sociālo noteikumu ievērošanu.Kritērijiem ir jāatbilst šādiem principiem:a) tie jāpiemēro bez diskriminācijas starp dažādajiem lidlauka pakalpojumu sniedzējiem un lidostas lietotājiem;b) tiem jābūt saistītiem ar paredzēto mērķi;c) tie nedrīkst faktiski samazināt pieeju tirgum vai ierobežot pašpakalpojumu brīvību līdz tādai pakāpei, kas būtu zemāka, nekā noteikts šajā direktīvā.Šos kritērijus dara zināmus atklātībā, un lidlauka pakalpojumu sniedzēju vai pašpakalpojumus veicošo lidostas lietotāju iepriekš informē par procedūru apstiprinājuma saņemšanai.2. Apstiprinājumu var atlikt vai anulēt tikai tad, ja lidlauka pakalpojumu sniedzējs vai pašpakalpojumus veicošais lidostas lietotājs paša vainas dēļ neatbilst 1. punkta kritērijiem.Attiecīgajam pakalpojumu sniedzējam vai lidostas lietotājam un lidostas vadības dienestam paziņo apstiprinājuma atlikšanas vai anulēšanas iemeslus.15. pantsDarbības noteikumiDalībvalsts, ja vajadzīgs, pēc lidostas vadības dienesta priekšlikuma var:- aizliegt lidlauka pakalpojumu sniedzējam vai lidostas lietotājam sniegt lidlauka pakalpojumus vai veikt pašpakalpojumus, ja šis pakalpojumu sniedzējs vai lidostas lietotājs neatbilst noteikumiem, kas tam jāpilda, lai nodrošinātu normālu lidostas darbību;Noteikumiem ir jāatbilst šādiem principiem:a) tie jāpiemēro bez diskriminācijas starp dažādajiem lidlauka pakalpojumu sniedzējiem un lidostas lietotājiem;b) tiem jābūt saistītiem ar paredzēto mērķi;c) tie nedrīkst faktiski samazināt pieeju tirgum vai ierobežot pašpakalpojumu brīvību līdz tādai pakāpei, kas būtu zemāka, nekā noteikts šajā direktīvā;- jo īpaši lūgt lidlauka pakalpojumu sniedzējus lidostā godīgi un bez diskriminācijas veikt pakalpojumus, kas noteikti valsts normatīvajos aktos, ieskaitot pienākumu nodrošināt nepārtrauktu darbību.16. pantsPieeja objektiem1. Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka lidlauka pakalpojumu sniedzējiem un lidostas lietotājiem, kas vēlas veikt pašpakalpojumus, ir pieejamas lidostas objekti, ciktāl tas vajadzīgs, lai tie varētu veikt savu darbību. Ja lidostas vadības dienests vai attiecīgi valsts iestāde vai cita struktūra, kas to kontrolē, šo pieeju pakļauj nosacījumiem, tiem jābūt atbilstīgiem, objektīviem, atklātiem un nediskriminējošiem.2. Lidlauka sniegtajiem pakalpojumiem paredzētajai platībai jābūt tā sadalītai starp dažādajiem lidlauka pakalpojumu sniedzējiem un lidostas lietotājiem, kas veic pašpakalpojumus, ieskaitot jaunpienācējus, lai tie varētu izmantot savas tiesības un būtu iespējama faktiska un godīga konkurence, pamatojoties uz atbilstīgiem, objektīviem, atklātiem un nediskriminējošiem noteikumiem un kritērijiem.3. Ja par pieeju lidostas objektiem ir jāmaksā, šo maksu nosaka saskaņā ar atbilstīgiem, objektīviem, atklātiem un nediskriminējošiem kritērijiem.17. pantsDrošībaŠīs direktīvas noteikumi nekādā veidā neskar dalībvalstu tiesības un pienākumus attiecībā uz likumību, kārtību un drošību lidostās.18. pantsSociālā un vides aizsardzībaNeskarot šīs direktīvas piemērošanu un ievērojot citus Kopienas tiesību aktu noteikumus, dalībvalstis var veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu darba ņēmēju tiesību aizsardzību un ievērotu apkārtējās vides aizsardzību.19. pantsValsts tiesību aktu ievērošanaLidlauka pakalpojumu sniedzējam Kopienas lidostā jāievēro valsts tiesību aktu noteikumi, kas ir saderīgi ar Kopienas tiesību aktiem.20. pantsSavstarpības princips1. Neskarot Kopienas starptautiskās saistības, gadījumos, kad trešā valsts attiecībā uz pieeju lidostas sniegto pakalpojumu vai pašpakalpojumu tirgum:a) de jure vai de facto nenodrošina dalībvalsts lidlauka pakalpojumu sniedzējiem un lietotājiem, kas veic pašpakalpojumus, tādu attieksmi, kas ir salīdzināma ar to attieksmi, ko dalībvalstis nodrošina šīs valsts lidlauka pakalpojumu sniedzējiem un lietotājiem, kas veic pašpakalpojumus; vaib) de jure vai de facto nenodrošina dalībvalsts lidlauka pakalpojumu sniedzējiem un pašpakalpojumus veicošiem lidostas lietotājiem tādu attieksmi, it kā tie būtu reģistrēti šajā valstī; vaic) nodrošina citu trešu valstu lidlauka pakalpojumu sniedzējiem un lietotājiem, kas veic pašpakalpojumus, labvēlīgāku attieksmi nekā dalībvalsts lidlauka pakalpojumu sniedzējiem un lietotājiem, kas veic pašpakalpojumus, dalībvalsts var pilnīgi vai daļēji apturēt šīs direktīvas noteikto pienākumu izpildi attiecībā uz lidlauka pakalpojumu sniedzējiem un lietotājiem, kas veic pašpakalpojumus, no šīs trešās valsts saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem.2. Attiecīgā dalībvalsts informē Komisiju par tiesību vai pienākumu atlikšanu vai atcelšanu.21. pantsApelācijas tiesībasDalībvalstis vai, attiecīgi, lidostu vadības dienesti nodrošina to, ka jebkurai pusei ar likumīgu interesi ir tiesības iesniegt apelāciju attiecībā uz lēmumiem vai atsevišķiem pasākumiem, kas veikti saskaņā ar 7. panta 2. punktu, 11. līdz 16. pantu.Jābūt iespējai apelāciju iesniegt valsts tiesā vai valsts iestādē, kas nav attiecīgās lidostas vadības dienests un kas attiecīgi ir neatkarīga no valsts iestādes, kura kontrolē dienestu.22. pantsInformācijas ziņojums un pārskatīšanaDalībvalstis nosūta Komisijai informāciju, kas tai vajadzīga, lai sagatavotu ziņojumu par šīs direktīvas piemērošanu.Ziņojumu, kam pievieno priekšlikumus attiecībā uz direktīvas pārskatīšanu, sagatavo ne vēlāk kā 2001. gada 31. decembrī.23. pantsĪstenošana1. Ne vēlāk kā vienu gadu pēc šīs direktīvas publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī dalībvalstīs stājas spēkā normatīvi un administratīvi akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šo direktīvu. Par to dalībvalstis tūlīt informē Komisiju.Kad dalībvalstis paredz šos pasākumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarīt šādas atsauces.2. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus tos savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.24. pantsStāšanās spēkāŠī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.25. pantsAdresātiŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Luksemburgā, 1996. gada 15. oktobrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsB. Howlin[1] OV C 142, 8.6.1995., 7. lpp. un OV C 124, 27.4.1996., 19. lpp.[2] OV C 301, 13.11.1995., 28. lpp.[3] Eiropas Parlamenta 1995. gada 16. novembra Atzinums (OV C 323, 4.12.1995., 106. lpp.), Padomes 1996. gada 28. marta Kopējā nostāja (OV C 134, 6.5.1996., 30. lpp.) un Eiropas Parlamenta 1996. gada 16. jūlija Lēmums (OV C 261, 9.9.1996).[4] OV L 240, 24.8.1992., 1. lpp.[5] OV L 240, 24.8.1992., 8. lpp. Regula grozīta ar 1994. gada Pievienošanās aktu.[6] OV L 240, 24.8.1992., 15. lpp.[7] OV C 309, 5.11.1994., 2. lpp.[8] OV C 56, 6.3.1995., 28. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMSLIDLAUKA SNIEGTO PAKALPOJUMU SARAKSTS1. Administrācija uz zemes un pārraudzība ietver:1.1. pārstāvību un sakaru pakalpojumus ar vietējām iestādēm vai citām struktūrām, norēķinus lidostas lietotāja vārdā un biroja telpu nodrošināšanu tā pārstāvjiem;1.2. kravas kontroli, saziņu un telekomunikācijas;1.3. iekraušanas ierīču apstrādi, uzglabāšanu un pārvaldību;1.4. citus uzraudzīšanas pakalpojumus pirms lidojuma, lidojuma laikā un pēc tā, kā arī citus administratīvus pakalpojumus, ko lūdz lidostas lietotājs.2. Darbības ar pasažieriem ietver palīdzību ielidojot, izlidojot, pārsēšanās vai tranzīta laikā, ieskaitot pasažieru biļešu un lidojuma dokumentu pārbaudi, bagāžas reģistrāciju un tās nogādi šķirošanas vietā.3. Bagāžas apstrāde ietver bagāžas apstrādi šķirošanas vietā, šķirošanu, sagatavošanu izlidošanai, iekraušanu ierīcēs, ar kurām to paredzēts nogādāt no gaisa kuģa šķirošanas vietā un otrādi, un izkraušanu no tām, kā arī bagāžas transportēšanu no šķirošanas vietas uz saņemšanas vietu.4. Kravas un pasta apstrāde ietver:4.1. attiecībā uz kravu: eksporta, tranzīta un importa kravas fizisko apstrādi, attiecīgo dokumentu apstrādi, muitas procedūras un drošības procedūru veikšanu, par ko puses vienojušās vai ko nosaka apstākļi.4.2. attiecībā uz pastu: ienākošā un izejošā pasta fizisko apstrādi, attiecīgo dokumentu apstrādi, drošības procedūru veikšanu, par ko puses vienojušās vai ko nosaka apstākļi.5. Perona dienesti ietver:5.1. lidlauka loča dienestu uz zemes pēc ierašanās un pirms izlidošanas [1];5.2. palīdzību gaisa kuģa novietošanā un vajadzīgo iekārtu nodrošināšanu [2];5.3. sakarus starp gaisa kuģi un pakalpojumu sniedzēju uz zemes [3];5.4. gaisa kuģa piekraušanu un izkraušanu, ieskaitot tam vajadzīgo līdzekļu nodrošināšanu un darbināšanu, kā arī apkalpes un pasažieru pārvešanu starp gaisa kuģi un terminālu un bagāžas pārvešanu starp gaisa kuģi un terminālu;5.5. motora iedarbināšanai vajadzīgo ierīču nodrošināšanu un darbināšanu;5.6. gaisa kuģa pārvietošanu pēc ielidošanas un pirms izlidošanas, kā arī tam vajadzīgo ierīču nodrošināšanu un darbināšanu;5.7. dzērienu un pārtikas transportēšanu, to iekraušanu gaisa kuģī un izkraušanu no tā.6. Pakalpojumi attiecībā uz gaisa kuģi ietver:6.1. gaisa kuģa iekšējo un ārējo tīrīšanu, kā arī tualetes un ūdens sistēmas tīrīšanu;6.2. kabīnes apsildīšanu un atdzesēšanu, sniega un ledus noņemšanu, gaisa kuģa atledošanu;6.3. kabīnes apgādāšanu ar piemērotu kabīnes aprīkojumu un šā aprīkojuma uzglabāšanu.7. Degvielas uzpildes dienests ietver:7.1. degvielas iepildīšanas un izsūknēšanas darbību organizēšanu un veikšanu, ieskaitot degvielas uzglabāšanu un degvielas piegāžu kvalitātes un kvantitātes kontroli;7.2. eļļas un citu šķidrumu uzpildīšanu.8. Gaisa kuģa tehniskā apkope ietver:8.1. parasto apkopi, ko veic pirms lidojuma;8.2. ārpuskārtas apkopi pēc lidostas lietotāja lūguma;8.3. rezerves daļu un vajadzīgā aprīkojuma nodrošināšanu un pārvaldību;8.4. lūgumu pēc piemērotas novietošanas vietas vai vietas angārā rezervēšanu.9. Reisu vadības dienesti un gaisa kuģa apkalpes vadības dienesti ietver:9.1. lidojuma sagatavošanu izlidošanas lidostā vai citā vietā;9.2. palīdzību lidojumā, vajadzības gadījumā ieskaitot novirzīšanu;9.3. darbības pēc lidojuma;9.4. apkalpes vadību.10. Transports uz zemes ietver:10.1. apkalpes, pasažieru, bagāžas, kravas un pasta pārvadājumu organizēšanu un veikšanu starp vienas lidostas dažādiem termināliem, bet izņemot tādus pašus pārvadājumus starp gaisa kuģi un kādu citu punktu tās pašas lidostas robežās;10.2. īpašus pārvadājumus pēc lidostas lietotāja lūguma.11. Produktu piegādātāju pakalpojumi ietver:11.1. sakarus ar piegādātājiem un administratīvo pārvaldi;11.2. pārtikas un dzērienu, kā arī to sagatavošanai vajadzīgā aprīkojuma uzglabāšanu;11.3. šā aprīkojuma tīrīšanu;11.4. aprīkojuma, kā arī bāra un pārtikas piegāžu sagatavošanu un nosūtīšanu.[1] Ja šos pakalpojumus nenodrošina gaisa satiksmes dienests.[2] Ja šos pakalpojumus nenodrošina gaisa satiksmes dienests.[3] Ja šos pakalpojumus nenodrošina gaisa satiksmes dienests.--------------------------------------------------