title: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2021/338 (2021. gada 16. februāris), ar ko groza Direktīvu 2014/65/ES attiecībā uz informācijas prasībām, produktu pārvaldību un pozīciju limitiem un Direktīvas 2013/36/ES un (ES) 2019/878 attiecībā uz to piemērošanu ieguldījumu brokeru sabiedrībām, lai veicinātu atveseļošanos no Covid-19 krīzes (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
                  26.2.2021

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 68/14

         EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA (ES) 2021/338
         (2021. gada 16. februāris),
         ar ko groza Direktīvu 2014/65/ES attiecībā uz informācijas prasībām, produktu pārvaldību un pozīciju limitiem un Direktīvas 2013/36/ES un (ES) 2019/878 attiecībā uz to piemērošanu ieguldījumu brokeru sabiedrībām, lai veicinātu atveseļošanos no Covid-19 krīzes
         (Dokuments attiecas uz EEZ)
         EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 53. panta 1. punktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
         ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
         saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),
         tā kā:

                     (1)

                     Covid-19 pandēmija nopietni ietekmē cilvēkus, uzņēmumus, veselības aprūpes sistēmas un dalībvalstu ekonomiku un finanšu sistēmas. Komisija 2020. gada 27. maija paziņojumā “Eiropas lielā stunda – jāatjaunojas un jāsagatavo ceļš nākamajai paaudzei” uzsvēra, ka likviditāte un piekļuve finansējumam būs ilgstoša problēma. Tādēļ ir ļoti svarīgi atbalstīt atveseļošanu no Covid-19 pandēmijas izraisītā smagā ekonomiskā trieciena, ieviešot konkrētus mērķtiecīgus grozījumus pašreizējos Savienības finanšu pakalpojumu tiesību aktos. Tādēļ minēto grozījumu vispārējam mērķim vajadzētu būt nevajadzīgas birokrātijas likvidēšanai un tādu rūpīgi pielāgotu pasākumu ieviešanai, kurus uzskata par efektīviem ekonomikas satricinājumu mazināšanai. Ar minētajiem grozījumiem nevajadzētu ieviest izmaiņas, ar ko nozarei uzliek papildu administratīvos slogus, un sarežģītu likumdošanas jautājumu risināšana būtu jāatstāj uz Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/65/ES (3) plānotās pārskatīšanas laiku. Minētie grozījumi veido pasākumu kopumu un ir pieņemti ar nosaukumu “Kapitāla tirgu atveseļošanas pakete”.

                     (2)

                     Direktīva 2014/65/ES tika pieņemta 2014. gadā, reaģējot uz finanšu krīzi, kas izvērsās 2007. un 2008. gadā. Ar minēto direktīvu tika būtiski nostiprināta Savienības finanšu sistēma un garantēts augsts ieguldītāju aizsardzības līmenis visā Savienībā. Varētu apsvērt turpmākus centienus samazināt normatīvo aktu sarežģītību un ieguldījumu brokeru sabiedrību atbilstības izmaksas, kā arī novērst konkurences izkropļojumus, ar noteikumu, ka vienlaikus pienācīgi tiek ņemta vērā ieguldītāju aizsardzība.

                     (3)

                     Attiecībā uz prasībām, kas bija paredzētas ieguldītāju aizsardzībai, Direktīva 2014/65/ES nav pilnībā sasniegusi savu mērķi pieņemt pasākumus, kuros pietiekamā mērā tiek ņemtas vērā katras ieguldītāju kategorijas, t. i., privāto klientu, profesionālo klientu un atbilstīgo darījumu partneru īpatnības. Dažas no šīm prasībām ne vienmēr ir uzlabojušas ieguldītāju aizsardzību, bet dažkārt drīzāk ir kavējušas ieguldījumu lēmumu netraucētu izpildi. Tādēļ būtu jāgroza dažas Direktīvā 2014/65/ES izklāstītās prasības, lai atvieglotu ieguldījumu pakalpojumu sniegšanu un ieguldījumu darbību veikšanu, un minētie grozījumi jāveic līdzsvarotā veidā, kas pilnībā aizsargā ieguldītājus.

                     (4)

                     Obligāciju emisijai ir izšķiroša nozīme, lai piesaistītu kapitālu un pārvarētu Covid-19 krīzi. Produktu pārvaldības prasības var ierobežot obligāciju pārdošanu. Obligācijas, kurām nav citu iegultu atvasināto instrumentu kā vien visaptverošas klauzulas, parasti uzskata par drošiem un vienkāršiem produktiem, kas ir atbilstīgi privātiem klientiem. Gadījumā, ja tiek priekšlaicīgi dzēsta obligācija, kurai nav citu iegultu atvasināto instrumentu kā vien visaptverošas klauzulas, ieguldītājs tiek aizsargāts pret zaudējumiem, nodrošinot, ka minētajam ieguldītājam tiek izmaksāta summa, kas vienāda ar atlikušo kupona maksājumu neto pašreizējās vērtības un obligācijas pamatsummas summu, kuru viņi būtu saņēmuši, ja obligācija nebūtu pieprasīta. Tādēļ produktu pārvaldības prasības vairs nebūtu jāpiemēro obligācijām, kurām nav citu iegultu atvasināto instrumentu kā vien visaptverošas klauzulas. Turklāt tiek uzskatīts, ka atbilstīgiem darījumu partneriem ir pietiekamas zināšanas par finanšu instrumentiem. Tāpēc ir pamatoti atbilstīgos darījumu partnerus atbrīvot no produktu pārvaldības prasībām, kas piemērojamas finanšu instrumentiem, kurus tirgo vai izplata tikai atbilstīgiem darījumu partneriem.

                     (5)

                     Gan Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde) (EVTI)), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1095/2010 (4), izsludinātais uzaicinājums sniegt pierādījumus par pamudinājumu un izmaksu un maksu atklāšanas prasību ietekmi saskaņā ar Direktīvu 2014/65/ES, gan Komisijas organizētā sabiedriskā apspriešana apstiprināja, ka profesionālajiem klientiem un atbilstīgajiem darījumu partneriem nav nepieciešama standartizēta un obligāta informācija par izmaksām, jo viņi jau saņem nepieciešamo informāciju sarunās ar savu pakalpojumu sniedzēju. Informācija, ko sniedz profesionāliem klientiem un atbilstīgajiem darījumu partneriem, ir pielāgota viņu vajadzībām un bieži vien ir detalizētāka. Tādēļ pakalpojumi, kas tiek sniegti atbilstīgajiem darījumu partneriem un profesionālajiem klientiem, būtu jāatbrīvo no šīm izmaksu un maksu atklāšanas prasībām, izņemot tās, kas saistītas ar ieguldījumu konsultāciju un portfeļa pārvaldības pakalpojumiem, jo profesionālajiem klientiem, kas noslēdz ieguldījumu portfeļa pārvaldības vai ieguldījumu konsultāciju attiecības, nav obligāti jābūt ar pietiekamu kompetenci vai zināšanām, lai minētos pakalpojumus varētu atbrīvot no minēto prasību izpildes.

                     (6)

                     Ieguldījumu brokeru sabiedrībām pašlaik tiek prasīts veikt izmaksu un ieguvumu analīzi par noteiktām ieguldījumu portfeļa darbībām, ja pastāv tādas attiecības ar to klientiem, kurās tiek mainīti finanšu instrumenti. Tādējādi ieguldījumu brokeru sabiedrībām vajadzīgā informācija ir jāiegūst no klientiem un ir jāspēj pierādīt, ka šādas nomaiņas rezultātā ieguvumi pārsniedz izmaksas. Tā kā minētā procedūra ir pārāk apgrūtinoša profesionāliem klientiem, kuri bieži maina pakalpojumu sniedzēju, viņiem sniegtie pakalpojumi būtu jāatbrīvo no minētās prasības. Profesionālie klienti tomēr saglabātu iespēju to izvēlēties. Tā kā privātajiem klientiem ir vajadzīga augsta līmeņa aizsardzība, šis atbrīvojums ir jāattiecina tikai uz pakalpojumiem, kas tiek sniegti profesionālajiem klientiem.

                     (7)

                     Klienti, kuriem ir pastāvīgas attiecības ar ieguldījumu brokeru sabiedrību, periodiski vai uz izraisītājnotikumu pamata saņem obligātos pārskatus par sniegtajiem pakalpojumiem. Ne ieguldījumu brokeru sabiedrības, ne to profesionālie klienti, ne atbilstīgie darījumu partneri šādus pakalpojumu pārskatus neatzīst par lietderīgiem. Minētie pārskati ir jo īpaši nelietderīgi profesionālajiem klientiem un atbilstīgajiem darījumu partneriem, kas darbojas ļoti nepastāvīgos tirgos, jo tad tie tiek sniegti ļoti bieži un lielā skaitā. Profesionālo klientu un atbilstīgo darījumu partneru reakcija uz minētajiem pakalpojumu pārskatiem bieži vien ir tāda, ka viņi vai nu tos vispār neizlasa, vai arī pieņem ātrus lēmumus par ieguldījumiem, nevis turpina īstenot ilgtermiņa ieguldījumu stratēģiju. Atbilstīgajiem darījumu partneriem tāpēc obligātie pakalpojumu pārskati vairs nebūtu jāsaņem. Arī profesionālajiem klientiem šādi pakalpojumu pārskati vairs nebūtu jāsaņem, tomēr viņiem vajadzētu būt iespējai izvēlēties tos saņemt.

                     (8)

                     Tūlīt pēc Covid-19 pandēmijas emitentiem un jo īpaši mazas un vidējas kapitalizācijas sabiedrībām ir nepieciešams spēcīgu kapitāla tirgu atbalsts. Izpētes veikšana par mazas un vidējas kapitalizācijas emitentiem ir būtiska, lai palīdzētu emitentiem veidot saiknes ar ieguldītājiem. Šāda izpēte palielina emitentu pamanāmību un tādējādi nodrošina pietiekamu ieguldījumu un likviditātes līmeni. Ieguldījumu brokeru sabiedrībām būtu jāļauj kopīgi maksāt par izpētes veikšanu un izpildes pakalpojumu sniegšanu, ja ir izpildīti konkrēti nosacījumi. Vienam no nosacījumiem vajadzētu būt tādam, ka izpēti veic par emitentiem, kuru tirgus kapitalizācija 36 mēnešos pirms izpētes veikšanas nepārsniedza 1 miljardu EUR, kas izteikta gada beigu kotācijās. Minētā prasība attiecībā uz tirgus kapitalizāciju būtu jāsaprot kā tāda, kas attiecas gan uz biržu sarakstos iekļautiem uzņēmumiem, gan biržu sarakstos neiekļautiem uzņēmumiem ar nosacījumu, ka biržu sarakstos neiekļautiem uzņēmumiem pašu kapitāla bilances postenis nepārsniedza 1 miljarda EUR robežvērtību. Būtu arī jānorāda, ka darbības jomā ietilpst jauni biržas sarakstā iekļauti uzņēmumi un biržas sarakstā neiekļauti uzņēmumi, kas izveidoti uz mazāk nekā 36 mēnešiem, ja tie var pierādīt, ka to tirgus kapitalizācija nepārsniedza 1 miljarda EUR robežvērtību, kas izteikta gada beigu kotācijās kopš to iekļaušanas biržas sarakstā vai izteikta kā pašu kapitāls finanšu gados, kad tie tiek iekļauti biržas sarakstā vai netika iekļauti biržas sarakstā. Lai nodrošinātu, ka jaundibināti uzņēmumi, kas darbojas mazāk nekā 12 mēnešus, arī var gūt labumu no atbrīvojuma, pietiek ar to, ka tie kopš izveidošanas dienas nav pārsnieguši 1 miljarda EUR robežvērtību.

                     (9)

                     Ar Direktīvu 2014/65/ES tika ieviestas tirdzniecības vietām, sistemātiskajiem internalizētājiem un citām izpildes vietām noteiktas ziņošanas prasības par to, kā maksājumu uzdevumi tika izpildīti ar klientam vislabvēlīgākajiem noteikumiem. Tā rezultātā izstrādātajos tehniskajos pārskatos ir daudz detalizētas kvantitatīvas informācijas par izpildes vietu, finanšu instrumentu, cenu, izmaksām un izpildes iespējamību. Tos lasa reti, par ko liecina ļoti mazais skatījumu skaits tirdzniecības vietu, sistemātisko internalizētāju un citu izpildes vietu tīmekļa vietnēs. Tā kā tie neļauj ieguldītājiem un citiem lietotājiem veikt jēgpilnus salīdzinājumus, pamatojoties uz tajos iekļauto informāciju, minēto pārskatu publicēšana uz laiku būtu jāaptur.

                     (10)

                     Lai atvieglotu saziņu starp ieguldījumu brokeru sabiedrībām un to klientiem un tādējādi arī pašu ieguldījumu procesu, informācija par ieguldījumiem vairs nebūtu jāsniedz papīra formātā, bet kā noklusējuma iespēja būtu jāparedz, ka to sniedz elektroniski. Privātajiem klientiem tomēr vajadzētu būt iespējai pieprasīt, lai minētā informācija tiktu sniegta papīra formātā.

                     (11)

                     Direktīva 2014/65/ES ļauj personām, kas profesionāli tirgojas ar preču atvasinātajiem instrumentiem vai emisiju kvotām vai emisiju kvotu atvasinātajiem instrumentiem, izmantot atbrīvojumu no prasības saņemt atļauju kā ieguldījumu brokeru sabiedrībai, ja viņu tirdznieciskā darbība ir palīgdarbība attiecībā pret viņu pamatdarbību. Šobrīd personām, kuras piesakās palīgdarbības atbrīvojumam, katru gadu ir jāpaziņo attiecīgajai kompetentajai iestādei, ka tās izmanto minēto atbrīvojumu, un ir jāsniedz nepieciešamā informācija, lai izturētu abas kvantitatīvās pārbaudes, kurās nosaka, vai viņu tirdzniecības darbība ir palīgdarbība attiecībā pret viņu pamatdarbību. Pirmajā pārbaudē uzņēmuma spekulatīvās tirdznieciskās darbības lielumu salīdzina ar kopējo tirdzniecisko darbību Savienībā, pamatojoties uz aktīvu klasi. Otrajā pārbaudē salīdzina šīs spekulatīvās tirdznieciskās darbības lielumu, iekļaujot visas aktīvu klases, ar kopējo finanšu instrumentu tirdzniecisko darbību, ko uzņēmums veic grupas līmenī. Otrajai pārbaudei ir arī alternatīvs veids, kurā paredzēts salīdzināt aplēsto kapitālu, kas izmantots spekulatīvai tirdznieciskai darbībai, ar faktisko kapitāla daudzumu, ko grupas līmenī izmanto pamatdarbībai. Lai noteiktu, kad darbību uzskata par palīgdarbību, kompetentajām iestādēm būtu jāspēj paļauties uz kvantitatīvu un kvalitatīvu elementu kombināciju, ievērojot skaidri noteiktus nosacījumus. Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai sniegt norādījumus par apstākļiem, kādos valsts iestādes var piemērot pieeju, kurā apvienoti kvantitatīvi un kvalitatīvi minimālie kritēriji, kā arī izstrādāt deleģēto aktu par šiem kritērijiem. Personas, kuras ir tiesīgas uz palīgdarbības atbrīvojumu, tostarp tirgus veidotāji, ir tie, kas veic darījumus ar preču atvasinātajiem instrumentiem vai emisijas kvotām vai to atvasinātajiem instrumentiem savā vārdā vai sniedz ieguldījumu pakalpojumus, kas nav darījumi viņu vārdā, savas pamatdarbības klientiem vai piegādātājiem. Atbrīvojumam katrā no šiem gadījumiem vajadzētu būt pieejamam atsevišķi un kopumā, ja grupas līmenī uzskatāms, ka darbība ir palīgdarbība attiecībā pret viņu pamatdarbību. Palīgdarbības atbrīvojumam nevajadzētu būt pieejamam personām, kas izmanto augstas intensitātes algoritmiskās tirdzniecības metodi vai ietilpst grupā, kuras pamatdarbība ir ieguldījumu pakalpojumu sniegšana vai banku darbība vai kura darbojas kā tirgus veidotāja attiecībā uz preču atvasinātajiem instrumentiem.

                     (12)

                     Pašlaik kompetentajām iestādēm ir jānosaka un jāpiemēro limiti neto pozīcijas lielumam, ko persona jebkurā laikā var turēt preču atvasinātos instrumentos, kurus tirgo tirdzniecības vietās, un ekonomiski līdzvērtīgos ārpusbiržas (EEOTC) līgumos. Tā kā pozīciju limitu režīms ir izrādījies nelabvēlīgs jaunu preču tirgu attīstības kontekstā, jaunie preču tirgi ir jāizslēdz no pozīciju limitu režīma. Tā vietā pozīciju limiti būtu jāpiemēro tikai kritiski svarīgiem vai nozīmīgiem preču atvasinātajiem instrumentiem, kurus tirgo tirdzniecības vietās, un to EEOTC līgumiem. Kritiski svarīgi vai nozīmīgi atvasinātie instrumenti ir preču atvasinātie instrumenti, kuru atvērtās pozīcijas ir vidēji vismaz 300 000 partiju viena gada laikā. Ņemot vērā lauksaimniecības preču ārkārtīgi svarīgo nozīmi iedzīvotājiem, lauksaimniecības preču atvasinātie instrumenti un to EEOTC līgumi paliks pašreizējā pozīciju limitu režīmā.

                     (13)

                     Direktīvā 2014/65/ES nevienai finanšu struktūrai nav paredzēti atbrīvojumi no riska ierobežošanas. Vairākas pārsvarā komerciāla rakstura grupas, kas izveidoja finanšu struktūru saviem tirdznieciskajiem mērķiem, nonāca situācijā, kad to finanšu struktūra nespēja īstenot visu grupas tirdzniecību, jo tā nebija tiesīga saņemt atbrīvojumu no riska ierobežošanas. Tāpēc būtu jāievieš šauri definēts atbrīvojums no riska ierobežošanas attiecībā uz finanšu struktūrām. Minētajam atbrīvojumam no riska ierobežošanas vajadzētu būt pieejamam, ja pārsvarā komerciālas grupas ietvaros persona tiek reģistrēta kā ieguldījumu brokeru sabiedrība un tirgojas minētās komerciālās grupas vārdā. Lai attiecinātu šo atbrīvojumu no riska ierobežošanas uz tām finanšu struktūrām, kuras tirgojas nefinanšu sabiedrību vārdā pārsvarā komerciālas grupas ietvaros, minētais atbrīvojums būtu jāpiemēro tikai tām pozīcijām, kuras tur šāda finanšu struktūra un kuras ir objektīvi izmērāmas kā tādas, kas samazina ar komerciālo darbību tieši saistītus riskus, kuri rodas grupas nefinanšu sabiedrībām.

                     (14)

                     Pat likvīdu līgumu gadījumā tikai ierobežots skaits tirgus dalībnieku parasti darbojas kā tirgus veidotāji preču tirgos. Ja minētajiem tirgus dalībniekiem ir jāpiemēro pozīciju limiti, viņi nevar būt tik efektīvi kā tirgus veidotāji. Tāpēc atbrīvojums no pozīciju limita režīma būtu jāievieš arī attiecībā uz finanšu un nefinanšu darījumu partneriem saistībā ar pozīcijām, kas izriet no darījumiem, kuri ir veikti, lai izpildītu pienākumu nodrošināt likviditāti.

                     (15)

                     Grozījumi attiecībā uz pozīciju limitu režīmu ir paredzēti, lai atbalstītu jaunu enerģētikas līgumu izstrādi, un to mērķis nav atvieglot lauksaimniecības preču atvasinātajiem instrumentiem piemērojamo režīmu.

                     (16)

                     Pašreizējā pozīciju limitu režīmā netiek atzītas arī vērtspapīrotu atvasināto instrumentu unikālās īpašības. Vērtspapīroti atvasinātie instrumenti ir pārvedami vērtspapīri Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 44) apakšpunkta c) punkta nozīmē. Vērtspapīrotu atvasināto instrumentu tirgum ir raksturīgas daudzas un dažādas emisijas; katra, kas reģistrēta centrālajā vērtspapīru depozitārijā ar konkrētu lielumu un jebkādu iespējamu pieaugumu, ievēro konkrētu procedūru, kuru pienācīgi apstiprina attiecīgā kompetentā iestāde. Tas ir pretstatā preču atvasināto instrumentu līgumiem, attiecībā uz kuriem atvērto pozīciju summa un līdz ar to pozīcijas lielums ir potenciāli neierobežots. Emisijas laikā emitenta vai par emisijas sadali atbildīgā starpnieka turēšanā ir 100 % no emisijas, un tas apgrūtina paša pozīciju limitu režīma piemērošanu. Bez tam lielam skaitam privāto ieguldītāju galu galā ir lielākā daļa vērtspapīrotu atvasināto instrumentu, tādēļ šajā gadījumā nav dominējošas pozīcijas ļaunprātīgas izmantošanas riska un nav apdraudēta sakārtota cenu noteikšana un norēķinu nosacījumi, kā tas ir preču atvasināto instrumentu līgumu gadījumā. Turklāt vērtspapīrotiem atvasinātajiem instrumentiem nevar piemērot tuvākā mēneša un citu mēnešu jēdzienu, kam ir jāparedz pozīciju limiti saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 57. panta 3. punktu. Tāpēc vērtspapīrotie atvasinātie instrumenti būtu jāizslēdz no pozīciju limitu režīma un ziņošanas prasību piemērošanas.

                     (17)

                     Kopš Direktīvas 2014/65/ES stāšanās spēkā nav konstatēti preču atvasināto instrumentu līgumi par vienām un tām pašām precēm. Tā kā minētajā direktīvā ir ietverts jēdziens “tas pats preču atvasinātais instruments”, cita mēnešu pozīcijas limita noteikšanas aprēķināšanas metodika ir nelabvēlīga tirdzniecības vietai ar mazāk likvīdu tirgu, ja tirdzniecības vietas konkurē par preču atvasinātajiem instrumentiem, kuru pamatā ir tās pašas preces un kuriem ir vienādas īpašības. Tāpēc Direktīvā 2014/65/ES būtu jāsvītro atsauce uz “to pašu līgumu”. Kompetentajām iestādēm būtu jāspēj vienoties, ka to preču atvasināto instrumentu pamatā, kurus tirgo viņu attiecīgajās tirdzniecības vietās, ir vienas un tās pašas preces un tiem ir vienādas īpašības, un šādā gadījumā centrālajai kompetentajai iestādei Direktīvas 2014/65/ES 57. panta 6. punkta pirmās daļas nozīmē būtu jānosaka pozīcijas limits.

                     (18)

                     Savienībā pastāv būtiskas atšķirības tajā, kā pozīcijas tiek pārvaldītas tirdzniecības vietā. Tāpēc vajadzības gadījumā būtu jāpastiprina pozīciju pārvaldības kontrole.

                     (19)

                     Lai nodrošinātu turpmāku attīstību Savienības preču tirgos, kas denominēti euro valūtā, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz visu turpmāk minēto: procedūru, saskaņā ar kuru personas var pieteikties uz atbrīvojumu no pozīcijām, kas izriet no darījumiem, kuri veikti, lai izpildītu pienākumu nodrošināt likviditāti; procedūru, saskaņā ar kuru finanšu struktūra, kas ietilpst pārsvarā komerciālā grupā, var pieteikties uz atbrīvojumu no riska ierobežošanas attiecībā uz pozīcijām, kuras tur minētā finanšu struktūra un kuras ir objektīvi izmērāmas kā tādas, kas samazina riskus, kuri ir tieši saistīti ar minētās pārsvarā komerciālās grupas nefinanšu sabiedrību komerciālo darbību; skaidrojumu par pozīciju pārvaldības kontroles pasākumu saturu; un kritēriju izstrādi, lai noteiktu, kad grupas līmenī darbība ir uzskatāma par papilddarbību attiecībā pret pamatdarbību. Ir īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (5). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

                     (20)

                     ES Emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (ETS) ir Savienības pamatpolitika, kuras mērķis ir panākt ekonomikas dekarbonizāciju atbilstoši Eiropas zaļajam kursam. Tādēļ uz emisijas kvotu un to atvasināto instrumentu tirdzniecību attiecas Direktīva 2014/65/ES un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 600/2014 (6), un tā ir svarīgs elements Savienības oglekļa tirgū. Direktīvā 2014/65/ES paredzētais palīgdarbības atbrīvojums ļauj konkrētiem tirgus dalībniekiem aktīvi darboties emisijas kvotu tirgū, un viņiem nav jāsaņem licence kā ieguldījumu brokeru sabiedrībām, ja ir izpildīti vairāki nosacījumi. Ņemot vērā to, cik svarīgi ir sakārtoti, pareizi regulēti un uzraudzīti finanšu tirgi, ETS nozīmīgo lomu Savienības ilgtspējības mērķu sasniegšanā, kā arī pareizi funkcionējoša emisijas kvotu sekundārā tirgus lomu ETS darbības atbalstīšanā, ir būtiski, lai palīgdarbības atbrīvojums būtu atbilstoši izstrādāts, sekmējot minēto mērķu sasniegšanu. Tas ir īpaši svarīgi, ja emisiju kvotu tirdzniecība notiek trešo valstu tirdzniecības vietās. Lai nodrošinātu Savienības finanšu stabilitātes aizsardzību, tirgus integritāti, ieguldītāju aizsardzību un vienlīdzīgus konkurences apstākļus, kā arī lai ETS turpinātu darboties pārredzami un stabili, nodrošinot rentablu emisiju samazinājumu, Komisijai būtu jāuzrauga emisijas kvotu un to atvasināto instrumentu tirdzniecības turpmākā attīstība Savienībā un trešās valstīs, jānovērtē palīgdarbības atbrīvojuma ietekme uz ETS un vajadzības gadījumā ir jāierosina piemērots grozījums attiecībā uz palīgdarbības atbrīvojuma darbības jomu un piemērošanu.

                     (21)

                     Lai nodrošinātu papildu juridisko skaidrību, izvairītos no nevajadzīga administratīvā sloga radīšanas dalībvalstīm un nodrošinātu vienotu tiesisko regulējumu ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kuras no 2021. gada 26. jūnija būs Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2019/2034 (7) darbības jomā, ir lietderīgi atlikt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2019/878 (8) transponēšanas datumu attiecībā uz pasākumiem, kas piemērojami ieguldījumu brokeru sabiedrībām. Tāpēc, lai nodrošinātu Direktīvas (ES) 2019/2034 67. pantā izklāstītā uz ieguldījumu brokeru sabiedrībām attiecināmā tiesiskā regulējuma konsekventu piemērošanu, Direktīvas (ES) 2019/878 transponēšanas termiņš attiecībā uz ieguldījumu brokeru sabiedrībām būtu jāpagarina līdz 2021. gada 26. jūnijam.

                     (22)

                     Lai nodrošinātu to, ka tiek sasniegti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES (9) un Direktīvas (ES) 2019/878 grozījumiem izvirzītie mērķi, un jo īpaši lai izvairītos no traucējošas ietekmes uz dalībvalstīm, ir lietderīgi paredzēt, ka minētie grozījumi kļūst piemērojami no 2020. gada 28. decembra. Paredzot grozījumu piemērošanu ar atpakaļejošu spēku, attiecīgo personu tiesiskā paļāvība tomēr tiek ievērota, jo grozījumi neskar ekonomikas dalībnieku vai fizisku personu tiesības un pienākumus.

                     (23)

                     Tāpēc Direktīvas 2013/36/ES, 2014/65/ES un (ES) 2019/878 būtu attiecīgi jāgroza.

                     (24)

                     Ar šo grozošo direktīvu tiek papildināti esoši Savienības tiesību akti, un tādēļ tās mērķi vislabāk ir iespējams sasniegt Savienības līmenī, nevis ar dažādām valstu iniciatīvām. Finanšu tirgi pēc būtības darbojas pārrobežu līmenī, un šī iezīme arvien pastiprinās. Šādas integrācijas dēļ izolēti valstu pasākumi nebūtu tik efektīvi un izraisītu tirgus sadrumstalotību, un tā rezultātā rastos patvaļīgi regulējumi un konkurences izkropļojumi.

                     (25)

                     Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi, proti, uzlabot esošus Savienības tiesības aktus, nodrošinot vienotas un piemērotas prasības ieguldījumu brokeru sabiedrībām visā Savienībā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tā apmēra un ietekmes dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

                     (26)

                     Saskaņā ar Dalībvalstu un Komisijas 2011. gada 28. septembra kopīgo politisko deklarāciju par skaidrojošiem dokumentiem (10) dalībvalstis ir apņēmušās, paziņojot par saviem transponēšanas pasākumiem, pamatotos gadījumos pievienot vienu vai vairākus dokumentus, kuros paskaidrota saikne starp direktīvas sastāvdaļām un atbilstīgajām daļām valsts transponēšanas instrumentos. Attiecībā uz šo direktīvu likumdevējs uzskata, ka šādu dokumentu nosūtīšana ir pamatota.

                     (27)

                     Ņemot vērā nepieciešamību cik drīz vien iespējams ieviest mērķtiecīgus pasākumus, lai atbalstītu ekonomikas atveseļošanos no COVID-19 krīzes, šai direktīvai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

            1. pants
            Grozījumi Direktīvā 2014/65/ES
            Direktīvu 2014/65/ES groza šādi:

                        1)

                        direktīvas 2. pantu groza šādi:

                                    a)

                                    panta 1. punkta j) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

                                                “j)

                                                personām, kuras:

                                                            i)

                                                            tirgojas savā vārdā, tostarp tirgus veidotājiem, kas slēdz darījumus ar preču atvasinātajiem instrumentiem vai emisijas kvotām vai to atvasinātajiem instrumentiem, izņemot personas, kas veic darījumus savā vārdā, izpildot klientu rīkojumus; vai

                                                            ii)

                                                            savas pamatdarbības klientiem vai piegādātājiem sniedz ieguldījumu pakalpojumus, kas nav darījumi savā vārdā, attiecībā uz preču atvasinātajiem instrumentiem vai emisijas kvotām vai to atvasinātajiem instrumentiem;

                                                      ar noteikumu, ka:

                                                            —

                                                            katrā no šiem gadījumiem atsevišķi un kopumā minētā darbība grupas ietvaros ir palīgdarbība attiecībā pret pamatdarbību,

                                                            —

                                                            minētās personas nepieder pie grupas, kuras pamatdarbība ir ieguldījumu pakalpojumu sniegšana šīs direktīvas nozīmē, jebkuras darbības veikšana, kas uzskaitīta Direktīvas 2013/36/ES I pielikumā, vai arī tās darbojas kā tirgus veidotāji preču atvasinātajiem instrumentiem,

                                                            —

                                                            minētās personas neizmanto augstas intensitātes algoritmiskās tirdzniecības metodi; un

                                                            —

                                                            minētās personas pēc pieprasījuma paziņo kompetentajai iestādei, uz kāda pamata tās ir novērtējušas, ka viņu darbība saskaņā ar i) un ii) apakšpunktu ir palīgdarbība attiecībā pret viņu pamatdarbību.”;

                                    b)

                                    panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

                                       “4.   Līdz 2021. gada 31. jūlijam Komisija pieņem deleģēto aktu saskaņā ar 89. pantu, lai papildinātu šo direktīvu, šā panta 1. punkta j) apakšpunkta nolūkā precizējot kritērijus, pēc kuriem nosaka, kad grupas līmenī darbība ir uzskatāma par papilddarbību attiecībā pret pamatdarbību.
                                       Nosakot minētos kritērijus, ņem vērā šādus elementus:

                                                   a)

                                                   to, vai neto nenokārtotais nosacītais riska darījums ar preču atvasinātajiem instrumentiem vai emisijas kvotām, vai to atvasinātajiem instrumentiem skaidras naudas norēķiniem, ko tirgo Savienībā, izņemot preču atvasinātos instrumentus, emisijas kvotas vai to atvasinātos instrumentus, ko tirgo tirdzniecības vietā, ir mazāks par gada robežvērtību – 3 miljardiem EUR; vai

                                                   b)

                                                   to, vai grupas, pie kuras pieder attiecīgā persona, izmantotais kapitāls galvenokārt ir piesaistīts grupas pamatdarbībai; vai

                                                   c)

                                                   to, vai 1. punkta j) apakšpunktā minēto darbību apmērs pārsniedz vai nepārsniedz pārējo tirdzniecības darbību kopējo apmēru grupas līmenī.

                                             Šajā punktā minētās darbības ņem vērā grupas līmenī.
                                       Šā punkta otrajā daļā minētajos elementos neietver:

                                                   a)

                                                   Regulas (ES) Nr. 648/2012 3. pantā minētos darījumus, ko grupas veic viena ar otru un kas nodrošina likviditāti grupas mērogā, vai tiek veikti riska pārvaldības nolūkā;

                                                   b)

                                                   darījumus ar preču atvasinātajiem instrumentiem vai emisijas kvotām vai to atvasinātajiem instrumentiem, kas ir objektīvi izmērāmi kā tādi, kas samazina riskus, kuri ir tieši saistīti ar komercdarbību vai valsts kases finansēšanas darbību;

                                                   c)

                                                   darījumus ar preču atvasinātiem instrumentiem vai emisijas kvotām vai to atvasinātajiem instrumentiem, kas veikti, lai izpildītu pienākumu nodrošināt likviditāti tirdzniecības vietā, ja šādas saistības nosaka regulatīvās iestādes saskaņā ar Savienības tiesību aktiem vai valstu tiesību aktiem un normatīvo vai administratīvo aktu noteikumiem, vai tirdzniecības vietas.”;

                        2)

                        direktīvas 4. panta 1. punktu groza šādi:

                                    a)

                                    iekļauj šādu apakšpunktu:

                                                “8.a)

                                                “finanšu instrumentu nomaiņa” ir finanšu instrumenta pārdošana un cita finanšu instrumenta pirkšana vai tiesību izmantošana veikt izmaiņas attiecībā uz esošo finanšu instrumentu;”;

                                    b)

                                    iekļauj šādu apakšpunktu:

                                                “44.a)

                                                “visaptveroša klauzula” ir klauzula, kuras mērķis ir aizsargāt ieguldītāju, nodrošinot, ka obligācijas priekšlaicīgas dzēšanas gadījumā emitentam ir jāmaksā ieguldītājam, kas tur obligāciju, summa, kas vienāda ar atlikušo līdz termiņa beigām sagaidāmo kupona maksājumu neto pašreizējās vērtības un izpērkamās obligācijas pamatsummas summu;”;

                                    c)

                                    punkta 59) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

                                                “59)

                                                “lauksaimniecības preču atvasinātie instrumenti” ir atvasināto instrumentu līgumi, kas saistīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 (*1) 1. pantā un I pielikuma I–XX daļā un XXIV daļas 1. iedaļā uzskaitītajiem produktiem, kā arī ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1379/2013 (*2) I pielikumā uzskaitītajiem produktiem;

                                       (*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1308/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.)."

                                       (*2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1379/2013 (2013. gada 11. decembris) par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1184/2006 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 104/2000 (OV L 354, 28.12.2013., 1. lpp.).”;"

                                    d)

                                    iekļauj šādu apakšpunktu:

                                                “62.a)

                                                “elektroniskais formāts” ir jebkurš pastāvīgs informācijas nesējs, izņemot papīru;”;

                                    e)

                                    pievieno šādu apakšpunktu:

                                                “65)

                                                “pārsvarā komerciāla grupa” ir grupa, kuras pamatdarbība nav ieguldījumu pakalpojumu sniegšana šīs direktīvas nozīmē vai jebkuras tādas darbības veikšana, kas uzskaitīta Direktīvas 2013/36/ES I pielikumā, un kura nedarbojas kā tirgus veidotājs preču atvasinātajiem instrumentiem.”;

                        3)

                        iekļauj šādu pantu:

                           “16.a pants
                           Atbrīvojumi no produktu pārvaldības prasībām
                           Ieguldījumu brokeru sabiedrība ir atbrīvota no prasībām, kas izklāstītas 16. panta 3. punkta otrajā līdz piektajā daļā un 24. panta 2. punktā, ja tās sniegtais ieguldījumu pakalpojums attiecas uz obligācijām, kurām nav citu iegultu atvasināto instrumentu, kā vien visaptveroša klauzula, vai ja finanšu instrumenti tiek tirgoti vai izplatīti vienīgi atbilstīgiem darījumu partneriem.”;

                        4)

                        direktīvas 24. pantu groza šādi:

                                    a)

                                    panta 4. punktā pievieno šādas daļas:
                                    “Ja vienošanās par finanšu instrumenta pirkšanu vai pārdošanu ir noslēgta, izmantojot attālinātas saziņas līdzekļus, kas neļauj pirms tam sniegt informāciju par izmaksām un maksām, ieguldījumu brokeru sabiedrība pēc darījuma noslēgšanas bez liekas kavēšanās var sniegt informāciju par izmaksām un maksām vai nu elektroniskā formātā, vai papīra formātā, ja to prasa privātais klients, ar noteikumu, ka ir izpildīti visi šādi nosacījumi:

                                                i)

                                                klients ir piekritis saņemt minēto informāciju bez liekas kavēšanās pēc darījuma noslēgšanas;

                                                ii)

                                                ieguldījumu brokeru sabiedrība ir devusi klientam iespēju atlikt darījuma slēgšanu, lai tas pirms tam saņemtu minēto informāciju.

                                          Papildus trešās daļas prasībām ieguldījumu brokeru sabiedrībai ir jāsniedz klientam iespēja pirms darījuma noslēgšanas informāciju par izmaksām un maksām saņemt pa tālruni.”;

                                    b)

                                    iekļauj šādu punktu:

                                       “5.a   Ieguldījumu brokeru sabiedrības visu saskaņā ar šo direktīvu prasīto sniedzamo informāciju klientiem vai potenciālajiem klientiem sniedz elektroniskā formātā, izņemot gadījumus, kad klients vai potenciālais klients ir privātais klients vai potenciāls privātais klients, kurš ir pieprasījis saņemt informāciju papīra formātā, un tādā gadījumā minētā informācija tiek sniegta papīra formātā, bez maksas.
                                       Ieguldījumu brokeru sabiedrības informē privātos klientus vai potenciālos privātos klientus, ka viņiem ir iespēja saņemt informāciju papīra formātā.
                                       Ieguldījumu brokeru sabiedrības informē esošos privātos klientus, kuri saskaņā ar šo direktīvu prasīto sniedzamo informāciju saņem papīra formātā, par to, ka viņi saņems minēto informāciju elektroniskā formātā, vismaz astoņas nedēļas pirms šīs informācijas nosūtīšanas elektroniskā formātā. Ieguldījumu brokeru sabiedrības informē esošos privātos klientus, ka viņiem ir izvēles iespēja turpināt saņemt informāciju papīra formātā vai pāriet uz informācijas saņemšanu elektroniskā formātā. Ieguldījumu brokeru sabiedrības arī informē esošos privātos klientus, ka automātiska pāreja uz elektronisko formātu notiks tad, ja viņi astoņu nedēļu laikposmā nepieprasīs turpināt sniegt informāciju papīra formātā. Nav jāinformē tie esošie privātie klienti, kuri saskaņā ar šo direktīvu prasīto sniedzamo informāciju jau saņem elektroniskā formātā.”;

                                    c)

                                    iekļauj šādu punktu:

                                       “9.a   Dalībvalstis nodrošina, ka izpēte, ko trešās personas veic ieguldījumu sabiedrībām, kuras klientiem sniedz portfeļa pārvaldības vai citus ieguldījumu pakalpojumus vai papildpakalpojumus, ir uzskatāma par tādu, kas izpilda 1. punktā noteiktos pienākumus, ja:

                                                   a)

                                                   pirms izpildes vai izpētes pakalpojumu sniegšanas ir noslēgts līgums starp ieguldījumu brokeru sabiedrību un izpētes pakalpojumu sniedzēju, norādot to, cik liela daļa no apvienotajām maksām vai kopīgiem maksājumiem par izpildes pakalpojumiem vai izpēti ir attiecināma uz izpēti;

                                                   b)

                                                   ieguldījumu brokeru sabiedrība informē savus klientus par kopīgiem maksājumiem par izpildes pakalpojumiem un izpēti, ko izmaksā trešām personām, kas sniedz izpētes pakalpojumus; un

                                                   c)

                                                   izpēte, par kuru veic apvienotas maksas vai kopīgus maksājumus, attiecas tikai uz tiem emitentiem, kuru tirgus kapitalizācija 36 mēnešos pirms izpētes veikšanas nepārsniedza 1 miljardu EUR, kas izteikta gada beigu kotācijās gados, kad tie ir iekļauti biržas sarakstā vai tika tajā iekļauti, vai izteikta kā pašu kapitāls finanšu gados, kad tie ir iekļauti biržas sarakstā vai netika tajā iekļauti.

                                             Šajā pantā izpēte ir aptverošs izpētes materiāls vai pakalpojumi, kas saistīti ar vienu vai vairākiem finanšu instrumentiem vai citiem aktīviem, vai finanšu instrumentu emitentiem vai potenciālajiem emitentiem, vai aptverošs izpētes materiāls vai pakalpojumi, kuri cieši saistīti ar konkrētu nozari vai tirgu un nodrošina informatīvu izklāstu par finanšu instrumentiem, aktīviem vai emitentiem attiecīgajā nozarē vai tirgū.
                                       Izpēte ietver arī materiālus vai pakalpojumus, kas tieši vai netieši iesaka vai ierosina ieguldījumu stratēģiju un sniedz argumentētu viedokli par finanšu instrumentu vai aktīvu pašreizējo vai nākotnes vērtību vai cenu vai ietver citādu analīzi un sākotnējus izklāstus un sniedz secinājumus, balstoties uz jaunu vai esošo informāciju, kuru varētu izmantot ieguldījumu stratēģijā un kura būtu nozīmīga un spējīga pievienot vērtību ieguldījumu brokeru sabiedrības lēmumiem to klientu vārdā, no kuriem tiek iekasēta maksa par minēto izpēti.”;

                        5)

                        direktīvas 25. panta 2. punktā pievieno šādu daļu:
                        “Sniedzot vai nu ieguldījumu konsultācijas, vai portfeļa pārvaldību, kas saistīti ar finanšu instrumentu nomaiņu, ieguldījumu brokeru sabiedrības iegūst nepieciešamo informāciju par klienta ieguldījumu un analizē finanšu instrumentu nomaiņas izmaksas un ieguvumus. Sniedzot ieguldījumu konsultācijas, ieguldījumu brokeru sabiedrības informē klientu par to, vai šādas finanšu instrumentu nomaiņas radītie ieguvumi ir lielāki par izmaksām, kas ar to saistītas.”;

                        6)

                        direktīvas 27. panta 3. punktā pievieno šādu daļu:
                        “Šajā punktā noteikto regulāro pārskatu publiskošanas prasību nepiemēro līdz 2023. gada 28. februārim. Komisija visaptveroši pārskata šajā punktā noteikto pārskatu sniegšanas prasību piemērotību un līdz 2022. gada 28. februārim iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei.”;

                        7)

                        direktīvas 27. panta 6. punktā pievieno šādu daļu:
                        “Komisija visaptveroši pārskata šajā punktā noteikto regulārās ziņošanas prasību piemērotību un līdz 2022. gada 28. februārim iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei.”;

                        8)

                        iekļauj šādu pantu:

                           “29.a pants
                           Pakalpojumi profesionālajiem klientiem

                              1.   Šīs direktīvas 24. panta 4. punkta c) apakšpunktā noteiktās prasības nepiemēro citiem pakalpojumiem, ko sniedz profesionālajiem klientiem, izņemot ieguldījumu konsultācijas un portfeļa pārvaldību.

                              2.   Prasības, kas noteiktas 25. panta 2. punkta trešajā daļā un 25. panta 6. punktā, nepiemēro pakalpojumiem, ko sniedz profesionālajiem klientiem, ja vien šie klienti rakstiski vai nu papīra formātā, vai elektroniski neinformē ieguldījumu brokeru sabiedrību, ka vēlas izmantot tiesības, kas paredzētas minētajos noteikumos.

                              3.   Dalībvalstis nodrošina, ka ieguldījumu brokeru sabiedrības veic 2. punktā minēto klientu paziņojumu uzskaiti.”;

                        9)

                        direktīvas 30. panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

                           “1.   Dalībvalstis nodrošina, ka ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas saņēmušas atļauju izpildīt rīkojumus klientu vārdā un/vai veikt darījumus savā vārdā, un/vai saņemt un nosūtīt rīkojumus, var uzsākt darījumus vai iesaistīties darījumos ar atbilstīgiem darījumu partneriem bez vajadzības izpildīt prasības, kas paredzētas 24. pantā (izņemot tā 5.a punktu), 25. pantā, 27. pantā un 28. panta 1. punktā, attiecībā uz šiem darījumiem vai attiecībā uz visiem papildpakalpojumiem, kas tieši saistīti ar minētajiem darījumiem.”;

                        10)

                        direktīvas 57. pantu groza šādi:

                                    a)

                                    panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

                                       “1.   Dalībvalstis nodrošina, ka kompetentās iestādes atbilstīgi EVTI noteiktajai aprēķināšanas metodikai regulatīvajos tehniskajos standartos, kas pieņemti saskaņā ar 3. punktu, nosaka un piemēro limitus attiecībā uz to, cik liela var būt lauksaimniecības preču atvasināto instrumentu un kritiski svarīgo vai nozīmīgo preču atvasināto instrumentu neto pozīcija, kuru persona var turēt visā tirdzniecības vietās veiktas tirdzniecības laikā, kā arī attiecībā uz ekonomiski līdzvērtīgiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem. Preču atvasinātos instrumentus uzskata par kritiski svarīgiem vai nozīmīgiem, ja galīgo pozīciju turētāju visu neto pozīciju summa veido to atvērto pozīciju apmēru un sasniedz vidēji vismaz 300 000 partiju viena gada laikā. Šos limitus nosaka, pamatojoties uz visām pašas personas turētajām pozīcijām un pozīcijām, ko viņas vārdā tur kopējā grupas līmenī, lai:

                                                   a)

                                                   novērstu tirgus ļaunprātīgu izmantošanu;

                                                   b)

                                                   atbalstītu sakārtotus cenu noteikšanas un norēķinu nosacījumus, tostarp lai novērstu tirgu kropļojošas pozīcijas, un jo īpaši nodrošinātu saskaņotību starp atvasinātu instrumentu cenu piegādes mēnesī un darījumu pamatā esošo preču tūlītējo cenu, neskarot darījumu pamatā esošo preču cenas atklāšanu tirgū.

                                             Šā panta 1. punktā minētos pozīciju limitus nepiemēro:

                                                   a)

                                                   pozīcijām, kuras tur nefinanšu sabiedrība vai kuras tiek turētas tās vārdā un kuras var objektīvi izmērīt kā tādas, kas samazina riskus, kuri tieši saistīti ar minētās nefinanšu sabiedrības komerciālo darbību;

                                                   b)

                                                   pozīcijām, kuras tur finanšu struktūra vai kuras tiek turētas tās vārdā, ja tā pieder pie pārsvarā komerciālas grupas un darbojas pārsvarā komerciālas grupas nefinanšu sabiedrības vārdā, ja minētās pozīcijas var objektīvi izmērīt kā tādas, kas samazina riskus, kuri tieši saistīti ar minētās nefinanšu sabiedrības komerciālo darbību;

                                                   c)

                                                   pozīcijām, kuras tur finanšu un nefinanšu darījumu partneri attiecībā uz pozīcijām, kuras objektīvi var izmērīt kā izrietošas no darījumiem, kas noslēgti, lai izpildītu pienākumu nodrošināt likviditāti tirdzniecības vietā saskaņā ar 2. panta 4. punkta ceturtās daļas c) apakšpunktu;

                                                   d)

                                                   jebkādiem citiem vērtspapīriem, kas minēti 4. panta 1. punkta 44) apakšpunkta c) punktā un attiecas uz preci vai pamatā esošo aktīvu, kurš minēts I pielikuma C iedaļas 10) punktā.

                                             EVTI izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektus, lai noteiktu procedūru, ar kuru finanšu struktūra, kas ietilpst pārsvarā komerciālā grupā, var pieteikties uz atbrīvojumu no riska ierobežošanas attiecībā uz minētās finanšu struktūras turētajām pozīcijām, kas ir objektīvi izmērāmas kā tādas, kuras samazina riskus, kas tieši saistīti ar grupas nefinanšu sabiedrību komerciālo darbību.
                                       EVTI izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektus, lai noteiktu procedūru, ar kuru nosaka, kā personas var pieteikties uz atbrīvojumu attiecībā uz pozīcijām, kas izriet no darījumiem, kuri noslēgti, lai izpildītu pienākumu nodrošināt likviditāti tirdzniecības vietā.
                                       EVTI trešajā un ceturtajā daļā minētos regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai iesniedz līdz 2021. gada 28. novembrim.
                                       Komisijai tiek deleģētas pilnvaras saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu papildināt šo direktīvu, pieņemot šā punkta trešajā un ceturtajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus.”;

                                    b)

                                    panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem:

                                       “3.   EVTI izstrādā 1. punktā minēto kritiski svarīgo vai nozīmīgo preču atvasināto instrumentu sarakstu un sagatavo regulatīvu tehnisko standartu projektus, lai noteiktu aprēķināšanas metodiku, kas kompetentajām iestādēm ir jāizmanto, nosakot termiņam tuvākā mēneša pozīciju limitus un citu mēnešu pozīciju limitus preču atvasinātiem instrumentiem, par kuriem norēķins veikts ar fizisku piegādi vai skaidrā naudā, pamatojoties uz attiecīgā atvasinātā instrumenta īpašībām.
                                       Izstrādājot 1. punktā minēto kritiski svarīgo vai nozīmīgo preču atvasināto instrumentu sarakstu, EVTI ņem vērā šādus faktorus:

                                                   a)

                                                   tirgus dalībnieku skaits;

                                                   b)

                                                   prece, kas ir attiecīgā atvasinātā instrumenta pamatā.

                                             Nosakot pirmajā daļā minēto aprēķināšanas metodiku, EVTI ņem vērā šādus faktorus:

                                                   a)

                                                   piegādājamās darījumu pamatā esošās preces;

                                                   b)

                                                   vispārējā atvērto pozīciju daļa minētajā atvasinātajā instrumentā un vispārējā atvērto pozīciju daļa citos finanšu instrumentos, kuru pamatā ir tā pati prece;

                                                   c)

                                                   tirgus dalībnieku skaits un lielums;

                                                   d)

                                                   darījumu pamatā esošo preču tirgus īpašības, tostarp ražošanas, patēriņa un transportēšanas uz tirgu sistēmas;

                                                   e)

                                                   jaunu preču atvasināto instrumentu izstrāde;

                                                   f)

                                                   ieguldījumu brokeru sabiedrību vai tirgus operatoru, kas pārvalda tirdzniecības vietu, un citu jurisdikciju pieredze attiecībā uz pozīciju limitiem.

                                             EVTI iesniedz pirmajā daļā minētos regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai līdz 2021. gada 28. novembrim.
                                       Komisijai tiek deleģētas pilnvaras papildināt šo direktīvu, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu pieņemot šā punkta pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus.

                                       4.   Kompetentā iestāde nosaka pozīciju limitus kritiski svarīgiem vai nozīmīgiem preču atvasinātajiem instrumentiem un lauksaimniecības preču atvasinātajiem instrumentiem, kurus tirgo tirdzniecības vietās, pamatojoties uz aprēķināšanas metodiku, kas noteikta regulatīvajos tehniskajos standartos, kurus Komisija pieņēmusi saskaņā ar 3. punktu. Šādos pozīciju limitos iekļauj ekonomiski līdzvērtīgus ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumus.
                                       Kompetentā iestāde pārskata pirmajā daļā minētos pozīciju limitus ikreiz, kad būtiski mainās situācija tirgū, tostarp būtiski mainās piegādājamās preces vai atvērtās pozīcijas, pamatojoties uz kompetentās iestādes noteikto piegādājamo apjomu un atvērtajām pozīcijām, un nosaka šos jaunos pozīciju limitus saskaņā ar aprēķināšanas metodiku, kas noteikta regulatīvajos tehniskajos standartos, kurus Komisija pieņēmusi saskaņā ar 3. punktu.”;

                                    c)

                                    panta 6., 7. un 8. punktu aizstāj ar šādiem:

                                       “6.   Ja tirdzniecības vietās vairākās jurisdikcijās notiek plaša apjoma tirdzniecība ar lauksaimniecības preču atvasinātajiem instrumentiem, kuru pamatā ir vienas un tās pašas preces un kuriem ir vienādas īpašības, vai, ja tirdzniecības vietās vairākās jurisdikcijās notiek tirdzniecība ar kritiski svarīgiem vai nozīmīgiem preču atvasinātajiem instrumentiem, kuru pamatā ir vienas un tās pašas preces un kuriem ir vienādas īpašības, tās tirdzniecības vietas kompetentā iestāde, kurā notiek lielākais tirdzniecības apjoms (“centrālā kompetentā iestāde”), nosaka vienoto pozīciju limitu, kas ir jāpiemēro visai ar minēto atvasināto instrumentu saistītajai tirdzniecībai. Centrālā kompetentā iestāde apspriežas ar citu tādu tirdzniecības vietu kompetentajām iestādēm, kurās minētos lauksaimniecības preču atvasinātos instrumentus tirgo būtiskos apjomos vai kurās tiek tirgoti minētie kritiski svarīgie vai nozīmīgie preču atvasinātie instrumenti, par piemērojamo vienoto pozīcijas limitu un visiem šā vienotā pozīcijas limita pārskatīšanas gadījumiem.
                                       Kompetentās iestādes, kas nepiekrīt centrālās kompetentās iestādes noteiktajam vienotajam pozīciju limitam, rakstiski iesniedz pilnīgu un detalizētu pamatojumu, kādēļ tās uzskata, ka 1. punktā noteiktās prasības nav izpildītas. EVTI izšķir visus strīdus, kas rodas kompetento iestāžu domstarpību dēļ atbilstīgi savām Regulas (ES) Nr. 1095/2010 19. pantā paredzētajām pilnvarām.
                                       To tirdzniecības vietu kompetentās iestādes, kurās tirgo lauksaimniecības preču atvasinātos instrumentus, kuru pamatā ir vienas un tās pašas preces un kuriem ir vienādas īpašības, vai kritiski svarīgo vai nozīmīgo preču atvasinātos instrumentus, kuru pamatā ir tās pašas preces un kuriem ir vienādas īpašības, un minēto atvasināto instrumentu pozīciju turētāju kompetentās iestādes ievieš sadarbības mehānismus, tostarp būtisko datu apmaiņu, lai dotu iespēju uzraudzīt un izpildīt vienoto pozīciju limitu.

                                       7.   EVTI vismaz reizi gadā kontrolē to, kā kompetentās iestādes ir īstenojušas pozīciju limitus, kas noteikti saskaņā ar aprēķināšanas metodiku, kuru EVTI noteikusi atbilstīgi 3. punktam. To darot, EVTI nodrošina, ka vienotais pozīciju limits tiek faktiski piemērots lauksaimniecības preču atvasinātajiem instrumentiem un kritiski svarīgajiem vai nozīmīgajiem līgumiem, kuru pamatā ir tās pašas preces un kuriem ir vienādas īpašības, neatkarīgi no tā, kur tos tirgo saskaņā ar 6. punktu.

                                       8.   Dalībvalstis nodrošina, ka ieguldījumu brokeru sabiedrība vai tirgus operators, kas pārvalda tirdzniecības vietu, kurā tirgo preču atvasinātos instrumentus, piemēro pozīciju pārvaldības kontroles pasākumus, tostarp tirdzniecības vietas tiesības:

                                                   a)

                                                   uzraudzīt personu atvērtās pozīcijas;

                                                   b)

                                                   iegūt informāciju, tostarp visus attiecīgos dokumentus, no personām par pozīcijas vai radītā riska lielumu un mērķi, informāciju par labumu gūstošajiem vai pamatā esošajiem īpašniekiem, visām saskaņotajām darbībām un visiem saistītajiem aktīviem vai pasīviem pamatā esošo preču tirgū, tostarp attiecīgā gadījumā – par pozīcijām, kuras ar biedru un dalībnieku starpniecību tiek turētas preču atvasinātajos instrumentos, kuru pamatā ir vienas un tās pašas preces un kuriem ir vienādas īpašības, citās tirdzniecības vietās un ekonomiski līdzvērtīgos ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumos;

                                                   c)

                                                   pieprasīt personai uz laiku vai pastāvīgi izbeigt vai samazināt pozīciju un vienpusēji rīkoties, lai nodrošinātu pozīcijas izbeigšanu vai samazināšanu, ja persona neizpilda minēto pieprasījumu; un

                                                   d)

                                                   pieprasīt, lai persona no jauna uz laiku nodrošinātu likviditāti tirgū par saskaņotu cenu un saskaņotā apjomā, ar skaidru nodomu mazināt plašas vai dominējošas pozīcijas ietekmi.

                                             EVTI izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektus, lai precizētu pozīciju pārvaldības kontroles saturu, tādējādi ņemot vērā attiecīgo tirdzniecības vietu īpašības.
                                       EVTI līdz 2021. gada 28. novembrim iesniedz minētos regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai.
                                       Komisijai tiek deleģētas pilnvaras papildināt šo direktīvu, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu pieņemot šā punkta otrajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus.”;

                                    d)

                                    panta 12. punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

                                                “d)

                                                ko saprot ar šā panta 6. punktā minēto jēdzienu “plašs apjoms”;”;

                        11)

                        direktīvas 58. pantu groza šādi:

                                    a)

                                    panta 1. punktā pievieno šādu daļu:
                                    “Pozīciju paziņošanu nepiemēro jebkādiem citiem vērtspapīriem, kas minēti 4. panta 1. punkta 44) apakšpunkta c) punktā un attiecas uz preci vai pamatā esošo aktīvu, kurš minēts I pielikuma C iedaļas 10) punktā.”;

                                    b)

                                    panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

                                       “2.   Dalībvalstis nodrošina, ka ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas tirgojas ar preču atvasinātajiem instrumentiem vai emisijas kvotām vai to atvasinātajiem instrumentiem ārpus tirdzniecības vietas, vismaz reizi dienā sniedz centrālajai kompetentajai iestādei, kas minēta 57. panta 6. punktā, vai gadījumos, kad centrālas kompetentās iestādes nav, kompetentajai iestādei tirdzniecības vietā, kur tiek tirgoti preču atvasinātie instrumenti vai emisijas kvotas vai to atvasinātie instrumenti, pilnīgu pārskatu par savām turētajām pozīcijām tirdzniecības vietā tirgotajos preču atvasinātajos instrumentos, emisijas kvotās vai to atvasinātajos instrumentos un ekonomiski līdzvērtīgu ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumos, kā arī par pozīcijām, kuras tur to klienti un klientu klienti, līdz pat galaklientiem, atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 600/2014 26. pantam un attiecīgā gadījumā Regulas (ES) Nr. 1227/2011 8. pantam.”;

                        12)

                        direktīvas 73. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

                           “2.   Dalībvalstis nosaka prasību ieguldījumu brokeru sabiedrībām, tirgus operatoriem, APS un AZS, kuriem piešķirta atļauja saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 600/2014 un kuriem ir atbrīvojums saskaņā ar minētās regulas 2. panta 3. punktu, kredītiestādēm saistībā ar ieguldījumu pakalpojumiem vai darbībām un papildpakalpojumiem, un trešo valstu sabiedrību filiālēm ieviest atbilstošas procedūras saviem darbiniekiem, lai iestādes iekšienē ziņotu par iespējamiem vai faktiskiem pārkāpumiem, izmantojot īpašu, neatkarīgu un anonīmu kanālu.”;

                        13)

                        direktīvas 89. panta 2. līdz 5. punktu aizstāj ar šādiem:

                           “2.   Pilnvaras pieņemt 2. panta 3. un 4. punktā, 4. panta 1. punkta 2) apakšpunkta otrajā daļā, 4. panta 2. punktā, 13. panta 1. punktā, 16. panta 12. punktā, 23. panta 4. punktā, 24. panta 13. punktā, 25. panta 8. punktā, 27. panta 9. punktā, 28. panta 3. punktā, 30. panta 5. punktā, 31. panta 4. punktā, 32. panta 4. punktā, 33. panta 8. punktā, 52. panta 4. punktā, 54. panta 4. punktā, 58. panta 6. punktā, 64. panta 7. punktā, 65. panta 7. punktā un 79. panta 8. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no 2014. gada 2. jūlija.

                           3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 2. panta 3. un 4. punktā, 4. panta 1. punkta 2) apakšpunkta otrajā daļā, 4. panta 2. punktā, 13. panta 1. punktā, 16. panta 12. punktā, 23. panta 4. punktā, 24. panta 13. punktā, 25. panta 8. punktā, 27. panta 9. punktā, 28. panta 3. punktā, 30. panta 5. punktā, 31. panta 4. punktā, 32. panta 4. punktā, 33. panta 8. punktā, 52. panta 4. punktā, 54. panta 4. punktā, 58. panta 6. punktā, 64. panta 7. punktā, 65. panta 7. punktā un 79. panta 8. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

                           4.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

                           5.   Deleģētais akts, kas pieņemts, ievērojot 2. panta 3. un 4. punktu, 4. panta 1. punkta 2) apakšpunkta otro daļu, 4. panta 2. punktu, 13. panta 1. punktu, 16. panta 12. punktu, 23. panta 4. punktu, 24. panta 13. punktu, 25. panta 8. punktu, 27. panta 9. punktu, 28. panta 3. punktu, 30. panta 5. punktu, 31. panta 4. punktu, 32. panta 4. punktu, 33. panta 8. punktu, 52. panta 4. punktu, 54. panta 4. punktu, 58. panta 6. punktu, 64. panta 7. punktu, 65. panta 7. punktu vai 79. panta 8. punktu, stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par trim mēnešiem.”;

                        14)

                        direktīvas 90. pantā iekļauj šādu punktu:

                           “1.a   Komisija līdz 2021. gada 31. decembrim pārskata 2. panta 1. punkta j) apakšpunktā noteiktā atbrīvojuma ietekmi uz emisijas kvotām vai to atvasinātajiem instrumentiem un vajadzības gadījumā pievieno minētajam pārskatam tiesību akta priekšlikumu par minētā atbrīvojuma grozīšanu. Šajā kontekstā Komisija novērtē emisijas kvotu un to atvasināto instrumentu tirdzniecību Savienībā un trešās valstīs, kā arī 2. panta 1. punkta j) apakšpunktā noteiktā atbrīvojuma ietekmi uz ieguldītāju aizsardzību, emisijas kvotu un to atvasināto instrumentu tirgu integritāti un pārredzamību un to, vai ir jāpieņem pasākumi saistībā ar tirdzniecību, kas notiek trešo valstu tirdzniecības vietās.”

            2. pants
            Grozījumi Direktīvā (ES) 2019/878
            Direktīvas 2. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

                  “1.   Dalībvalstis līdz 2020. gada 28. decembrim pieņem un publicē noteikumus, kas vajadzīgi, lai izpildītu:

                              a)

                              šīs direktīvas noteikumus, ciktāl tie attiecas uz kredītiestādēm;

                              b)

                              šīs direktīvas 1. panta 1. un 9. punktu saistībā ar Direktīvas 2013/36/ES 2. panta 5. un 6. punktu un 21.b pantu, ciktāl tie attiecas uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām.

                        Tās par to tūlīt informē Komisiju.
                  Tās piemēro minētos noteikumus no 2020. gada 29. decembra. Tomēr noteikumus, kas nepieciešami, lai panāktu atbilstību grozījumiem, kuri attiecībā uz Direktīvas 2013/36/ES 84. pantu un 98. panta 5. un 5.a punktu izklāstīti šīs direktīvas 1. panta 21) punktā un 29) punkta a), b) un c) apakšpunktā, piemēro no 2021. gada 28. jūnija, un noteikumus, kas nepieciešami, lai panāktu atbilstību grozījumiem, kuri attiecībā uz Direktīvas 2013/36/ES 141.b un 141.c pantu un 142. panta 1. punktu izklāstīti šīs direktīvas 1. panta 52) un 53) punktā, piemēro no 2022. gada 1. janvāra.
                  Dalībvalstis līdz 2021. gada 26. jūnijam pieņem, publicē un piemēro noteikumus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas noteikumus, ciktāl tie attiecas uz ieguldījumu brokeru sabiedrībām, izņemot pasākumus, kas minēti pirmās daļas b) apakšpunktā.
                  Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu, vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.”

            3. pants
            Grozījumi Direktīvā 2013/36/ES
            Direktīvas 94. panta 2. punkta trešo, ceturto un piekto daļu aizstāj ar šādām:
            “Lai identificētu darbiniekus, kuru profesionālās darbības būtiski ietekmē iestādes riska profilu, kā minēts 92. panta 3. punktā, izņemot ieguldījumu brokeru sabiedrību darbiniekus, EBI izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektus, paredzot kritērijus, lai noteiktu:

                        a)

                        vadītāja atbildības un kontroles funkcijas;

                        b)

                        būtisku sabiedrības struktūrvienību un būtisku ietekmi uz attiecīgās sabiedrības struktūrvienības riska profilu; un

                        c)

                        citas darbinieku kategorijas, kuras nav konkrēti minētas 92. panta 3. punktā un kuru profesionālajai darbībai ir tāda ietekme uz iestādes riska profilu, kas ir salīdzinoši tikpat būtiska kā 92. panta 3. punktā minētajām darbinieku kategorijām.

                  Minētos regulatīvo tehnisko standartu projektus EBI iesniedz Komisijai līdz 2019. gada 28. decembrim.
            Komisijai tiek deleģētas pilnvaras papildināt šo direktīvu, pieņemot šajā punktā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10.–14. pantu. Attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kas piemērojami ieguldījumu brokeru sabiedrībām, šīs direktīvas 94. panta 2. punktā paredzētās pilnvaras ar grozījumiem, kuri ieviesti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/843 (*3), paliek spēkā līdz 2021. gada 26. jūnijam.

            4. pants
            Transponēšana

               1.   Dalībvalstis līdz 2021. gada 28. novembrim pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis nekavējoties dara Komisijai zināmu minēto noteikumu tekstu.
               Tās piemēro minētos noteikumus no 2022. gada 28. februāra.

               2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

               3.   Atkāpjoties no 1. punkta, grozījumus Direktīvās 2013/36/ES un (ES) 2019/878 piemēro no 2020. gada 28. decembra.

            5. pants
            Pārskatīšana
            Komisija, pamatojoties uz tās rīkotās sabiedriskās apspriešanas rezultātiem, līdz 2021. gada 31. jūlijam cita starpā pārskata a) vērtspapīru tirgu struktūras darbību, atspoguļojot jauno ekonomisko realitāti pēc 2020. gada, datu un datu kvalitātes jautājumus, kas saistīti ar tirgus struktūru, un pārredzamības noteikumus, tostarp jautājumus, kas saistīti ar trešām valstīm, b) noteikumus par pētniecību, c) noteikumus par visu veidu maksājumiem, ko saņem konsultanti, un konsultantu profesionālās kvalifikācijas līmeni, d) produktu pārvaldību, e) ziņošanu par zaudējumiem un f) klientu kategorizāciju. Attiecīgā gadījumā Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei leģislatīvā akta priekšlikumu.

            6. pants
            Stāšanās spēkā
            Šī direktīva stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            7. pants
            Adresāti
            Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

            Briselē, 2021. gada 16. februārī

                  Eiropas Parlamenta vārdā –

                  priekšsēdētājs

               D. M. SASSOLI

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētāja

               A. P. ZACARIAS

            (1)  OV C 10, 11.1.2021., 30. lpp.

            (2)  Eiropas Parlamenta 2021. gada 11. februāra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2021. gada 15. februāra lēmums.

            (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/EK un Direktīvu 2011/61/ES (OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.).

            (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1095/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.).

            (5)  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

            (6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 600/2014 (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 84. lpp.).

            (7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/2034 (2019. gada 27. novembris) par ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību un ar ko groza Direktīvas 2002/87/EK, 2009/65/EK, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/59/ES un 2014/65/ES (OV L 314, 5.12.2019., 64. lpp.).

            (8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/878 (2019. gada 20. maijs), ar ko Direktīvu 2013/36/ES groza attiecībā uz atbrīvotajām sabiedrībām, finanšu pārvaldītājsabiedrībām, jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām, atalgojumu, uzraudzības pasākumiem un pilnvarām, kā arī kapitāla saglabāšanas pasākumiem (OV L 150, 7.6.2019., 253. lpp.).

            (9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338 lpp.)

            (10)  OV C 369, 17.12.2011., 14. lpp.