title: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2022/431 (2022. gada 9. marts), ar ko groza Direktīvu 2004/37/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā

text:
                  16.3.2022

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 88/1

         EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA (ES) 2022/431
         (2022. gada 9. marts),
         ar ko groza Direktīvu 2004/37/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā
         EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 153. panta 2. punkta b) apakšpunktu saistībā ar 153. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
         ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
         pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,
         saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),
         tā kā:

                     (1)

                     Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/37/EK (3) ir iecerēts aizsargāt darba ņēmējus pret risku, ko viņu veselībai un drošībai rada kancerogēnu vai mutagēnu iedarbība darbavietā. Minētajā direktīvā ar vispārēju principu sistēmu, kas ļauj dalībvalstīm nodrošināt minimālo prasību konsekventu piemērošanu, ir noteikts konsekvents aizsardzības līmenis pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbavietā. Šīs minimālās prasības ir noteiktas, lai aizsargātu darba ņēmējus Savienības līmenī. Dalībvalstis var paredzēt stingrākus noteikumus.

                     (2)

                     Nosakot minimālās prasības darba ņēmēju aizsardzībai visā Savienībā, ar Direktīvu 2004/37/EK nodrošina lielāku skaidrību un veicina vienlīdzīgāku konkurences apstākļu veidošanos ekonomikas dalībniekiem nozarēs, kurās izmanto vielas, kas ietilpst minētās direktīvas darbības jomā, tādējādi apliecinot Savienības rīcības nozīmīgumu šajā jomā.

                     (3)

                     Jaunākie zinātniskie dati liecina, ka reproduktīvajai sistēmai toksiskas vielas var nelabvēlīgi ietekmēt pieaugušu vīriešu un sieviešu dzimumfunkciju un auglību, kā arī pēcnācēju attīstību. Tāpat kā kancerogēni vai mutagēni, arī reproduktīvajai sistēmai toksiskas vielas ir vielas, kas rada ļoti lielas bažas un kas var nopietni un neatgriezeniski ietekmēt darba ņēmēju veselību. Tāpēc Direktīvas 2004/37/EK regulējums būtu jāpiemēro arī reproduktīvajai sistēmai toksiskām vielām, lai to labāk saskaņotu cita starpā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (4) un nodrošinātu līdzīgu minimālās aizsardzības līmeni Savienības mērogā.

                     (4)

                     Reproduktīvajai sistēmai toksisko vielu lielākajai daļai ir zinātniski iespējams noteikt robežvērtības, kuras nepārsniedzot, to iedarbībai nebūtu nelabvēlīgas ietekmes uz veselību. Direktīvā 2004/37/EK noteiktās prasības iedarbību samazināt līdz minimumam būtu jāpiemēro tikai tādām reproduktīvajai sistēmai toksiskām vielām, kurām drošas iedarbības robežvērtību nav iespējams noteikt un kurām Direktīvas 2004/37/EK III pielikuma piebildes ailē ir norādīts, ka attiecīgajai vielai nav robežvērtības. Attiecībā uz visām pārējām reproduktīvajai sistēmai toksiskām vielām darba devējiem būtu jānodrošina, ka ar iedarbību uz darba ņēmējiem saistītais risks ir samazināts līdz minimumam.

                     (5)

                     Jaunākie zinātniskie dati liecina, ka atsevišķos gadījumos varētu būtu vajadzīgas bioloģiskās robežvērtības, lai aizsargātu darba ņēmējus no dažu kancerogēnu, mutagēnu vai reproduktīvajai sistēmai toksisku vielu iedarbības. Tāpēc Direktīvā 2004/37/EK būtu jāiekļauj bioloģiskās robežvērtības un attiecīgi saistīti noteikumi.

                     (6)

                     Sociālajā samitā par taisnīgām darbvietām un izaugsmi Eiropas Parlaments, Padome un Komisija 2017. gada 17. novembrī kopīgi izsludināja Eiropas sociālo tiesību pīlāru (5), kura 10. princips nosaka darba ņēmēju tiesības uz drošības un veselības augsta līmeņa aizsardzību darbā, kas cita starpā nozīmē arī aizsardzību pret kancerogēnu, mutagēnu un reproduktīvajai sistēmai toksisku vielu iedarbību darbavietā.

                     (7)

                     Saistošas arodeksozīcijas robežvērtības ir svarīgs elements vispārējā sistēmā, kas ar Direktīvu 2004/37/EK ir izveidota darba ņēmēju aizsardzībai, un tās nedrīkst pārsniegt. Robežvērtības un citas tieši saistītas prasības būtu jānosaka visiem kancerogēniem, mutagēniem un reproduktīvajai sistēmai toksiskām vielām, kam tas ir iespējams, balstoties uz pieejamo informāciju, tostarp jaunākajiem zinātniskajiem un tehniskajiem datiem.

                     (8)

                     Mutagēniem un lielākajai daļai kancerogēnu zinātniski nav iespējams noteikt robežvērtības, kuras nepārsniedzot, to iedarbībai nebūtu nelabvēlīgas ietekmes uz veselību. Lai gan robežvērtību noteikšana iedarbībai darbavietā saskaņā ar Direktīvu 2004/37/EK pilnībā neizskauž nelabvēlīgo ietekmi uz darba ņēmēju drošību un veselību, ko rada attiecīgo vielu iedarbība darbā (atlikušais risks), tomēr minētajā direktīvā iestrādātā pakāpeniskā un mērķtiecīgā pieeja palīdz šādas iedarbības radīto apdraudējumu būtiski samazināt.

                     (9)

                     Pienākums ievērot saistošas arodekspozīcijas robežvērtības neskar citus darba devēju pienākumus, kas tiem ar Direktīvu 2004/37/EK ir noteikti – piemēram, pienākumu samazināt kancerogēnu, mutagēnu un reproduktīvajai sistēmai toksisku vielu izmantošanu darbavietā, nepieļaut vai mazināt kancerogēnu, mutagēnu un reproduktīvajai sistēmai toksisku vielu iedarbību uz darba ņēmējiem –, un neskar pasākumus, kuri šādā nolūkā būtu īstenojami. Ja vien tehniski iespējams, tiem cita starpā vajadzētu būt arī tādiem pasākumiem kā kancerogēna, mutagēna vai reproduktīvajai sistēmai toksiskas vielas aizstāšana ar vielu, maisījumu vai procesu, kas darba ņēmēju veselībai nav bīstams vai ir mazāk bīstams, noslēgtas sistēmas izmantošana vai citi pasākumi, kuru mērķis ir mazināt iedarbību uz darba ņēmējiem.

                     (10)

                     Ir jānodrošina darba ņēmēju pietiekama un atbilstoša apmācība gadījumos, kad uz tiem iedarbojas vai varētu iedarboties kancerogēni, mutagēni vai reproduktīvajai sistēmai toksiskas vielas, tostarp vielas, ko satur dažas bīstamas zāles. Apmācība, kas darba devējam ir jānodrošina saskaņā ar Direktīvas 2004/37/EK 11. pantu, būtu jāpielāgo, lai ņemtu vērā jaunu vai citādu risku, sevišķi tad, ja uz darba ņēmējiem iedarbojas jauni kancerogēni, mutagēni vai reproduktīvajai sistēmai toksiskas vielas vai vairāki atšķirīgi kancerogēni, mutagēni vai reproduktīvajai sistēmai toksiskas vielas, tostarp vielas, ko satur bīstamas zāles, vai ja mainās ar darbu saistītie apstākļi.

                     (11)

                     Dažas bīstamas zāles satur vienu vai vairākas vielas, kas atbilst kritērijiem, pēc kuriem tās saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1272/2008 (6) ir klasificējamas kā kancerogēnas (1.A vai 1.B kategorijas), mutagēnas (1.A vai 1.B kategorijas) vai reproduktīvajai sistēmai toksiskas (1.A vai 1.B kategorijas) vielas, un tāpēc tās ietilpst Direktīvas 2004/37/EK darbības jomā. Tomēr darba ņēmējiem, darba devējiem un izpildes nodrošināšanas iestādēm nav viegli pieejama skaidra un atjaunināta informācija par to, vai tās ir minētajiem kritērijiem atbilstošas zāles. Lai nodrošinātu Direktīvas 2004/37/EK pareizu īstenošanu un sniegtu skaidrību par minēto bīstamo zāļu izmantošanu un risku, kas rodas, strādājot ar tām, ir jārīkojas un jāpalīdz darba devējiem tās identificēt. Atbilstoši Komisijas 2021. gada 28. jūnija paziņojumam “ES stratēģiskais satvars par drošību un veselības aizsardzību darbā 2021.–2027. gadam” Komisija sniedz norādījumus, cita starpā arī par apmācību, protokoliem, pārraudzību un uzraudzību, lai aizsargātu darba ņēmējus pret bīstamu zāļu iedarbību.

                     (12)

                     Saistībā ar Direktīvas 2004/37/EK 3. pantā minēto riska novērtējumu darba devējiem, novērtējot minētās direktīvas darbības jomā ietilpstošo bīstamo zāļu iedarbību, būtu jāpievērš īpaša uzmanība tam, lai nodrošinātu, ka prasība aizstāt šādas zāles netiek pildīta uz pacientu veselības rēķina.

                     (13)

                     Šī direktīva stiprina darba ņēmēju veselības un drošības aizsardzību darbavietā. Direktīvā 2004/37/EK būtu jānosaka jaunas robežvērtības, ņemot vērā pieejamo informāciju, tostarp jaunākos zinātniskos un tehniskos datus, kā arī pamatīgi izvērtējot sociālekonomisko ietekmi un to, kādi protokoli un metodes ir pieejamas iedarbības mērīšanai darbavietā. Ja iespējams, minētajai informācijai būtu jāietver dati par atlikušo risku darba ņēmēju veselībai, atzinumi, kurus sagatavojusi Eiropas Ķimikāliju aģentūras (ECHA), kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1907/2006, Riska novērtēšanas komiteja (RAC), un atzinumi, ko sagatavojusi Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēja komiteja (ACSH), kas izveidota ar Padomes 2003. gada 22. jūlija Lēmumu (7). Informācija par atlikušo risku, kuras publiska pieejamība ir nodrošināta Savienības līmenī, ir noderīga turpmākam darbam pie tā, lai ierobežotu risku, ko rada kancerogēnu, mutagēnu un reproduktīvajai sistēmai toksisku vielu iedarbība darbavietā.

                     (14)

                     Komisijai būtu jāuzdod ACSH sīkāk izvērtēt iespēju, pamatojoties uz pieejamo informāciju, cita starpā arī uz zinātniskiem un tehniskiem datiem, apstiprināt uz risku balstītu metodiku, pēc kuras robežvērtības iedarbībai būtu noteiktas iespējamā veselības kaitējuma – piemēram, vēža, – riskam atbilstošā līmenī, un paredzēt arī iespēju šādas robežvērtības noteikt diapazonā no augstākā līdz zemākajam riska līmenim.

                     (15)

                     Saskaņā ar RAC un ACSH ieteikumiem, ja iespējams, robežvērtības iedarbībai ieelpošanas rezultātā nosaka astoņu stundu salīdzināmajam periodam kā vidējai vērtībai laikā (ilgstošas ekspozīcijas robežvērtības), bet dažiem kancerogēniem, mutagēniem un reproduktīvajai sistēmai toksiskām vielām tās nosaka īsākam salīdzināmajam periodam – parasti tās ir 15 minūtes, – kā vidējai vērtībai laikā (īslaicīgas ekspozīcijas robežvērtības), lai, ciktāl tas iespējams, ierobežotu īslaicīgas iedarbības radīto ietekmi.

                     (16)

                     Lai nodrošinātu iespējami labāko aizsardzību, ir jāaplūko visu kancerogēnu, mutagēnu un reproduktīvajai sistēmai toksisku vielu absorbcijas ceļi, kas nav tikai ieelpošana, un cita starpā arī to iespējamā iedarbība caur ādu. Turpmākas piebildes par bīstamām vielām un maisījumiem ir noteiktas Regulā (EK) Nr. 1272/2008.

                     (17)

                     Ietekme uz veselību, ko rada kancerogēni, uz kuriem attiecas šī direktīva, ir novērtēta, balstoties uz attiecīgiem zinātniskiem atzinumiem, ko sniegusi RAC. Saskaņā ar Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāta un ECHA parakstīto pakalpojumu līmeņa vienošanos RAC sniedz zinātnisku novērtējumu par katras atlasītās prioritārās ķīmiskās vielas toksikoloģisko profilu, vērtējot tās nelabvēlīgo ietekmi uz darba ņēmēju veselību.

                     (18)

                     Akrilnitrils atbilst kritērijiem, pēc kuriem tas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008 ir klasificējams kā kancerogēna (1.B kategorijas) viela, tāpēc tas ir kancerogēns Direktīvas 2004/37/EK nozīmē. Pamatojoties uz pieejamo informāciju, tostarp zinātniskiem un tehniskiem datiem, šim kancerogēnam var noteikt ilgtermiņa un īstermiņa iedarbības robežvērtību. Akrilnitrilu iespējams absorbēt arī caur ādu. Tāpēc ir lietderīgi noteikt robežvērtību akrilnitrilam, kas ietilpst Direktīvas 2004/37/EK darbības jomā, un iekļaut piebildi par tā iedarbību caur ādu. Ņemot vērā RAC atzinumu, ACSH piekrita, ka būtu lietderīgi īstenot akrilnitrila biomonitoringu. Tas būtu jāņem vērā, sagatavojot norādījumus par biomonitoringa praktisko īstenošanu.

                     (19)

                     Īstermiņā, iespējams, būs grūti nodrošināt, ka ir ievērota akrilnitrilam noteiktā robežvērtība 1 mg/m3 (0,45 ppm) un īslaicīgas iedarbības robežvērtība 4 mg/m3 (1,8 ppm). Būtu jānosaka pārejas periods – četri gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā –, pēc kura būtu jāsāk piemērot minētajai iedarbībai darbavietā noteiktās robežvērtības.

                     (20)

                     Niķeļa savienojumi atbilst kritērijiem, pēc kuriem tie saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008 ir klasificējami kā kancerogēnas (1.A kategorijas) vielas, tāpēc tie ir kancerogēni Direktīvas 2004/37/EK nozīmē. Pamatojoties uz pieejamo informāciju, tostarp zinātniskiem un tehniskiem datiem, šai kancerogēnu grupai var noteikt iedarbības robežvērtības. Niķeļa savienojumu iedarbība darbavietā var izraisīt arī ādas un elpceļu sensibilizāciju. Tāpēc niķeļa savienojumiem, kas ietilpst Direktīvas 2004/37/EK darbības jomā, ir lietderīgi noteikt divas robežvērtības – gan ieelpojamai, gan respirējamai frakcijai – un iekļaut piebildi par ādas un elpceļu sensibilizāciju.

                     (21)

                     Vairākās nozarēs vai procesos, tostarp jo īpaši kausēšanas, pārstrādes un metināšanas darbībās, iespējams, būs grūti nodrošināt, ka ir ievērotas niķeļa savienojumiem noteiktās robežvērtības – 0,01 mg/m3 respirējamai frakcijai un 0,05 mg/m3 ieelpojamai frakcijai. Turklāt, ņemot vērā, ka identiskus riska pārvaldības pasākumus var izmantot gan hroma (VI), gan niķeļa savienojumiem, būtu jāsaskaņo pārejas pasākumi, ar ko tiek mazināta abu šo kancerogēnu grupu iedarbība. Tāpēc būtu jānosaka pārejas periods līdz 2025. gada 17. janvārim (ieskaitot), kura laikā būtu jāpiemēro 0,1 mg/m3 robežvērtība niķeļa savienojumu ieelpojamai frakcijai. Šis pārejas periods nodrošinātu saskaņošanu ar datumu, no kura ir piemērojamas robežvērtības, kas hroma (VI) savienojumu iedarbībai darbavietā ir noteiktas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2017/2398 (8).

                     (22)

                     Benzols atbilst kritērijiem, pēc kuriem tas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008 ir klasificējams kā kancerogēna (1.A kategorijas) viela, tāpēc tas ir kancerogēns Direktīvas 2004/37/EK nozīmē. Benzolu iespējams absorbēt arī caur ādu. Direktīvas 2004/37/EK III pielikumā benzolam noteiktā robežvērtība būtu jāpārskata, ņemot vērā jaunākus zinātniskos datus, un ir lietderīgi saglabāt piebildi par tā iedarbību caur ādu. Ņemot vērā RAC atzinumu, ACSH piekrita, ka būtu lietderīgi īstenot benzola biomonitoringu. Tas būtu jāņem vērā, sagatavojot norādījumus par biomonitoringa praktisko īstenošanu.

                     (23)

                     Dažās nozarēs īstermiņā, iespējams, būs grūti nodrošināt, ka ir ievērota benzolam pārskatītā robežvērtība 0,2 ppm (0,66 mg/m3). Tāpēc būtu jānosaka pārejas periods – četri gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā. Kā pārejas pasākums līdz 2024. gada 5. aprīlim būtu jāpiemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2019/130 (9) noteiktā 1 ppm (3,25 mg/m3) robežvērtība, un 0,5 ppm (1,65 mg/m3) pārejas robežvērtība būtu jāpiemēro no 2024. gada 5. aprīļa līdz 2026. gada 5. aprīlim.

                     (24)

                     Direktīvas (ES) 2017/2398 III pielikumā ieelpojamiem kristāliskā silīcija putekļiem (respirējamai frakcijai) noteiktā robežvērtība būtu jāpārskata, ņemot vērā novērtējumus, ko Komisija sagatavojusi saskaņā ar Direktīvu 2004/37/EK, kā arī jaunākajiem zinātniskajiem un tehniskajiem datiem.

                     (25)

                     Komisija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 154. pantu Savienības līmenī divos posmos ir īstenojusi apspriešanos ar darba devējiem un darba ņēmējiem. Komisija ir arī apspriedusies ar ACSH, kas sniegusi atzinumus par visām prioritārajām vielām, uz kurām attiecas šī direktīva, un ieteikusi vienu vai vairākas saistošas arodekspozīcijas robežvērtības attiecībā uz katru šādu vielu, attiecīgā gadījumā iesakot arī piebildes.

                     (26)

                     Šajā direktīvā noteiktās robežvērtības būtu regulāri jāpārbauda un jāpārskata, lai nodrošinātu atbilstību Regulai (EK) Nr. 1907/2006. Konkrēti, attiecībā uz benzolu Komisija ciešā sadarbībā ar ACSH izvērtēs, vai iedarbībai darbavietā noteiktās robežvērtības reāli būtu iespējams samazināt vēl vairāk, ņemot vērā RAC 2018. gadā sniegto atzinumu un citu šajā kontekstā būtisku jaunāko informāciju.

                     (27)

                     Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi – proti, aizsargāt darba ņēmējus pret veselības un drošības apdraudējumu, kā arī novērst šādu apdraudējumu, ko rada vai varētu radīt kancerogēnu, mutagēnu vai reproduktīvajai sistēmai toksisku vielu iedarbība darbavietā, – nevar pietiekami sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet mēroga un iedarbības dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā ir paredzēti vienīgi tie pasākumi, kas vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

                     (28)

                     Tā kā šī direktīva attiecas uz darba ņēmēju veselības un drošības aizsardzību darbavietā, tā būtu jātransponē divu gadu laikā pēc tās spēkā stāšanās dienas.

                     (29)

                     Tāpēc Direktīva 2004/37/EK būtu attiecīgi jāgroza,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

            1. pants
            Grozījumi Direktīvā 2004/37/EK
            Direktīvu 2004/37/EK groza šādi:

                        1)

                        direktīvas virsrakstu aizstāj ar šādu:
                        “EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2004/37/EK (2004. gada 29. aprīlis) par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu, mutagēnu vai reproduktīvajai sistēmai toksisku vielu iedarbību darbā (Sestā atsevišķā direktīva Padomes Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē)”;

                        2)

                        direktīvas 1. panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

                           “1.   Šīs direktīvas mērķis ir aizsargāt darba ņēmējus pret to veselības un drošības apdraudējumu, ko rada vai varētu radīt kancerogēnu, mutagēnu vai reproduktīvajai sistēmai toksisku vielu iedarbība darbā, kā arī novērst šādu apdraudējumu.”

                        3)

                        direktīvas 2. pantu groza šādi:

                                    a)

                                    pantam pievieno šādus punktus:

                                                “ba)

                                                “reproduktīvajai sistēmai toksiska viela” ir viela vai maisījums, kas atbilst Regulas (EK) Nr. 1272/2008 I pielikumā noteiktajiem kritērijiem, pēc kuriem tas ir klasificējams kā reproduktīvajai sistēmai toksiska 1.A vai 1.B kategorijas viela;

                                                bb)

                                                “reproduktīvajai sistēmai toksiska viela bez robežvērtības” ir reproduktīvajai sistēmai toksiska viela, kam nav darba ņēmēju veselībai drošas iedarbības robežvērtības un kam ir attiecīga norāde III pielikuma piebildes ailē;

                                                bc)

                                                “reproduktīvajai sistēmai toksiska viela ar robežvērtību” ir reproduktīvajai sistēmai toksiska viela, kam ir robežvērtība, kuru nepārsniedzot, tās iedarbība neapdraud darba ņēmēju veselību, un kam ir attiecīga norāde III pielikuma piebildes ailē;”;

                                    b)

                                    panta c) punktu aizstāj ar šādu:

                                                “c)

                                                “robežvērtība”, ja vien nav norādīts citādi, ir ierobežojums darba ņēmēja elpošanas zonas gaisā esošās “kancerogēna, mutagēna vai reproduktīvajai sistēmai toksiskas vielas” koncentrācijas vidējam svaram noteiktā salīdzināmā laikposmā, kas norādīts III pielikumā;”;

                                    c)

                                    pantam pievieno šādus punktus:

                                                “d)

                                                “bioloģiskā robežvērtība” ir ierobežojums attiecīgās vielas vai tās metabolītu koncentrācijai vai tās iedarbības seku indikatoram attiecīgajā bioloģiskajā vidē;

                                                e)

                                                “veselības uzraudzība” ir katra darba ņēmēja novērtēšana, lai saistībā ar konkrētu kancerogēnu, mutagēnu vai reproduktīvajai sistēmai toksisku vielu iedarbību darbā konstatētu, kāds ir konkrētā cilvēka veselības stāvoklis.”;

                        4)

                        direktīvas 3. pantu groza šādi:

                                    a)

                                    panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

                                       “1.   Šī direktīva attiecas uz darbībām, kuru laikā darba ņēmēji to darba rezultātā ir vai var tikt pakļauti kancerogēnu, mutagēnu vai reproduktīvajai sistēmai toksisku vielu iedarbībai.”;

                                    b)

                                    panta 2. punkta pirmo un otro daļu aizstāj ar šādu:

                                       “2.   “Visu tādu darbību gadījumā, kuru laikā darba ņēmēji var tikt pakļauti kancerogēnu, mutagēnu vai reproduktīvajai sistēmai toksisku vielu iedarbības riskam, nosaka iedarbības raksturu, pakāpi un ilgumu, lai būtu iespējams novērtēt darba ņēmēju veselības vai drošības apdraudējumu un noteikt veicamos pasākumus.
                                       Novērtējumu regulāri atjaunina un veic vienmēr, kad mainās apstākļi, kas var ietekmēt darba ņēmēju pakļaušanu kancerogēnu, mutagēnu vai reproduktīvajai sistēmai toksisku vielu iedarbībai.”;

                                    c)

                                    panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

                                       “4.   Veicot riska novērtējumu, darba devēji īpašu uzmanību pievērš ietekmei uz īpašam riskam pakļautu darba ņēmēju veselību vai drošību un cita starpā ņem vērā to, vai šādus darba ņēmējus ir vēlams nenodarbināt zonās, kur tie var nonākt saskarē ar kancerogēniem, mutagēniem vai reproduktīvajai sistēmai toksiskām vielām.”;

                        5)

                        direktīvas 4. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

                           “1.   Darba devējs samazina kancerogēna, mutagēna vai reproduktīvajai sistēmai toksiskas vielas lietošanu darba vietā, jo īpaši aizstājot tos, ciktāk tas ir tehniski iespējams, ar vielu, maisījumu vai procesu, kas saskaņā ar tā izmantošanas nosacījumiem attiecīgi nav bīstams vai ir mazāk bīstams darba ņēmēju veselībai vai drošībai.”;

                        6)

                        direktīvas 5. pantu groza šādi:

                                    a)

                                    panta 2., 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem:

                                       “2.   Ja kancerogēnu, mutagēnu vai reproduktīvajai sistēmai toksisku vielu tehniski nav iespējams aizstāt ar vielu, maisījumu vai procesu, kas saskaņā ar tā izmantošanas nosacījumiem nav bīstams vai ir mazāk bīstams veselībai vai drošībai, tad darba devējs nodrošina šī kancerogēna, mutagēna vai reproduktīvajai sistēmai toksiskas vielas ražošanu un izmantošanu noslēgtā sistēmā tehnisko iespēju robežās.

                                       3.   Ja noslēgtu sistēmu izmantot nav tehniski iespējams, darba devējs nodrošina kancerogēna, mutagēna vai reproduktīvajai sistēmai toksiskas vielas iedarbības līmeņa samazināšanu darba ņēmējiem tiktāl, ciktāl tas tehniski iespējams.

                                       3.a   Ja reproduktīvajai sistēmai toksisku vielu ar robežvērtību tehniski nav iespējams izmantot vai ražot noslēgtā sistēmā, darba devējs nodrošina, ka risks, kas saistīts ar šīs reproduktīvajai sistēmai toksiskās vielas ar robežvērtību iedarbību uz darba ņēmējiem, ir samazināts līdz minimumam.

                                       3.b   Ja tās ir reproduktīvajai sistēmai toksiskas vielas, kas nav ne reproduktīvajai sistēmai toksiskas vielas bez robežvērtības, ne reproduktīvajai sistēmai toksiskas vielas ar robežvērtību, darba devējs piemēro šā panta 3.a punktu. Šādā gadījumā darba devējs, veicot 3. pantā minēto riska novērtējumu, pienācīgi ņem vērā iespēju, ka šādai reproduktīvajai sistēmai toksiskai vielai varētu nebūt robežvērtības, kuru nepārsniedzot tās iedarbība neapdraud darba ņēmēju veselību, un minētajā sakarā nosaka atbilstošus pasākumus.

                                       4.   Iedarbība nedrīkst pārsniegt kancerogēna, mutagēna vai reproduktīvajai sistēmai toksiskas vielas robežvērtību, kas norādīta III pielikumā.”;

                                    b)

                                    panta 5. punktu groza šādi:

                                                i)

                                                punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:

                                                   “5.   Vienmēr, kad tiek izmantots kancerogēns, mutagēns vai reproduktīvajai sistēmai toksiska viela, darba devējs veic visus turpmāk minētos pasākumus:”;

                                                ii)

                                                punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

                                                            “a)

                                                            ierobežo kancerogēna, mutagēna vai reproduktīvajai sistēmai toksiskas vielas daudzumus darbavietā;”

                                                iii)

                                                punkta c), d) un e) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:

                                                            “c)

                                                            plāno darba procesus un tehniskos aizsargpasākumus tā, lai novērstu vai līdz minimumam samazinātu kancerogēnu, mutagēnu vai reproduktīvajai sistēmai toksisku vielu izplūdi darbavietā;

                                                            d)

                                                            savāc kancerogēnus, mutagēnus vai reproduktīvajai sistēmai toksiskas vielas to izplūdes vietā, izmanto lokālas nosūces ierīces vai vispārēju ventilāciju; visām šādām metodēm jābūt piemērotām un saderīgām ar nepieciešamo sabiedrības veselības un vides aizsardzību;

                                                            e)

                                                            izmanto attiecīgas esošās procedūras kancerogēnu, mutagēnu vai reproduktīvajai sistēmai toksisku vielu noteikšanai, jo īpaši agrīnai tādas virsnormatīvas iedarbības atklāšanai, kas radusies neparedzēta gadījuma vai avārijas rezultātā;”;

                                                iv)

                                                punkta j) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

                                                            “j)

                                                            norobežo riska zonas un izmanto piemērotas brīdinājuma un drošības zīmes, ieskaitot zīmes “Nesmēķēt!” zonās, kur darba ņēmēji ir pakļauti vai varētu tikt pakļauti kancerogēnu, mutagēnu vai reproduktīvajai sistēmai toksisku vielu iedarbībai;”

                        7)

                        direktīvas 6. panta pirmās daļas a) un b) apakšpunktu aizstāj šādi:

                                    “a)

                                    darbībām un/vai rūpnieciskiem procesiem, ko veic, tostarp norādot iemeslus, kādēļ tiek izmantoti kancerogēni, mutagēni vai reproduktīvajai sistēmai toksiskas vielas;

                                    b)

                                    kancerogēnu, mutagēnu vai reproduktīvajai sistēmai toksisku vielu saturošo vielu vai maisījumu daudzumiem, ko ražo vai izmanto;”;

                        8)

                        direktīvas 10. panta 1. punktu groza šādi:

                                    a)

                                    punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:

                                       “1.   Darba devējiem ir jāveic attiecīgi pasākumi attiecībā uz visām darbībām, kuras rada piesārņošanas ar kancerogēniem, mutagēniem vai reproduktīvajai sistēmai toksiskām vielām risku, lai nodrošinātu, ka:”;

                                    b)

                                    punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

                                                “a)

                                                darba ņēmēji neēd, nedzer vai nesmēķē darba zonās, kurās pastāv piesārņošanas ar kancerogēniem, mutagēniem vai reproduktīvajai sistēmai toksiskām vielām risks;”

                        9)

                        direktīvas 11. pantu groza šādi:

                                    a)

                                    panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:
                                    “Apmācību:

                                                —

                                                pielāgo, ņemot vērā jaunu vai citādu risku, jo īpaši tad, ja uz darba ņēmējiem iedarbojas vai var iedarboties jauni kancerogēni, mutagēni un reproduktīvajai sistēmai toksiskas vielas vai vairāki atšķirīgi kancerogēni, mutagēni vai reproduktīvajai sistēmai toksiskas vielas, tostarp vielas, ko satur bīstamas zāles, vai ja mainās ar darbu saistītie apstākļi,

                                                —

                                                periodiski nodrošina visiem veselības aprūpes iestāžu darbiniekiem, uz kuriem iedarbojas kancerogēni, mutagēni vai reproduktīvajai sistēmai toksiskas vielas, un jo īpaši tad, ja tiek izmantotas jaunas bīstamas zāles, kas satur minētās vielas, un

                                                —

                                                vajadzības gadījumā periodiski atkārto citos apstākļos.”;

                                    b)

                                    panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

                                       “2.   Darba devēji informē darba ņēmējus par iekārtām un saistītiem konteineriem, kuros ir kancerogēni, mutagēni vai reproduktīvajai sistēmai toksiskas vielas, un nodrošina, ka visi konteineri, iepakojumi un iekārtas, kuros ir kancerogēni, mutagēni vai reproduktīvajai sistēmai toksiskas vielas, ir skaidri un salasāmi marķēti un ka uz tiem ir skaidri redzamas brīdinājuma un bīstamības zīmes.
                                       Ja IIIa pielikumā ir noteikta bioloģiskā robežvērtība, darbam ar attiecīgo kancerogēnu, mutagēnu vai reproduktīvajai sistēmai toksisko vielu obligāti ir vajadzīga veselības uzraudzība, kas īstenojama saskaņā ar minētajā pielikumā noteiktajām procedūrām. Darba ņēmēji par minēto prasību ir jāinformē, pirms viņiem tiek uzticēts pienākums, kas saistīts ar norādītā kancerogēna, mutagēna vai reproduktīvajai sistēmai toksiskās vielas iedarbības risku.”;

                        10)

                        direktīvas 14. pantu groza šādi:

                                    a)

                                    panta 3. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

                                       “3.   Ja konstatē, ka darba ņēmējam ir veselības traucējumi, ko var būt izraisījusi kancerogēnu, mutagēnu vai reproduktīvajai sistēmai toksisku vielu iedarbība, vai ja ir konstatēta bioloģiskās robežvērtības pārsniegšana, tad ārsts vai iestāde, kas atbild par darba ņēmēju veselības uzraudzību, var pieprasīt, lai veselības pārbaudi veiktu pārējiem darba ņēmējiem, kas bija pakļauti līdzīgai iedarbībai.”;

                                    b)

                                    panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

                                       “4.   Darba ņēmējiem, kuriem veic veselības uzraudzību, iekārto atsevišķu slimības vēsturi, un par veselības uzraudzību atbildīgais ārsts vai iestāde ierosina aizsardzības un preventīvus pasākumus, kas jāveic attiecībā uz jebkuru atsevišķu darba ņēmēju. Biomonitorings un ar to saistītās prasības var būt veselības uzraudzības elements.”;

                                    c)

                                    panta 8. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

                                       “8.   Par visiem saslimšanas ar vēzi, nelabvēlīgas ietekmes uz pieaugušu vīriešu un sieviešu dzimumfunkciju un auglību, vai ontoģenētiskās toksicitātes izraisīšanas pēcnācējos gadījumiem, kas saskaņā ar valsts tiesībām vai praksi ir atzīti par tādiem, kurus izraisījusi kancerogēna, mutagēna vai reproduktīvajai sistēmai toksiskas vielas iedarbība darbavietā, paziņo kompetentajai iestādei.”;

                        11)

                        direktīvas 15. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

                           “1.   Attiecībā uz kancerogēniem un mutagēniem sarakstu, kas minēts 12. panta c) punktā, un slimības vēsturi, kas minēta 14. panta 4. punktā, glabā saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem vai praksi vismaz 40 gadus pēc iedarbības beigām.

                           1.a   Attiecībā uz reproduktīvajai sistēmai toksiskām vielām sarakstu, kas minēts 12. panta c) punktā, un slimības vēsturi, kas minēta 14. panta 4. punktā, glabā saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem vai praksi vismaz piecus gadus pēc iedarbības beigām.”;

                        12)

                        direktīvas 16. pantu groza šādi:

                                    a)

                                    panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

                                       “1.   Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 153. panta 2. punkta b) apakšpunktā paredzēto procedūru direktīvās norāda robežvērtības, pamatojoties uz pieejamo informāciju, ietverot zinātniskos un tehniskos datus, visiem kancerogēniem, mutagēniem vai reproduktīvajai sistēmai toksiskām vielām, kam tas ir iespējams, un vajadzības gadījumā paredz citus tieši saistītus noteikumus.”;

                                    b)

                                    pantam pievieno šādus punktus:

                                       “3.   Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar LESD 153. panta 2. punkta b) apakšpunktā paredzēto procedūru un pamatojoties uz pieejamo informāciju, ietverot zinātniskos un tehniskos datus, direktīvās norāda bioloģiskās robežvērtības līdz ar citu veselības uzraudzībai būtisku informāciju.

                                       4.   Bioloģiskās robežvērtības un cita veselības uzraudzībai būtiska informācija ir izklāstīta IIIa pielikumā.”;

                        13)

                        direktīvā iekļauj šādu pantu:

                           “16.a pants
                           Reproduktīvajai sistēmai toksisku vielu bez robežvērtības un reproduktīvajai sistēmai toksisku vielu ar robežvērtību identificēšana
                           Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar LESD 153. panta 2. punkta b) apakšpunktā noteikto procedūru, ņemot vērā pieejamos zinātniskos un tehniskos datus, šīs direktīvas III pielikuma piebildes ailē norāda, vai reproduktīvajai sistēmai toksiska viela ir reproduktīvajai sistēmai toksiska viela ar robežvērtību vai reproduktīvajai sistēmai toksiska viela bez robežvērtības.”;

                        14)

                        direktīvas 17. panta pirmo daļu aizstāj ar šādu:
                        “Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 17.a pantu pieņemt deleģētos aktus, ar ko veic tikai tehniskus grozījumus II pielikumā, lai ņemtu vērā tehnikas attīstību, izmaiņas starptautiskajos noteikumos vai specifikācijās un jaunus atklājumus kancerogēnu, mutagēnu vai reproduktīvajai sistēmai toksisku vielu jomā.”;

                        15)

                        direktīvas 18.a pantu aizstāj ar šādu:

                           “18.a pants
                           Izvērtēšana
                           Komisija – kā daļu no nākamā šīs direktīvas īstenošanas izvērtējuma saistībā ar Direktīvas 89/391/EEK 17.a pantā minēto izvērtējumu – izvērtē arī, vai ir jāgroza robežvērtība ieelpojamiem kristāliskā silīcija dioksīda putekļiem. Komisija uzsāk šo procesu 2022. gadā un vajadzības gadījumā nākamajā šis direktīvas pārskatīšanas reizē ierosina nepieciešamos grozījumus un izmaiņas saistībā ar minēto vielu.
                           Komisija ne vēlāk kā 2022. gada 11. jūlijā novērtē iespēju grozīt šo direktīvu, lai pievienotu noteikumus par arodekspozīcijas robežvērtības koncentrācijai gaisā kombinēšanu ar bioloģisko robežvērtību attiecībā uz kadmiju un tā neorganiskajiem savienojumiem.
                           Attiecīgā gadījumā un pēc apspriešanās ar Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēju komiteju (ACSH), kā arī ņemot vērā citu aģentūru, ieinteresēto personu un Pasaules Veselības organizācijas jau sniegtos ieteikumus par prioritāriem kancerogēniem, mutagēniem un reproduktīvajai sistēmai toksiskām vielām, kam vajadzīgas robežvērtības, Komisija piedāvā rīcības plānu, lai ne vēlāk kā 2022. gada 31. decembrī būtu izstrādātas jaunas vai pārskatītas arodekspozīcijas robežvērtības vismaz 25 vielām, vielu grupām vai procesā iegūtām vielām. Attiecīgā gadījumā Komisija, ņemot vērā šo rīcības plānu, jaunākos zinātnes faktus un pēc apspriešanās ar ACSH, nevilcinoties iesniedz leģislatīvo aktu priekšlikumus saskaņā ar 16. pantu.
                           Attiecīgā gadījumā un ne vēlāk kā 2025. gada 5. aprīlī Komisija, ņemot vērā jaunākās tendences zinātniskajās atziņās un pēc pienācīgas apspriešanās ar attiecīgām ieinteresētajām personām, definē un sagatavo indikatīvu sarakstu ar bīstamām zālēm vai to sastāvā esošām vielām, kas atbilst kritērijiem, lai tiktu klasificētas kā 1.A vai 1.B kategorijas kancerogēni, kuri iekļauti Regulas (EK) Nr. 1272/2008 I pielikumā, vai arī mutagēni vai reproduktīvajai sistēmai tolsiskas vielas.
                           Komisija pēc pienācīgas apspriešanās ar attiecīgām ieinteresētajām personām ne vēlāk kā 2022. gada 31. decembrī sagatavo Savienības pamatnostādnes par bīstamu zāļu sagatavošanu, ievadīšanu un iznīcināšanu darbavietā. Minētās pamatnostādnes un standartus publicē Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras (EU-OSHA) tīmekļa vietnē, un attiecīgās kompetentās iestādes tos izplata visās dalībvalstīs.
                           Attiecīgā gadījumā un pēc ACSH atzinuma saņemšanas Komisija, ņemot vērā līdzšinējo metodoloģiju, pēc kuras dažās dalībvalstīs nosaka kancerogēnu robežvērtības, un saņemto ACSH atzinumu, nosaka augstāko un zemāko riska līmeni. Nē vēlāk kā 12 mēnešus pēc ACSH atzinuma saņemšanas Komisija pēc pienācīgas apspriešanās ar attiecīgām ieinteresētajām personām sagatavo Savienības pamatnostādnes par metodiku, pēc kuras nosaka uz risku balstītas robežvērtības. Šīs pamatnostādnes publicē EU-OSHA tīmekļa vietnē, un attiecīgās kompetentās iestādes tās izplata visās dalībvalstīs.
                           Ņemot vērā jaunākās tendences zinātniskajās atziņās un pēc pienācīgas apspriešanās ar attiecīgām ieinteresētajām personām, Komisija ne vēlāk kā 2024. gada 31. decembrī attiecīgā gadījumā piedāvā robežvērtību kobaltam un kobalta neorganiskajiem savienojumiem.”;

                        16)

                        direktīvas II pielikuma 1. punktu aizstāj ar šādu:

                                    “1.

                                    Ārstam un/vai iestādei, kas atbild par to darba ņēmēju veselības uzraudzību, kuri ir pakļauti kancerogēnu, mutagēnu vai reproduktīvajai sistēmai toksisku vielu iedarbībai, jāiepazīstas ar iedarbības nosacījumiem vai apstākļiem katra darba ņēmēja gadījumā.”;

                        17)

                        III pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu.

            2. pants
            Transponēšana

               1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības vēlākais līdz 2024. gada 5. aprīlim. Dalībvalstis nekavējoties dara Komisijai zināmu minēto noteikumu tekstu.
               Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarāma šāda atsauce.

               2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

            3. pants
            Stāšanās spēkā
            Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            4. pants
            Adresāti
            Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

            Strasbūrā, 2022. gada 9. martā

                  Eiropas Parlamenta vārdā –

                  priekšsēdētājs

               R. METSOLA

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               C. BEAUNE

            (1)  OV C 56, 16.2.2021., 63. lpp.

            (2)  Eiropas Parlamenta 2022. gada 17. februāra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2022. gada 3. marta lēmums.

            (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/37/EK (2004. gada 29. aprīlis) par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā (Sestā atsevišķā direktīva Padomes Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) (OV L 158, 30.4.2004., 50. lpp.).

            (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1907/2006 (2006. gada 18. decembris), kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.).

            (5)  OV C 428, 13.12.2017., 10. lpp.

            (6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1272/2008 (2008. gada 16. decembris) par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.).

            (7)  Padomes Lēmums (2003. gada 22. jūlijs) par Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevējas komitejas izveidošanu (OV C 218, 13.9.2003., 1. lpp.).

            (8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/2398 (2017. gada 12. decembris), ar ko groza Direktīvu 2004/37/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā (OV L 345, 27.12.2017., 87. lpp.).

            (9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/130 (2019. gada 16. janvāris), ar ko groza Direktīvu 2004/37/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā (OV L 30, 31.1.2019., 112. lpp.).

            PIELIKUMS
            Direktīvas 2004/37/EK pielikumus groza šādi:

                        1)

                        direktīvas III pielikuma A daļu groza šādi:

                                    a)

                                    horizontālo aili benzolam tabulā aizstāj ar šādu:

                                                Aģenta nosaukums

                                                EK Nr. (1)

                                                CAS Nr. (2)

                                                Robežvērtības

                                                Piebilde

                                                Transitional measures

                                                8 stundas (3)

                                                Īslaicīga (4)

                                                mg/m3 (5)

                                                ppm (6)

                                                f/ml (7)

                                                mg/m3

                                                ppm

                                                f/ml

                                                “Benzols

                                                200-753-7

                                                71-43-2

                                                0,66

                                                0,2

                                                —

                                                —

                                                —

                                                —

                                                Iedarbība caur ādu (8)

                                                Robežvērtība 1 ppm (3,25 mg/m3) līdz 2024. gada 5. aprīlim. Robežvērtība 0,5 ppm (1,65 mg/m3) no 2024. gada 5. aprīļa līdz 2026. gada 5. aprīlim.”;

                                    b)

                                    tabulu papildina ar šādām horizontālām ailēm:

                                                Aģenta nosaukums

                                                EK Nr.  (1)

                                                   CAS Nr.  (2)

                                                Robežvērtības

                                                Piebilde

                                                Pārejas pasākumi

                                                8 stundas  (3)

                                                Īslaicīga  (4)

                                                mg/m3
                                                    (5)

                                                ppm  (6)

                                                f/ml  (7)

                                                mg/m3

                                                ppm

                                                f/ml

                                                “Akrilnitrils

                                                203-466-5

                                                107-13-1

                                                1

                                                0,45

                                                —

                                                4

                                                1,8

                                                —

                                                Iedarbība caur ādu  (8)

                                                Ādas sensibilizācija  (9)

                                                Robežvērtības sāk piemērot no 2026. gada 5. aprīļa.

                                                Niķeļa savienojumi

                                                —

                                                —

                                                0,01  (10)

                                                0,05  (11)

                                                —

                                                —

                                                —

                                                —

                                                —

                                                Ādas un elpceļu sensibilizācija  (12)

                                                Robežvērtību  (10) piemēro no 2025. gada 18. janvāra.
                                                Robežvērtību  (11) piemēro no 2025. gada 18. janvāra. Līdz tam laikam piemēro robežvērtību 0,1 mg/m3
                                                    (11).

                                                Neorganiskais svins un tā savienojumi

                                                0,15

                                                N,N-dimetiacetamīds

                                                204-826-4

                                                127-19-5

                                                36

                                                10

                                                72

                                                20

                                                Iedarbība caur ādu (8)

                                                Nitrobenzols

                                                202-716-0

                                                98-95-3

                                                1

                                                0,2

                                                Iedarbība caur ādu (8)

                                                N,N-dimetilformamīds

                                                200-679-5

                                                68-12-2

                                                15

                                                5

                                                30

                                                10

                                                Iedarbība caur ādu (8)

                                                2-metoksietanols

                                                203-713-7

                                                109-86-4

                                                1

                                                Iedarbība caur ādu (8)

                                                2-metoksietilacetāts

                                                203-772-9

                                                110-49-6

                                                1

                                                Iedarbība caur ādu (8)

                                                2-etoksietanols

                                                203-804-1

                                                110-80-5

                                                8

                                                2

                                                Iedarbība caur ādu (8)

                                                2-etoksietilacetāts

                                                203-839-2

                                                111-15-9

                                                11

                                                2

                                                Iedarbība caur ādu (8)

                                                1-metil-2-pirolidons

                                                212-828-1

                                                872-50-4

                                                40

                                                10

                                                80

                                                20

                                                Iedarbība caur ādu (8)

                                                Dzīvsudrabs un divvērtīgie neorganiskie dzīvsudraba savienojumi, ieskaitot dzīvsudraba oksīdu un dzīvsudraba hlorīdu (mērot kā dzīvsudrabu)

                                                0,02

                                                Bisfenols A 4,4′-izopropilidēndifenols

                                                201-245-8

                                                80-05-7

                                                2  (13)

                                                Oglekļa monoksīds

                                                211-128-3

                                                630-08-0

                                                23

                                                20

                                                117

                                                100

                        2)

                        iekļauj šādu pielikumu:

                              “IIIa PIELIKUMS
                              BIOLOĢISKĀS ROBEŽVĒRTĪBAS UN VESELĪBAS UZRAUDZĪBAS PASĀKUMI

                                 (16. panta 4. punkts)

                                          1.

                                          Svins un tā joniskie savienojumi

                                                      1.1.

                                                      Biomonitoringā obligāti iekļauj svina līmeņa mērīšanu asinīs (PbB), izmantojot absorbcijas spektrometriju vai metodi, kas dod līdzvērtīgus rezultātus. Saistošā bioloģiskā robežvērtība ir:
                                                      70 μg Pb/100 ml asiņu

                                                      1.2.

                                                      Veselības uzraudzību īsteno, ja iedarbību rada svina koncentrācija gaisā, kura pārsniedz 0,075 mg/m3 un ir aprēķināta kā vidējā vērtība laikā 40 stundām nedēļā, vai ja individuālu mērījumu rezultātā ir konstatēts, ka svina līmenis darba ņēmēju asinīs pārsniedz 40 μg Pb/100 ml asiņu.

                        ”

               (1)  EK Nr., t. i., Eiropā tirdzniecībā esošo ķīmisko vielu saraksts (Einecs), Eiropā reģistrēto ķīmisko vielu saraksts (ELINCS) vai saraksts ar vielām, kas nav uzskatāmas par polimēriem (NLP), ir vielas oficiālais numurs Eiropas Savienībā, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1272/2008 VI pielikuma 1. daļas 1.1.1.2. sadaļā.

               (2)  CAS Nr.: Informatīvā ķīmijas dienesta reģistra numurs.

               (3)  Izmērīts vai aprēķināts kā vidējā vērtība laikā, izmantojot astoņu stundu salīdzināmo periodu (TWA).

               (4)  Īslaicīgas ekspozīcijas robežvērtība (STEL). Robežvērtība, kuru iedarbība nedrīkst pārsniegt un kura attiecas uz 15 minūšu periodu, ja vien nav norādīts citādi.

               (5)  mg/m3 = miligrami vienā kubikmetrā gaisa 20 °C temperatūrā un 101,3 kPa (pie 760 mm spiediena uz dzīvsudraba stabiņa).

               (6)  ppm = tilpuma miljonās daļas gaisā (ml/m3).

               (7)  f/ml = šķiedras mililitrā.

               (8)  Būtisks kopējās koncentrācijas palielinājums organismā ir iespējams saskarē ar ādu.

               (9)  Viela var izraisīt ādas sensibilizāciju.

               (10)  Respirējamā frakcija, mērot kā niķeli.

               (11)  Ieelpojamā frakcija, mērot kā niķeli.

               (12)  Viela var izraisīt ādas un elpceļu sensibilizāciju.

               (13)  Ieelpojamā frakcija.”;

            Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgais paziņojums par Direktīvas 2004/37/EK darbības jomu
            Eiropas Parlaments un Padome ir vienisprātis, ka bīstamas zāles, kuru sastāvā ir viena vai vairākas vielas, kas atbilst kritērijiem, pēc kuriem tās saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008 ir klasificējamas kā kancerogēnas (1.A vai 1.B kategorijas), mutagēnas (1.A vai 1.B kategorijas) vai reproduktīvajai sistēmai toksiskas (1.A vai 1.B kategorijas), ir Direktīvas 2004/37/EK darbības jomā. Līdz ar to bīstamām zālēm tiek piemērotas visas Direktīvas 2004/37/EK prasības.