title: Komisijas Direktīva 2004/96/EK (2004. gada 27. septembris), ar kuru veic grozījumus Padomes Direktīvā 76/769/EEK par mārketinga ierobežojumiem un niķeļa izmantošanu cilvēka ķermeņa daļu caurduršanai ar nolūku pieņemt tās tehniskā progresa Pielikumu Nr. 1(Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               28.9.2004

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 301/51

      KOMISIJAS DIREKTĪVA 2004/96/EK
   (2004. gada 27. septembris),
   ar kuru veic grozījumus Padomes Direktīvā 76/769/EEK par mārketinga ierobežojumiem un niķeļa izmantošanu cilvēka ķermeņa daļu caurduršanai ar nolūku pieņemt tās tehniskā progresa Pielikumu Nr. 1
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas Dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 1976. gada 27. jūlija Direktīvu 76/769/EEK (1) par dalībvalstu likumdošanas, regulu un administratīvo noteikumu saskaņošanu saistībā ar mārketinga ierobežojumiem un bīstamu vielu un preparātu izmantošanu, un jo sevišķi šīs direktīvas 2.a punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Direktīvu 76/769/EEK, kurā veikti grozījumi ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 94/27/EK (2), niķelis un tā sastāvdaļas nevar tikt izmantotas noteiktos elementos ausu caurduršanai, kā arī noteiktos citos produktos, ja vien tie neatbilst prasībām, kas noteiktas Direktīvā 76/769/EEK.

               (2)

               Cilvēku sensibilizācijas risks, ko rada niķelis, veicot ausu caurduršanu, ir nesen izvērtēts riska izvērtējumā, kurā tika nonākts pie secinājuma, ka migrācijas limits ausu caurduršanas elementiem ir daudz raksturīgāks kā sastāva limits.

               (3)

               Jaunais niķeļa izmešu līmenis (migrācijas limits) jāpielāgo pavairošanās faktoram, kas noteikts EN 1811, lai kompensētu laboratoriju variācijas un mērīšanas neprecizitātes. Eiropas Standartizācijas komiteja (ESK) ir aicināta atkārtoti izskatīt EN 1811, jo sevišķi attiecībā uz pielāgošanas faktoru, un sagatavot atkārtotu standartu bez pielāgošanas faktora vai ar mazāku pielāgošanās faktoru, ja iespējams.

               (4)

               Riska izvērtējumu veica Toksicitātes, ekotoksicitātes un vides zinātniskā komiteja (TEVZK) līdzīgas atkārtotas izskatīšanas ietvaros, un TEVZK ir apstiprinājusi, ka niķeļa migrācijas limits var radīt mazāku sensibilizācijas risku nekā niķeļa sastāva limits.

               (5)

               Noteikumi, kas sniegti šajā direktīvā, ņem vērā pašreizējās zināšanas, zinātni un metodes.

               (6)

               Šī direktīva bez izņēmumiem jāpiemēro Kopienas likumdošanai, izklāstot minimālās prasības darbinieku aizsardzībai, jo sevišķi attiecībā uz Padomes 1989. gada 12. jūnija Direktīvu 89/391/EEK par pasākumu ieviešanu, lai veicinātu darbinieku darba drošības un veselības uzlabošanos (3) un uz Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/37/EK par darbinieku aizsardzību no riskiem, kas saistīti ar kancerogēnu vai mutagēnu vielu un preparātu pakļaušanu iedarbībai (4) (Sestā individuālā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. (1.) panta ietvaros).

               (7)

               Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar komitejas viedokli par direktīvu tehniskā progresa piemērošanu attiecībā uz tehnisko barjeru likvidēšanu tirdzniecībā ar bīstamām vielām un preparātiem,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.
   1. pants
   Direktīvas 76/769/EEK 1. pielikums ir grozīts, kā tas noteikts šīs direktīvas pielikumā.
   2. pants
   1.   Vēlākais, līdz 2005. gada 1. augustam dalībvalstīm jāpiemēro un jāpublicē likumi, regulas un administratīvie noteikumi, kas nepieciešami šīs direktīvas ievērošanai. Dalībvalstīm turpmāk jākomunicē ar Komisiju par šo noteikumu tekstu, kā arī par šo noteikumu un šīs direktīvas mijiedarbību.
   Tām jāpiemēro šie noteikumi no 2005. gada 1. septembra.
   Kad dalībvalstis būs pieņēmušas šos noteikumus, tiem jāpievieno atsauce uz šo direktīvu vai jāpublicē kopā ar šo direktīvu, ja publicēšana ir oficiāla. Dalībvalstīm jānosaka, kā šāda atsauce jāpievieno.
   2.   Dalībvalstīm jākomunicē ar Komisiju par nacionālās likumdošanas galveno noteikumu tekstu, ko tās pieņems šīs direktīvas apskatītajā jomā.
   3. pants
   Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   4. pants
   Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

      Briselē, 2004. gada 27. septembrī

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Olli REHN

      (1)  OV L 262, 27.9.1976., 201. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2004/21/EK (OV L 57, 25.2.2004., 4. lpp.).

      (2)  OV L 188, 22.7.1994, 1. lpp.

      (3)  OV L 183, 29.6.1989., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padames Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

      (4)  OV L 158, 30.4.2004., 50. lpp.

      PIELIKUMS
      Direktīvas 76/769/EEK 1. pielikuma 28. punkta otrās slejas 1. punktā niķelis ir aizvietots ar sekojošo:

                     “1.

                     visos elementos, kas tiek ievietoti caurdurtās ausīs un citās caurdurtās cilvēka ķermeņa daļās, ja vien niķeļa līmenis šādos elementos ir mazāks par 0,2 μg/cm2/nedēļā (migrācijas limits);”.


title: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/41/ES ( 2010. gada 7. jūlijs ) par to, kā piemērot vienlīdzīgas attieksmes principu vīriešiem un sievietēm, kas darbojas pašnodarbinātas personas statusā, un ar kuru atceļ Padomes Direktīvu 86/613/EEK

text:
               15.7.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 180/1

         EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2010/41/ES
   (2010. gada 7. jūlijs)
   par to, kā piemērot vienlīdzīgas attieksmes principu vīriešiem un sievietēm, kas darbojas pašnodarbinātas personas statusā, un ar kuru atceļ Padomes Direktīvu 86/613/EEK
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 157. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
   saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),
   tā kā:

               (1)

               Ar Padomes Direktīvu 86/613/EEK (1986. gada 11. decembris) par to, kā piemērot vienlīdzīgas attieksmes principu pret pašnodarbinātiem vīriešiem un sievietēm, to skaitā lauksaimniecībā nodarbinātiem, un par pašnodarbinātu grūtnieču un māšu aizsardzību (3) dalībvalstīs tiek nodrošināta vienlīdzīgas attieksmes principa piemērošana vīriešiem un sievietēm, kas darbojas pašnodarbinātas personas statusā, vai veicina šādu nodarbošanos. Ciktāl tas attiecas uz pašnodarbinātām personām un šo personu laulātajiem, Direktīva 86/613/EEK nav bijusi ļoti efektīva, un tās darbības joma būtu jāpārskata, jo diskriminācija dzimuma dēļ un aizskaršana notiek arī citās jomās, ne tikai algotā darbā. Skaidrības labad Direktīva 86/613/EEK būtu jāaizstāj ar šo direktīvu.

               (2)

               Savā 2006. gada 1. marta paziņojumā “Ceļvedis sieviešu un vīriešu līdztiesībā” Komisija paziņoja, ka dzimumu līdztiesības pārvaldības uzlabošanas nolūkā tā apņemas pārskatīt spēkā esošos ES tiesību aktus par dzimumu līdztiesību, kuri netika iekļauti 2005. gada pārstrādāšanas procedūrā, lai vajadzības gadījumā tos atjauninātu, modernizētu un pārstrādātu. Direktīva 86/613/EEK netika iekļauta pārstrādāšanas procedūrā.

               (3)

               Savos 2007. gada 5. un 6. decembra secinājumos “Līdzsvarotas sieviešu un vīriešu lomas attiecībā uz darbavietām, izaugsmi un sociālo kohēziju” Padome aicināja Komisiju apsvērt nepieciešamību vajadzības gadījumā pārskatīt Direktīvu 86/613/EEK, lai nodrošinātu pašnodarbinātām personām un līdzstrādājošiem laulātajiem tiesības saistībā ar mātes un tēva pienākumiem.

               (4)

               Eiropas Parlaments ir konsekventi aicinājis Komisiju pārskatīt Direktīvu 86/613/EEK, jo īpaši, lai uzlabotu pašnodarbinātu sieviešu aizsardzību saistībā ar grūtniecību un bērna piedzimšanu un lai uzlabotu pašnodarbinātu personu laulāto situāciju.

               (5)

               Eiropas Parlaments savu nostāju šajā jomā paziņoja jau 1997. gada 21. februāra rezolūcijā par pašnodarbināto personu līdzstrādājošiem laulātajiem (4).

               (6)

               Savā 2008. gada 2. jūlija paziņojumā “Atjaunināta sociālā programma: iespējas, pieejamība un solidaritāte 21. gadsimta Eiropā” Komisija apstiprināja nepieciešamību veikt pasākumus attiecībā uz atšķirīgo dzimumu situāciju uzņēmējdarbībā, kā arī lai uzlabotu privātās un darba dzīves saskaņošanu.

               (7)

               Pašlaik jau ir vairāki juridiski instrumenti, kas paredzēti vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanai un kas attiecas uz pašnodarbinātības jomu, konkrēti, Padomes Direktīva 79/7/EEK (1978. gada 19. decembris) par pakāpenisku vienlīdzīgas attieksmes principa pret vīriešiem un sievietēm īstenošanu sociālā nodrošinājuma jautājumos (5) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/54/EK (2006. gada 5. jūlijs) par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (6). Tāpēc šī direktīva nebūtu jāpiemēro jomās, uz kurām jau attiecas citas direktīvas.

               (8)

               Šī direktīva neskar dalībvalstu pilnvaras organizēt savas sociālās aizsardzības sistēmas. Dalībvalstu ekskluzīvā kompetencē attiecībā uz savu sociālās aizsardzības sistēmu organizēšanu, inter alia, ietilpst lēmumi par šādu sistēmu un ar tām saistītu iestāžu izveidi, finansēšanu un pārvaldību, kā arī pabalstu būtību un sniegšanu, iemaksu apmēru un pieejas nosacījumiem.

               (9)

               Šī direktīva būtu jāpiemēro pašnodarbinātām personām un to laulātajiem vai arī, ja un ciktāl tas atzīts valsts tiesību aktos, to dzīves partneriem, ja tie pastāvīgi piedalās minēto pašnodarbināto personu uzņēmējdarbības aktivitātēs saskaņā ar valstu tiesību aktos paredzētiem nosacījumiem. Lai uzlabotu pašnodarbinātu personu laulāto un, ja un ciktāl tas atzīts valsts tiesību aktos, dzīves partneru – situāciju, viņu darbs būtu jāatzīst.

               (10)

               Šī direktīva nebūtu jāpiemēro jautājumiem, uz kuriem attiecas citas direktīvas, ar ko īsteno vienlīdzīgas attieksmes principu pret vīriešiem un sievietēm, sevišķi Padomes Direktīva 2004/113/EK (2004. gada 13. decembris), ar kuru īsteno principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu (7). Inter alia joprojām piemēro Direktīvas 2004/113/EK 5. pantu par apdrošināšanu un saistītiem finanšu pakalpojumiem.

               (11)

               Lai novērstu diskrimināciju dzimuma dēļ, šī direktīva būtu jāpiemēro gan tiešas, gan netiešas diskriminācijas gadījumos. Aizskaršana un seksuāla uzmākšanās būtu jāuzskata par diskrimināciju un tāpēc būtu jāizliedz.

               (12)

               Šai direktīvai nebūtu jāskar tiesības un pienākumi, kas izriet no civilstāvokļa vai ģimenes stāvokļa, kā noteikts valsts tiesību aktos.

               (13)

               Vienlīdzīgas attieksmes principam būtu jāattiecas uz pašnodarbinātu personu un trešo personu attiecībām šīs direktīvas darbības jomā, bet ne uz attiecībām starp pašnodarbinātu personu un viņa vai viņas laulāto vai dzīves partneri.

               (14)

               Pašnodarbinātības jomā vienlīdzīgas attieksmes principa piemērošana nozīmē to, ka nedrīkst būt diskriminācija dzimuma dēļ, piemēram, saistībā ar uzņēmējdarbības sākšanu, ierīkošanu vai paplašināšanu vai jebkura cita veida darbības sākšanu vai paplašināšanu pašnodarbinātības jomā.

               (15)

               Dalībvalstis saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 157. panta 4. punktu var saglabāt vai pieņemt pasākumus, ar ko paredz īpašas priekšrocības, lai nepietiekami pārstāvēta dzimuma personām atvieglinātu iesaistīšanos pašnodarbinātībā vai lai novērstu vai kompensētu nelabvēlīgas situācijas šo personu profesionālajā izaugsmē. Principā tādi pasākumi kā, piemēram, pozitīva rīcība, kuras mērķis ir panākt dzimumu vienlīdzību praksē, nebūtu jāuzskata par tādiem, kas neievēro likumīgo vienlīdzīgas attieksmes principu pret vīriešiem un sievietēm.

               (16)

               Ir jānodrošina, lai nosacījumi uzņēmuma dibināšanai starp laulātajiem, vai, ja un ciktāl tas atzīts ar valsts tiesību aktiem, starp dzīves partneriem, nebūtu ierobežojošāki par nosacījumiem uzņēmuma dibināšanai starp citām personām.

               (17)

               Ņemot vērā pašnodarbinātu personu, kam ir pieeja sociālās aizsardzības sistēmai, laulāto vai, ja un ciktāl tas atzīts ar valsts tiesību aktiem, dzīves partneru dalību ģimenes uzņēmuma aktivitātēs, arī viņiem vajadzētu būt tiesībām saņemt sociālo aizsardzību. Dalībvalstīm vajadzētu veikt nepieciešamos pasākumus, lai organizētu tādu sociālo aizsardzību saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Konkrēti, dalībvalstu ziņā ir pieņemt lēmumu, vai tāda sociālā aizsardzība būtu jāīsteno kā obligāta sistēma vai pēc brīvprātības principa. Dalībvalstis var paredzēt, ka tāda sociālā aizsardzība var būt proporcionāla līdzdalībai un/vai ieguldījumu līmenim pašnodarbinātās personas aktivitātēs.

               (18)

               Pašnodarbinātu grūtnieču un grūtnieču, kas ir pašnodarbinātu personu laulātās vai, ja un ciktāl tas atzīts valsts tiesību aktos, dzīves partneres, ekonomiskā un fiziskā neaizsargātība rada nepieciešamību šīm personām piešķirt tiesības uz maternitātes pabalstiem. Dalībvalstis joprojām būs kompetentas organizēt šādu pabalstu piešķiršanu, arī noteikt iemaksu apmēru un visus pasākumus attiecībā uz pabalstiem un maksājumiem, ar noteikumu, ka tiek izpildītas šīs direktīvas minimālās prasības. Konkrēti, tās var noteikt, kurā laikposmā pirms un/vai pēc dzemdībām piešķir tiesības uz maternitātes pabalstiem.

               (19)

               Laikposms, uz kuru piešķir maternitātes pabalstus pašnodarbinātām sievietēm, kā arī pašnodarbinātu personu laulātajām un – ja un ciktāl tās ir atzītas valsts tiesību aktos – dzīves partnerēm, ir līdzīgs Savienības līmenī pašreiz noteiktajam strādājošo grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma ilgumam. Ja strādājošām sievietēm paredzētā grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma ilgums tiek mainīts Savienības līmenī, Komisijai būtu jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei, novērtējot, vai maternitātes pabalstu izmaksas ilgums būtu jāmaina arī 2. pantā minētajām pašnodarbinātām sievietēm un pašnodarbinātu personu laulātajām un dzīves partnerēm.

               (20)

               Lai ņemtu vērā pašnodarbinātības īpatnības, pašnodarbinātām sievietēm un pašnodarbinātu personu laulātajām vai, ja un ciktāl tas atzīts valsts tiesību aktos, dzīves partnerēm vajadzētu būt dotai pieejai jebkādiem pastāvošiem pakalpojumiem, kas nodrošina pagaidu aizvietošanu, vai citiem pastāvošiem valsts sociālajiem pakalpojumiem, tādējādi dodot viņām iespēju pārtraukt profesionālo darbību grūtniecības dēļ vai bērna kopšanas nolūkos. Pieeja tādiem pakalpojumiem varētu būt daļa no maternitātes pabalsta vai tā alternatīva.

               (21)

               Personām, kas bijušas pakļautas diskriminācijai dzimuma dēļ, būtu jānodrošina piemēroti tiesiskās aizsardzības līdzekļi. Lai nodrošinātu efektīvāku aizsardzību, apvienības, organizācijas un citas juridiskās personas būtu jāpilnvaro piedalīties lietas izskatīšanā tiesā, kā to nosaka dalībvalstis, vai nu jebkura diskriminācijas upura vārdā, vai atbalstot šo personu, neskarot valsts procesuālās tiesību normas par pārstāvību un aizstāvību tiesās.

               (22)

               Katrā dalībvalstī pašnodarbinātu personu un viņu laulāto un, ja un ciktāl tas atzīts ar valsts tiesību aktiem, pašnodarbinātu personu dzīves partneru aizsardzība pret diskrimināciju dzimuma dēļ būtu jānostiprina ar tādas struktūras vai struktūru palīdzību, kura(-as) ir tiesīga(-as) analizēt attiecīgās problēmas, pētīt iespējamos risinājumus un nodrošināt konkrētu palīdzību diskriminācijas upuriem. Šī struktūra vai šīs struktūras var būt tās pašas, kuras valsts līmenī ir atbildīgas par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu.

               (23)

               Ar šo direktīvu nosaka prasību minimumu, tādējādi dodot dalībvalstīm iespēju ieviest vai uzturēt spēkā labvēlīgākus noteikumus.

               (24)

               Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķus, proti, visās dalībvalstīs nodrošināt vispārēju augsta līmeņa aizsardzību pret diskrimināciju, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka šos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.
   1. pants
   Priekšmets
   1.   Ar šo direktīvu tiek izveidota sistēma, kas paredzēta, lai dalībvalstīs īstenotu vienlīdzīgas attieksmes principu pret sievietēm un vīriešiem, kuri darbojas pašnodarbinātas personas statusā vai līdzdarbojoties veicina šādu nodarbošanos, attiecībā uz tiem aspektiem, uz kuriem neattiecas Direktīva 2006/54/EEK un Direktīva 79/7/EEK.
   2.   Īstenojot vienlīdzīgas attieksmes principu pret vīriešiem un sievietēm attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu, arī turpmāk piemēro Direktīvu 2004/113/EK.
   2. pants
   Darbības joma
   Šī direktīva attiecas uz:

               a)

               pašnodarbinātām personām, proti, visām personām, kas savā labā veic darbu un par to gūst ienākumus saskaņā ar valsts tiesību aktos paredzētajiem nosacījumiem;

               b)

               pašnodarbinātu personu laulātajiem vai, ja un ciktāl tas atzīts ar valsts tiesību aktiem, pašnodarbinātu personu dzīves partneriem, kuri nav darba ņēmēji vai uzņēmējdarbības partneri, ja šīs personas atbilstīgi valsts tiesību aktos paredzētajiem nosacījumiem parasti piedalās darbībās, ko veic pašnodarbināta persona, un izpilda tādus pašus pienākumus vai palīgdarbus.

         3. pants
   Definīcijas
   Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:
   a)   “tieša diskriminācija”– ja attieksme dzimuma dēļ pret vienu personu ir mazāk labvēlīga nekā attieksme pret kādu citu ir, ir bijusi vai būtu bijusi līdzīgā situācijā;
   b)   “netieša diskriminācija”– ja šķietami neitrāls noteikums, kritērijs vai prakse nostāda viena dzimuma personas īpaši nelabvēlīgā situācijā salīdzinājumā ar otra dzimuma personām, ja vien minētais noteikums, kritērijs vai prakse nav objektīvi attaisnojams ar likumīgu mērķi un līdzekļi šāda mērķa sasniegšanai ir atbilstīgi un vajadzīgi;
   c)   “aizskaršana”– ja saistībā ar kādas personas dzimumu notiek nevēlama rīcība, kuras mērķis vai sekas ir minētās personas cieņas aizskaršana un iebiedējošas, naidīgas, degradējošas, pazemojošas vai aizskarošas vides radīšana;
   d)   “seksuāla uzmākšanās”– ja notiek jebkāda veida nevēlama vārdiska, nevārdiska vai fiziska seksuāla rakstura rīcība, kuras mērķis vai sekas ir kādas personas cieņas aizskaršana, jo īpaši, ja tā rada iebiedējošu, naidīgu, degradējošu, pazemojošu vai aizskarošu vidi.
   4. pants
   Vienlīdzīgas attieksmes princips
   1.   Vienlīdzīgas attieksmes princips nozīmē, ka nav nekādas tiešas vai netiešas diskriminācijas dzimuma dēļ publiskā un privātā sektorā, piemēram, saistībā ar uzņēmējdarbības sākšanu, aprīkošanu vai paplašināšanu vai jebkura citāda veida darbību sākšanu vai paplašināšanu pašnodarbinātības jomā.
   2.   Šā panta 1. punkta minētajās jomās aizskaršanu un seksuālu uzmākšanos uzskata par diskrimināciju dzimuma dēļ, un tāpēc tā ir aizliegta. Personas atteikšanās pieņemt šādu rīcību vai pakļaušanās šādai rīcībai nevar tikt izmantota par pamatu tāda lēmuma pieņemšanā, kas skar minēto personu.
   3.   Šā panta 1. punktā minētajās jomās norādījumu diskriminēt personas dzimuma dēļ uzskata par diskrimināciju.
   5. pants
   Pozitīva rīcība
   Dalībvalstis var saglabāt vai pieņemt pasākumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 157. panta 4. punkta nozīmē, lai praksē nodrošinātu pilnīgu vienlīdzību starp vīriešiem un sievietēm darba dzīvē, piemēram, pasākumus, kas vērsti uz sieviešu uzņēmējdarbības iniciatīvu sekmēšanu.
   6. pants
   Uzņēmuma dibināšana
   Neskarot īpašos nosacījumus pieejai konkrētām darbībām, kas vienlīdzīgi attiecas uz abiem dzimumiem, dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tāda uzņēmuma dibināšanas nosacījumi, kuru savstarpēji dibina laulātie vai, ja un ciktāl tas atzīts ar valsts tiesību aktiem, dzīves partneri, nav stingrāki par tāda uzņēmuma dibināšanas nosacījumiem, kuru savstarpēji dibina citas personas.
   7. pants
   Sociālā aizsardzība
   1.   Ja dalībvalstī pastāv sociālās aizsardzības sistēma pašnodarbinātām personām, šī dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka 2. panta b) apakšpunktā minētie laulātie un dzīves partneri var saņemt sociālo aizsardzību saskaņā ar valsts tiesību aktiem.
   2.   Dalībvalstis var pieņemt lēmumu, vai 1. punktā minēto sociālo aizsardzību īsteno kā obligātu sistēmu vai pēc brīvprātības principa.
   8. pants
   Maternitātes pabalsti
   1.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka pašnodarbinātām sievietēm un pašnodarbinātu personu laulātajām un dzīves partnerēm, kas minētas 2. pantā, saskaņā ar valsts tiesību aktiem var piešķirt pietiekamu maternitātes pabalstu, kas dod tām iespēju pārtraukt savu profesionālo darbību grūtniecības dēļ vai bērna kopšanas nolūkos vismaz uz 14 nedēļām.
   2.   Dalībvalstis var pieņemt lēmumu, vai 1. punktā minēto maternitātes pabalstu piešķir obligāti vai pēc brīvprātības principa.
   3.   Šā panta 1. punktā minēto pabalstu uzskata par pietiekamu, ja tas garantē ienākumu, kas atbilst vismaz:

               a)

               pabalstam, ko attiecīgā persona saņemtu, ja darbības pārtraukums būtu saistīts ar šīs personas veselības stāvokli; un/vai

               b)

               vidējam ienākumu vai peļņas zaudējumam attiecībā pret salīdzināmu iepriekšēju laikposmu, ievērojot valsts tiesību aktos noteikto pabalsta maksimālo apmēru; un/vai

               c)

               jebkuram citam valsts tiesību aktos noteiktam ģimenes pabalstam, ievērojot valsts tiesību aktos noteikto pabalsta maksimālo apmēru.

         4.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka pašnodarbinātām sievietēm un pašnodarbinātu personu laulātajām un dzīves partnerēm, kā minēts 2. pantā, ir pieeja jebkādiem pastāvošiem pakalpojumiem, kas piedāvā pagaidu aizvietošanu, vai jebkādiem pastāvošiem valsts sociālajiem pakalpojumiem. Dalībvalstis var paredzēt, ka pieeja minētajiem pakalpojumiem ir šā panta 1. punktā minētā pabalsta alternatīva vai tā daļa.
   9. pants
   Tiesību aizsardzība
   1.   Dalībvalstis nodrošina, lai visām personām, kuras uzskata, ka ir cietušas zaudējumu vai kurām nodarīts kaitējums tādēļ, ka attieksmē pret šīm personām, pat pēc tam, kad izbeigtas attiecības, kurās, iespējams, ir notikusi diskriminācija, nav piemērots vienlīdzības princips, šajā direktīvā paredzēto pienākumu īstenošanai būtu iespēja būt par dalībnieku tiesvedībā vai administratīvajā procesā, tostarp, ja dalībvalstis to uzskata par lietderīgu, samierināšanas procedūrās.
   2.   Dalībvalstis nodrošina, lai apvienības, organizācijas vai citas juridiskās personas, kurām saskaņā ar attiecīgo valstu tiesību aktos noteiktajiem kritērijiem ir likumīgas intereses, nodrošinot šīs direktīvas ievērošanu, vai nu prasības iesniedzēja vārdā, vai atbalstot šo personu, ar šīs personas atļauju varētu piedalīties jebkurā tiesvedībā vai administratīvajā procesā, kas paredzēts, lai panāktu šajā direktīvā noteikto pienākumu izpildi.
   3.   Šā panta 1. un 2. punkts neskar valsts tiesību aktus par termiņiem prasības celšanai saistībā ar vienlīdzīgas attieksmes principu.
   10. pants
   Kompensācija vai zaudējumu atlīdzība
   Dalībvalstis ievieš savā tiesību sistēmā tādus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu faktisku un efektīvu kompensāciju vai zaudējumu atlīdzību, kā dalībvalstis to noteikušas par zaudējumiem vai kaitējumu, kas radīti personai, kura cietusi no diskriminācijas dzimuma dēļ, un lai šāda kompensācija vai zaudējumu atlīdzība būtu atturoša un samērīga ar radīto zaudējumu vai nodarīto kaitējumu. Šādu kompensāciju vai zaudējumu atlīdzību neierobežo, iepriekš nosakot maksimālo apmēru.
   11. pants
   Līdztiesības veicināšanas struktūras
   1.   Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka saskaņā ar 20. pantu Direktīvā 2006/54/EK izraudzītā struktūra vai struktūras ir pilnvarotas arī veicināt, analizēt, uzraudzīt un atbalstīt vienlīdzīgu attieksmi pret visām šīs direktīvas darbības jomā ietvertajām personām bez diskriminācijas dzimuma dēļ.
   2.   Dalībvalstis nodrošina, ka 1. punktā minēto struktūru uzdevumi ietver:

               a)

               neatkarīgas palīdzības sniegšanu personām, kuras kļuvušas par diskriminācijas upuriem, iesniedzot prasības par diskrimināciju, neskarot minēto personu, apvienību, organizāciju un citu 9. panta 2. punktā minēto juridisko personu tiesības;

               b)

               neatkarīgu pētījumu veikšanu par diskrimināciju;

               c)

               neatkarīgu ziņojumu publicēšanu un ieteikumu sniegšanu par jebkādiem ar šādu diskrimināciju saistītiem jautājumiem;

               d)

               pieejamās informācijas apmaiņu piemērotā līmenī ar atbilstīgām Eiropas struktūrām, piemēram, Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu.

         12. pants
   Integrētā pieeja dzimumu līdztiesības īstenošanai
   Dalībvalstis, izstrādājot un īstenojot normatīvos un administratīvos aktus, politiku un darbības jomās, kas minētas šajā direktīvā, aktīvi ņem vērā vīriešu un sieviešu līdztiesības mērķi.
   13. pants
   Informācijas izplatīšana
   Dalībvalstis nodrošina, ka saskaņā ar šo direktīvu pieņemtie noteikumi kopā ar attiecīgajiem jau spēkā esošajiem noteikumiem, izmantojot visus atbilstīgos līdzekļus, tiek darīti zināmi attiecīgajām personām visā dalībvalsts teritorijā.
   14. pants
   Aizsardzības līmenis
   Dalībvalstis var ieviest vai uzturēt spēkā noteikumus, kas ir labvēlīgāki vienlīdzīgas attieksmes principa pret vīriešiem un sievietēm aizsardzībai nekā šajā direktīvā paredzētie noteikumi.
   Šīs direktīvas īstenošana nekādā gadījumā nevar būt iemesls tam, lai samazinātu aizsardzības pret diskrimināciju līmeni, kas valsts tiesību aktos jau ir spēkā jomās, kuras skar šī direktīva.
   15. pants
   Ziņojumi
   1.   Dalībvalstis visu pieejamo informāciju par šīs direktīvas piemērošanu dara zināmu Komisijai līdz 2015. gada 5. augustam.
   Komisija ne vēlāk kā 2016. gada 5. augustā sagatavo kopsavilkuma ziņojumu iesniegšanai Eiropas Parlamentam un Padomei. Minētajā ziņojumā būtu jāņem vērā visus tiesību aktu grozījumus, kuri attiecas uz strādājošo grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma ilgumu. Vajadzības gadījumā ziņojumam pievieno priekšlikumus šīs direktīvas grozīšanai.
   2.   Komisijas ziņojumā ņem vērā attiecīgo ieinteresēto personu viedokļus.
   16. pants
   Īstenošana
   1.   Dalībvalstīs vēlākais līdz 2012. gada 5. augustam stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmu Komisijai minēto noteikumu tekstu.
   Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.
   2.   Lai izpildītu 7. pantu un lai izpildītu 8. pantu attiecībā uz laulātajām un dzīves partnerēm, kas minētas 2. panta b) apakšpunktā, dalībvalstīm vajadzības gadījumā var noteikt papildu divu gadu termiņu līdz 2014. gada 5. augustam, ja šādu rīcību attaisno īpašas grūtības.
   3.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.
   17. pants
   Atcelšana
   Direktīvu 86/613/EEK atceļ no 2012. gada 5. augusta.
   Atsauces uz atcelto direktīvu uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu.
   18. pants
   Stāšanās spēkā
   Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   19. pants
   Adresāti
   Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

      Strasbūrā, 2010. gada 7. jūlijā

            Eiropas Parlamenta vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. BUZEK

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         O. CHASTEL

      (1)  OV C 228, 22.9.2009., 107. lpp.

      (2)  Eiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta), Padomes 2010. gada 8. marta nostāja pirmajā lasījumā (OV C 123 E, 12.5.2010., 5. lpp.) un Eiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija nostāja.

      (3)  OV L 359, 19.12.1986., 56. lpp.

      (4)  OV C 85, 17.3.1997., 186. lpp.

      (5)  OV L 6, 10.1.1979., 24. lpp.

      (6)  OV L 204, 26.7.2006., 23. lpp.

      (7)  OV L 373, 21.12.2004., 37. lpp.


title: Padomes Direktīva (1987. gada 18. jūnijs) par tīršķirnes vaislas liellopu atzīšanu par derīgiem vairošanai

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31987L0328

Oficiālais Vēstnesis L 167 , 26/06/1987 Lpp. 0054 - 0055 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 3 Sējums 23 Lpp. 0208  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 3 Sējums 23 Lpp. 0208

		Padomes Direktīva(1987. gada 18. jūnijs)par tīršķirnes vaislas liellopu atzīšanu par derīgiem vairošanai(87/328/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1977. gada 25. jūlija Direktīvu 77/504/EEK par tīršķirnes vaislas liellopiem [1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EEK) Nr. 3768/85 [2], un jo īpaši tās 3. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā Direktīva 77/504/EEK paredz pakāpeniski liberalizēt Kopienas iekšējo tirgu ar tīršķirnes vaislas liellopiem; tā kā šim nolūkam nepieciešama papildu saskaņošana attiecībā uz šādu dzīvnieku un to spermas atzīšanu par derīgu vairošanai;tā kā šajā ziņā ir jānovērš valsts noteikumos aizlieguma, ierobežojuma vai traucējuma radīšana Kopienas iekšējā tirgū attiecībā uz tīršķirnes vaislas liellopu un to spermas atzīšanu par derīgiem vairošanai vai nu dabīgā veidā vai mākslīgā apsēklošanā;tā kā nedrīkst būt aizliegumi, ierobežojumi vai šķēršļi vairošanai attiecībā uz sievišķā dzimuma tīršķirnes liellopiem;tā kā mākslīgā apsēklošana ir nozīmīgs tehnisks paņēmiens, lai palielinātu labāko vaislinieku izmantošanu un tādējādi uzlabotu liellopu sugas; tā kā, to darot, tomēr jānovērš jebkāda sugas pasliktināšana, sevišķi attiecībā uz vīrišķā dzimuma vaisliniekiem, kuriem pilnībā jāgarantē to ģenētiskā vērtība un iedzimtu defektu trūkums;tā kā ir jānošķir atzīšana par derīgiem mākslīgai apsēklošanai tīršķirnes buļļiem un to spermai, kas izturējuši visus oficiālos testus, kādi to šķirnei noteikti dalībvalstī, no atzīšanas par derīgiem buļļiem un to spermai, kas atzīti tikai testēšanai;tā kā ir derīgi izstrādāt kārtību jo īpaši to grūtību pārvarēšanai, kas var rasties testu rezultātu novērtēšanā;tā kā vēlamā rezultāta sasniegšanu var garantēt noteikums, ka sperma jāiegūst oficiāli apstiprinātos mākslīgās apsēklošanas centros;tā kā ir vēlams tīršķirnes buļļus un to spermu identificēt pēc asins grupas vai citām piemērotām metodēm;tā kā ir derīgi izraudzīties noteiktas iestādes, kas sadarbosies, lai saskaņotu testēšanas metodes un rezultātu novērtēšanu;tā kā ievērojot pašlaik Spānijā un Portugālē pastāvošos īpašos nosacījumus, šīs direktīvas ieviešanai jānodrošina papildu pagarinājums,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsDalībvalstis nodrošina, ka, neskarot veterinārās normas, neaizliedz, neierobežo vai netraucē tīršķirnes sievišķā dzimuma liellopus atzīt par derīgiem vairošanai un tīršķirnes vaislas buļļus atzīt par derīgiem aplecināšanai.2. pants1. Dalībvalsts nedrīkst aizliegt, ierobežot vai traucēt:- atzīt par derīgiem oficiālai testēšanai tīršķirnes vaislas buļļus vai izmantot to spermu daudzumā, kāds vajadzīgs apstiprinātām organizācijām vai apvienībām, šo oficiālo testu veikšanai,- tās teritorijā atzīt par derīgiem mākslīgajai apsēklošanai tīršķirnes vaislas buļļus vai izmantot to spermu, ja šie buļļi atzīti par derīgiem mākslīgajai apsēklošanai dalībvalstī, pamatojoties uz testiem, ko veic saskaņā ar Lēmumu 86/130/EEK [3].2. Ja šo noteikumu īstenošana izraisa strīdus, sevišķi attiecībā uz testu rezultātu interpretāciju, uzņēmuma īpašniekiem ir tiesības pieprasīt eksperta atzinumu.Pamatojoties uz eksperta atzinumu, pēc dalībvalsts lūguma var pieņemt pasākumus saskaņā ar Direktīvas 77/504/EEK 8. pantā noteikto kārtību.3. Vispārīgus noteikumus 2. punkta izpildei pieņem saskaņā ar Direktīvas 77/504/EEK 8. pantā noteikto kārtību.3. pantsDalībvalstis nodrošina, ka 2. pantā minēto tīršķirnes vaislas buļļu vai to spermas izmantošanu nosaka buļļu identifikācija, kas saistīta ar asinsgrupas analīzi vai jebkuru citu piemērotu metodi, kuru pieņem saskaņā ar Direktīvas 77/504/EEK 8. pantā noteikto kārtību.4. pantsDalībvalstis nodrošina, ka 2. pantā minēto spermu Kopienas iekšējam tirgum savāc, apstrādā un uzglabā oficiāli apstiprinātos mākslīgās apsēklošanas centros.5. pantsPēc Komisijas priekšlikuma Padome ar kvalificētu vairākumu izraugās vienu vai vairākas iestādes, kuras atbild par sadarbību testēšanas metožu un rezultātu novērtēšanas saskaņošanā.6. pantsDalībvalstīs līdz 1989. gada 1. janvārim stājas spēkā normatīvi un administratīvi akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šo direktīvu. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.Tomēr Spānijas Karalistei un Portugāles Republikai šīs direktīvas ieviešanai ir piešķirts trīs gadu papildus termiņš.7. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Luksemburgā, 1987. gada 18. jūnijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsP. De Keersmaeker[1] OV L 206, 12.8.1977., 8. lpp.[2] OV L 362, 31.12.1985., 8. lpp.[3] OV L 101, 17.4.1986., 37. lpp.--------------------------------------------------


title: 2006/137/EC Eiropas Parlamenta un Padomes direktīva ( 2006. gada 18. decembris ), ar kuru groza Direktīvu 2006/87/EK, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem

text:
               30.12.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 389/261

      EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA

   (2006. gada 18. decembris),
   ar kuru groza Direktīvu 2006/87/EK, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem
   (2006/137/EC)
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 71. panta 1. punktu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu,
   apspriedusies ar Reģionu komiteju,
   saskaņā ar EK līguma 251. pantā noteikto procedūru (1),
   tā kā:

               (1)

               Direktīva 2006/87/EK (2) ievieš saskaņotus nosacījumus tehnisko sertifikātu izdošanai iekšējo ūdensceļu kuģiem kuģošanai visā Kopienas iekšējo ūdensceļu tīklā.

               (2)

               Visbūtiskāk, ka tehniskajās prasībās, kas minētas Direktīvas 2006/87/EK pielikumos, iekļauti noteikumi, kas noteikti Reinas Kuģu inspekcijas noteikumu versijā, ko Reinas kuģniecības centrālā komisijas (CCNR) dalībvalstis apstiprināja 2004. gadā. Noteikumus un tehniskās prasības iekšējās kuģošanas sertifikātu izdošanai saskaņā ar Pārskatītās konvencijas par kuģošanu Reinā 22. pantu kopš tā laika regulāri pārskata, un ir atzīts, ka tie atbilst patreizējai tehnikas attīstībai.

               (3)

               Lai novērstu konkurences traucējumus un atšķirīgus drošības līmeņus, jo īpaši Eiropas līmeņa saskaņošanas veicināšanai, būtu vēlams pieņemt vienādas tehniskās prasības visam Kopienas iekšējo ūdensceļu tīklam, un pēc tam tās regulāri atjaunināt, lai minētais līdzsvars netiktu izjaukts.

               (4)

               Direktīva 2006/87/EK atļauj Komisijai pielāgot minētās tehniskās prasības, ņemot vērā tehnikas attīstību un ar citu starptautisku organizāciju, jo īpaši ar Reinas navigācijas centrālās komisijas (CCNR), darbību saistītās norises.

               (5)

               Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību.

               (6)

               Šos grozījumus vajadzīgs veikt ātri, lai nodrošinātu, ka Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikāta izsniegšanai nepieciešamās tehniskās prasības nodrošina tādu drošības līmeni, kas līdzvērtīgs līmenim, kas nepieciešams Pārskatītās konvencijas par kuģošanu Reinā 22. pantā noteiktā sertifikāta izsniegšanai (3).

               (7)

               Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt nosacījumus, saskaņā ar kuriem var grozīt Direktīvas 2006/87/EK pielikumos izklāstītās tehniskās prasības un administratīvās procedūras. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus 2006/87/EK elementus, būtu jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru.

               (8)

               Efektivitātes nolūkā regulatīvās kontroles procedūras parastie termiņi būtu jāsaīsina, lai pieņemtu šādus pasākumus, ar ko groza Direktīvas 2006/87/EK pielikumus.

               (9)

               Steidzamības dēļ nepieciešams piemērot Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 6. punktā paredzēto steidzamības procedūru, lai pieņemtu jebkurus Direktīvas 2006/87/EK pielikumu grozījumus, lai ņemtu vērā tehnikas attīstību un ar citu starptautisku organizāciju, jo īpaši ar Reinas navigācijas centrālās komisijas (CCNR), darbību saistītās norises, kā arī attiecībā uz īslaicīgu pasākumu pieņemšanu.

               (10)

               Tādēļ Direktīva 2006/87/EK būtu atbilstīgi jāgroza,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.
   1. pants
   Direktīvu 2006/87/EK groza šādi:

               1.

               direktīvas 19. pantam pievieno šādus punktus:
               “3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu, 5. punkta b)apakšpunktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.
               Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 3. punkta c) apakšpunktā un 4. punkta b) un e) apakšpunktā paredzētie termiņi ir attiecīgi divdesmit viena diena, piecpadsmit dienas un viens mēnesis.
               4.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1., 2., 4. un 6. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.”

               2.

               direktīvas 20. pantu aizstāj ar šādu pantu:
               “20. pants
               Pielikumu un ieteikumu attiecībā uz pagaidu licencēm pielāgošana.
               1.   Visi grozījumi, kas vajadzīgi, lai šīs direktīvas pielikumus pielāgotu, ņemot vērā tehnikas attīstību un ar citu starptautisku organizāciju, jo īpaši ar Reinas navigācijas centrālās komisijas (CCNR), darbību saistītās norises, lai nodrošinātu to, ka abu 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto sertifikātu izdošana notiek, ievērojot tehniskās prasības, kas nodrošina vienādu drošības līmeni, vai lai ņemtu vērā 5. pantā minētos gadījumus, ir jāpieņem saskaņā ar 19. panta 3. punktā izklāstīto regulatīvo kontroles procedūru. Nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ Komisija var izmantot 19. panta 4. punktā minēto steidzamības procedūru.
               Šie grozījumi jāizdara ātri, lai nodrošinātu, ka Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikāta, kas atzīts kuģošanai uz Reinas, izsniegšanai vajadzīgās tehniskās prasības nodrošina tādu drošības līmeni, kas līdzvērtīgs līmenim, kas nepieciešams Pārskatītās konvencijas par kuģošanu Reinā 22. pantā minētā sertifikāta izsniegšanai.
               2.   Neskarot 1. punktu, Komisija pieņem 5. panta 2. punktā minētos apstiprinājumus saskaņā ar 19. panta 2. punktā noteikto procedūru.
               3.   Komisija saskaņā ar II pielikuma 2.19. pantu lemj par Komitejas rekomendācijām attiecībā uz Kopienas iekšzemes kuģošanas kuģu pagaidu sertifikātiem.”;

               3.

               direktīvas II pielikumu groza šādi:

                           1.

                           pielikuma 1.06. pantu aizstāj ar šādu tekstu:
                           “1.06.
                           Pagaidu prasības
                           Pagaidu prasības, ar ko paredz nebūtisku šīs direktīvas noteikumu grozīšanu, tos papildinot, var pieņemt saskaņā ar direktīvas 19. panta 4. punktā noteikto regulatīvo kontroles procedūru gadījumos, kad tas uzskatāms par steidzami nepieciešamu, lai pielāgotos iekšējo ūdensceļu transporta tehniskajam progresam, pieļautu atkāpes no šīs direktīvas noteikumiem vai arī lai dotu iespēju veikt pārbaudes. Prasības publicē, un tās ir spēkā, ne ilgāk kā trīs gadus. Visās dalībvalstīs tās stājas spēkā vienlaicīgi un tās atceļ atbilstīgi vieniem un tiem pašiem nosacījumiem.”;

                           2.

                           pielikuma 10.03.a panta 5. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
                           “5.   Sistēmām, kas izsmidzina mazāku daudzumu ūdens, ir tipa apstiprinājums saskaņā ar IMO Rezolūciju A 800(19) vai citu atzītu standartu. Šādus atzītus standartus, ja paredz nebūtisku šīs direktīvas noteikumu grozīšanu, pieņem atbilstoši šīs direktīvas 19. panta 3. punktā noteiktajai regulatīvajai kontroles procedūrai. Tipa apstiprināšanu veic apstiprināta klasificēšanas sabiedrība vai akreditēta testēšanas iestāde. Akreditēta testēšanas iestāde atbilst Eiropas standartam attiecībā uz vispārīgām prasībām testēšanas un kalibrēšanas laboratoriju kompetences jomā (EN ISO/IEC 17025: 2000).”;

                           3.

                           pielikuma 10.03.b panta 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
                           “1.   Ugunsdzēšanas līdzekļi
                           Mašīntelpu, katlu telpu un sūkņu telpu aizsardzībai pastāvīgi uzstādītās ugunsdzēšanas sistēmās drīkst izmantot šādus ugunsdzēšanas līdzekļus:

                                       a)

                                       CO2 (Oglekļa dioksīds);

                                       b)

                                       HFC 227ea (heptafluoropropāns);

                                       c)

                                       IG-541 (52 % slāpekļa, 40 % argona, 8 % oglekļa dioksīda).

                                 Atļauju izmantot citus ugunsdzēšanas līdzekļus, ja šāda atļauja paredz nebūtisku šīs direktīvas noteikumu grozīšanu, dod saskaņā ar šīs direktīvas 19. panta 3. punktā noteikto regulatīvo kontroles procedūru.”.

         2. pants
   1.   Dalībvalstis, kuru teritorijā ir Direktīvas 2006/87/EK 1. panta 1. punktā minētie iekšējie ūdensceļi, pieņem normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai no 30 decembri 2008 izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.
   Kad dalībvalstis pieņem šos tiesību aktus, tajos iekļauj atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarīt šādas atsauces.
   2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to valsts tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva. Komisija par to informē pārējās dalībvalstis.
   3. pants
   Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   4. pants
   Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm, kuru teritorijā ir Direktīvas 2006/87/EK 1. panta 1. punktā minētie iekšējie ūdensceļi.

      Briselē, 2006. gada 18. decembris

            Eiropas Parlamenta vārdā —

            priekšsēdētājs

         J. BORRELL FONTELLES

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         J.-E. ENESTAM

      (1)  Eiropas Parlamenta 2006. gada 30. novembra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmums.

      (2)  Sk. šā Oficiālā Vēstneša 1 lpp.

      (3)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).


title: Komisijas Direktīva 2011/30/ES ( 2011. gada 7. marts ), ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK, lai tajā kā darbīgo vielu iekļautu fenbutatīnoksīdu, un groza Komisijas Lēmumu 2008/934/EK  Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               8.3.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 61/14

         KOMISIJAS DIREKTĪVA 2011/30/ES
   (2011. gada 7. marts),
   ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK, lai tajā kā darbīgo vielu iekļautu fenbutatīnoksīdu, un groza Komisijas Lēmumu 2008/934/EK
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvu 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (1) un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Komisijas Regulā (EK) Nr. 451/2000 (2) un (EK) Nr. 1490/2002 (3) paredzēti sīki izstrādāti noteikumi Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā minētās darba programmas trešā posma īstenošanai un sniegts to darbīgo vielu saraksts, kuras jānovērtē attiecībā uz to iespējamo iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Fenbutatīnoksīds ir iekļauts minētajā sarakstā.

               (2)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1490/200211.e pantu ziņotājs atsauca savu atbalstu šīs darbīgās vielas iekļaušanai Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā divu mēnešu laikā no novērtējuma ziņojuma projekta saņemšanas. Līdz ar to Komisijas 2008. gada 5. decembra Lēmums 2008/934/EK par dažu darbīgo vielu neiekļaušanu Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā un tādu augu aizsardzības līdzekļu atļauju atsaukšanu, kuros ir minētās vielas (4), tika pieņemts attiecībā uz fenbutatīnoksīda neiekļaušanu.

               (3)

               Sākotnējais ziņotājs (turpmāk “pieteikuma iesniedzējs”) saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. punktu iesniedza jaunu pieteikumu, kurā pieprasīja piemērot paātrināto procedūru, kas paredzēta 14. līdz 19. pantā Komisijas 2008. gada 17. janvāra Regulā (EK) Nr. 33/2008, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Padomes Direktīvas 91/414/EEK piemērošanai attiecībā uz parasto un paātrināto procedūru to darbīgo vielu novērtēšanai, kas veidoja darba programmas daļu, kura minēta šīs direktīvas 8. panta 2. punktā, bet nav iekļautas I pielikumā (5).

               (4)

               Pieteikumu iesniedza Beļģijai, kura ar Regulu (EK) Nr. 451/2000 bija izraudzīta par ziņotāju dalībvalsti. Tika ievērots paātrinātās procedūras termiņš. Darbīgās vielas specifikācija un atļautie lietošanas veidi ir tādi paši kā tie, uz kuriem attiecas Lēmums 2008/934/EK. Minētais pieteikums atbilst arī visām pārējām Regulas (EK) Nr. 33/2008 15. pantā minētajām pamatprasībām un procedūras prasībām.

               (5)

               Beļģija izvērtēja pieteikuma iesniedzēja iesniegtos papildu datus un sagatavoja papildu ziņojumu. Tā minēto ziņojumu 2009. gada 1. decembrī nosūtīja Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (turpmāk “iestāde”) un Komisijai. Iestāde papildu ziņojumu darīja zināmu pārējām dalībvalstīm un pieteikuma iesniedzējam, lai tie varētu izteikt piezīmes, un saņemtās piezīmes nosūtīja Komisijai. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 33/200820. panta 1. punktu un pēc Komisijas pieprasījuma iestāde 2010. gada 23. augustā (6) Komisijai iesniedza savu secinājumu par fenbutatīnoksīdu. Dalībvalstis un Komisija izskatīja novērtējuma ziņojuma projektu, papildu ziņojumu un iestādes secinājumu Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā, un 2011. gada 28. janvārī tas tika pabeigts kā Komisijas pārskata ziņojums par fenbutatīnoksīdu.

               (6)

               Dažādajās veiktajās pārbaudēs konstatēja, ka var uzskatīt, ka fenbutatīnoksīdu saturoši augu aizsardzības līdzekļi kopumā atbilst Direktīvas 91/414/EEK 5. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā noteiktajām prasībām, jo īpaši attiecībā uz izmantošanas veidiem, kas tika pārbaudīti un sīki izklāstīti Komisijas pārskata ziņojumā. Tādēļ ir lietderīgi iekļaut fenbutatīnoksīdu I pielikumā, lai nodrošinātu, ka atļaujas par augu aizsardzības līdzekļiem, kas satur šo darbīgo vielu, visās dalībvalstīs var piešķirt saskaņā ar minētās direktīvas noteikumiem.

               (7)

               Neskarot minēto secinājumu, ir lietderīgi iegūt papildu informāciju par dažiem konkrētiem jautājumiem. Direktīvas 91/414/EK 6. panta 1. punktā noteikts, ka vielas iekļaušana I pielikumā var paredzēt nosacījumus. Tādēļ ir lietderīgi pieprasīt, lai pieteikuma iesniedzējs iesniegtu papildu informāciju, kas apstiprinātu riska novērtējuma rezultātus, pamatojoties uz jaunākajām zinātnes atziņām, par attiecīgo piemaisījumu bis[hidroksibis(2-metil-2-fenilpropil)tin]oksīds (SD 31723). Minētajā informācijā jāiekļauj šādi jautājumi: genotoksiskais potenciāls, ekotoksiskā ietekme, kā arī spektrs, piemaisījuma uzglabāšanas stabilitāte un analīzes metodes augu aizsardzības līdzekļos.

               (8)

               Pirms darbīgo vielu iekļauj I pielikumā, jāparedz pietiekams laikposms, lai dalībvalstis un ieinteresētās personas varētu sagatavoties šīs iekļaušanas radīto jauno prasību izpildei.

               (9)

               Neskarot Direktīvā 91/414/EEK noteiktos pienākumus, ko rada darbīgās vielas iekļaušana I pielikumā, pēc iekļaušanas dalībvalstīm jāatvēl sešu mēnešu laikposms pašreizējo atļauju pārskatīšanai attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļiem, kuri satur fenbutatīnoksīdu, lai nodrošinātu atbilstību Direktīvas 91/414/EEK un jo īpaši tās 13. panta prasībām un attiecīgajiem I pielikuma nosacījumiem. Dalībvalstīm saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK noteikumiem attiecīgi jāmaina, jāaizstāj vai jāatsauc spēkā esošās atļaujas. Atkāpjoties no iepriekš noteiktā termiņa, jāparedz ilgāks laikposms, lai iesniegtu un novērtētu visu III pielikuma dokumentāciju par katra augu aizsardzības līdzekļa katru paredzēto lietojuma veidu atbilstīgi Direktīvā 91/414/EEK noteiktajiem vienotajiem principiem.

               (10)

               Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā iekļaujot darbīgās vielas, kuras novērtētas saskaņā ar Komisijas 1992. gada 11. decembra Regulu (EEK) Nr. 3600/92, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus tās darba programmas pirmā posma īstenošanai, kas minēta 8. panta 2. punktā Padomes Direktīvā 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (7), gūtā pieredze liecina, ka var rasties grūtības, interpretējot pašreizējo atļauju turētāju pienākumus attiecībā uz piekļuvi datiem. Lai izvairītos no turpmākām grūtībām, jāprecizē dalībvalstu pienākumi, galvenokārt pienākums pārbaudīt, vai atļaujas turētājam ir piekļuve dokumentācijai, kas atbilst minētās direktīvas II pielikuma prasībām. Tomēr šāds precizējums, salīdzinot ar līdzšinējām direktīvām par grozījumiem I pielikumā, neparedz jaunus pienākumus dalībvalstīm vai atļauju turētājiem.

               (11)

               Tāpēc attiecīgi jāgroza Direktīva 91/414/EEK.

               (12)

               Lēmumā 2008/934/EK ir paredzēts, ka fenbutatīnoksīdu neiekļauj minētajā pielikumā un līdz 2011. gada 31. decembrim atsauc tādu augu aizsardzības līdzekļu atļaujas, kuros ir minētā viela. Minētā lēmuma pielikumā ir jāsvītro rinda par fenbutatīnoksīdu.

               (13)

               Tādēļ ir lietderīgi attiecīgi grozīt Lēmumu 2008/934/EK.

               (14)

               Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.
   1. pants
   Direktīvas 91/414/EEK I pielikumu groza atbilstīgi šīs direktīvas pielikumam.
   2. pants
   Lēmuma 2008/934/EK pielikumā svītro rindu attiecībā uz fenbutatīnoksīdu.
   3. pants
   Dalībvalstis vēlākais līdz 2011. gada 30. novembrim pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto noteikumu tekstus, kā arī minēto aktu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.
   Tās piemēro minētos noteikumus no 2011. gada 1. decembra.
   Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.
   4. pants
   1.   Dalībvalstis saskaņā ar Direktīvu 91/414/EEK līdz 2011. gada 30. novembrim vajadzības gadījumā groza vai atsauc pašreizējās tādu augu aizsardzības līdzekļu atļaujas, kuru sastāvā ir fenbutatīnoksīds kā darbīgā viela.
   Līdz minētajam datumam tās jo īpaši pārliecinās, vai ir izpildīti minētās direktīvas I pielikuma nosacījumi attiecībā uz fenbutatīnoksīdu, izņemot tos nosacījumus, kas noteikti attiecīgās darbīgās vielas ieraksta B daļā, un vai atļaujas turētājam ir dokumentācija vai piekļuve dokumentācijai atbilstīgi minētās direktīvas II pielikuma prasībām saskaņā ar tās 13. panta nosacījumiem.
   2.   Atkāpjoties no 1. punkta, katru atļauto augu aizsardzības līdzekli, kas satur fenbutatīnoksīdu kā vienīgo vai vienu no vairākām darbīgajām vielām, kuras visas ir iekļautas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā vēlākais līdz 2011. gada 31. maijam, dalībvalstis atkārtoti novērtē saskaņā ar vienotajiem principiem, kuri noteikti Direktīvas 91/414/EEK VI pielikumā, pamatojoties uz dokumentāciju, kas atbilst minētās direktīvas III pielikuma prasībām, un ņemot vērā minētās direktīvas I pielikuma fenbutatīnoksīda ieraksta B daļu. Pamatojoties uz minēto novērtējumu, tās nosaka, vai līdzeklis joprojām atbilst Direktīvas 91/414/EEK 4. panta 1. punkta b), c), d) un e) apakšpunkta nosacījumiem.
   Pēc tam, kad tas ir noteikts, dalībvalstis rīkojas šādi:

               a)

               ja līdzeklis satur fenbutatīnoksīdu kā vienīgo darbīgo vielu, vajadzības gadījumā groza vai atsauc atļauju vēlākais līdz 2015. gada 31. maijam; vai

               b)

               ja līdzeklis satur fenbutatīnoksīdu kā vienu no vairākām darbīgajām vielām, vajadzības gadījumā groza vai atsauc atļauju līdz 2015. gada 31. maijam vai termiņā, kas šādai grozīšanai vai atsaukšanai paredzēts attiecīgajā direktīvā vai direktīvās, ar kurām atbilstīgo vielu vai vielas iekļāva Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, izvēloties vēlāko no šiem datumiem.

         5. pants
   Šī direktīva stājas spēkā 2011. gada 1. jūnijā.
   6. pants
   Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

      Briselē, 2011. gada 7. martā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.

      (2)  OV L 55, 29.2.2000., 25. lpp.

      (3)  OV L 224, 21.8.2002., 23. lpp.

      (4)  OV L 333, 11.12.2008., 11. lpp.

      (5)  OV L 15, 18.1.2008., 5. lpp.

      (6)  Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance fenbutatin oxide. EFSA Journal 2010; 8(9):1711. [73. lpp.]. doi:10.2903/j.efsa.2010.1711. Pieejams tiešsaitē: www.efsa.europa.eu.

      (7)  OV L 366, 15.12.1992., 10. lpp.

      PIELIKUMS
      Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā tabulas beigās pievieno šādu ierakstu:

                     Nr.

                     Parastais nosaukums, identifikācijas numuri

                        IUPAC nosaukums

                     Tīrība (1)

                     Stāšanās spēkā

                     Iekļaušana ir spēkā līdz

                     Īpaši noteikumi

                     “338

                     Fenbutatīnoksīds

                        CAS Nr. 13356-08-6

                        CIPAC Nr. 359

                     bis[tris(2-metil-2-fenilpropil)-tin]oksīds

                     ≥ 970 g/kg
                     Piemaisījumi:
                     bis[hidroksibis(2-metil-2-fenilpropil)tin]oksīds (SD 31723): ne vairāk kā 3 g/kg

                     2011. gada 1. jūnijs

                     2021. gada 31. maijs

                     A   DAĻA
                     Var atļaut izmantot tikai kā akaricīdu siltumnīcās.
                     B   DAĻA
                     Lai īstenotu VI pielikuma vienotos principus, jāņem vērā pārskata ziņojuma secinājumi par fenbutatīnoksīdu un jo īpaši tā I un II papildinājums, kas 2011. gada 28. janvārī pabeigts Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā.
                     Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš:

                                 —

                                 piemaisījuma sastāva tehniskajai specifikācijai,

                                 —

                                 atlieku līmenim mazo tomātu šķirnēs (ķiršveida tomātos),

                                 —

                                 darbinieka, kas veic apstrādi, drošībai. Lietošanas nosacījumos paredz vajadzības gadījumā izmantot atbilstošus individuālās aizsardzības līdzekļus,

                                 —

                                 riskam attiecībā uz ūdens organismiem.

                           Atļaujas piešķiršanas nosacījumos vajadzības gadījumā ietver riska mazināšanas pasākumus.
                     Attiecīgās dalībvalstis pieprasa, lai tiktu iesniegta informācija, kas apstiprina riska novērtējuma rezultātus, pamatojoties uz jaunākajām zinātnes atziņām, attiecībā uz piemaisījumu SD 31723. Minētā informācija ietver šādus jautājumus:

                                 a)

                                 genotoksiskais potenciāls;

                                 b)

                                 ekotoksiskā ietekme;

                                 c)

                                 spektrs, uzglabāšanas stabilitāte un analīzes metodes preparātā.

                           Attiecīgās dalībvalstis nodrošina, lai pieteikuma iesniedzējs līdz 2013. gada 31. maijam Komisijai iesniegtu šādu apstiprinošu informāciju.”

         (1)  Sīkāka informācija par darbīgās vielas identitāti un specifikāciju ir sniegta pārskata ziņojumā.


title: Komisijas Direktīva 2004/112/EK (2004. gada 13. decembris), ar ko tehnikas attīstībai pielāgo Padomes Direktīvu 95/50/EK par vienotu kārtību, kādā pārbauda bīstamo kravu pārvadāšanu pa autoceļiemDokuments attiecas uz EEZ

text:
               14.12.2004

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 367/23

         KOMISIJAS DIREKTĪVA 2004/112/EK
   (2004. gada 13. decembris),
   ar ko tehnikas attīstībai pielāgo Padomes Direktīvu 95/50/EK par vienotu kārtību, kādā pārbauda bīstamo kravu pārvadāšanu pa autoceļiem
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 1995. gada 6. oktobra Direktīvu 95/50/EK par vienotu kārtību, kādā pārbauda bīstamo kravu pārvadāšanu pa autoceļiem (1), un jo īpaši tās 9.a pantu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Padomes 1994. gada 21. novembra Direktīvu 94/55/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamo kravu pārvadāšanu pa autoceļiem (2) noteica vienotus noteikumus bīstamo kravu transportēšanai Kopienā.

               (2)

               Direktīvas 95/50/EK pielikumi ir saistīti ar Direktīvas 94/55/EK pielikumiem. Direktīvas 94/55/EK pielikumu pielāgošana zinātnes un tehnikas progresam var ietekmēt Direktīvas 95/50/EK pielikumus.

               (3)

               Lai ņemtu vērā Komisijas 2003. gada 7. aprīļa Direktīvu 2003/28/EK, ar ko ceturto reizi tehnikas attīstībai pielāgo Padomes Direktīvu 94/55/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamu kravu pārvadāšanu pa autoceļiem, Direktīvas 95/50/EK pielikumi ir jāgroza.

               (4)

               Šajā Direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Bīstamu kravu pārvadājumu komiteja, kas izveidota ar Direktīvu 94/55/EK,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.
   1. pants
   Ar šo Direktīvu 95/50/EK groza šādi:
   I, II un III pielikumu aizstāj ar šīs direktīvas I, II un III pielikumu.
   2. pants
   1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai ne vēlāk kā vienu gadu pēc šīs direktīvas publicēšanas izpildītu tās prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto aktu tekstus, kā arī minēto aktu un šīs direktīvas korelācijas tabulu.
   Kad dalībvalstis pieņem šos aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.
   2.   Dalībvalstis Komisijai dara zināmus galvenos savu tiesību aktu noteikumus, ko tās pieņem jomā, kuru reglamentē šī direktīva.
   3. pants
   Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   4. pants
   Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

      Briselē, 2004. gada 13. decembrī

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Jacques BARROT

      (1)  OV L 249, 17.10.1995., 35. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/26/EK (OV L 168, 23.6.2001., 23. lpp.).

      (2)  OV L 319, 12.12.1994., 7. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2003/28/EK (OV L 90, 8.4.2003., 45. lpp.).
   I PIELIKUMS

   II PIELIKUMS
   PĀRKĀPUMI
   Šajā direktīvā turpmāk izklāstītajā sarakstā, kas nav izsmeļošs un ir klasificēts trijās riska kategorijās (I kategorija no tām ir visnopietnākā), sniegtas vadlīnijas par to, ko uzskata par pārkāpumiem.
   Nosakot attiecīgo riska kategoriju, jāņem vērā konkrētie apstākļi, un to nosaka pēc pārbaudītājas iestādes/amatpersonas ieskatiem uz autoceļa.
   Neatbilstības, kas nav iekļautas nevienā no riska kategorijām, klasificē saskaņā ar kategoriju aprakstiem.
   Gadījumā, ja konstatē vairākus pārkāpumus uz transporta vienību, atskaites vajadzībām (šīs direktīvas III pielikums) piemēro tikai visnopietnāko riska kategoriju (kā norādīts šīs direktīvas I pielikuma 39. pozīcijā).
   1.   I Riska kategorija
   Kur neatbilstība attiecīgajiem ADR noteikumiem rada augsta līmeņa risku, kas var izraisīt nāvi, nopietnu personīgo ievainojumu vai būtisku kaitējumu videi, parasti sakarā ar šādu neatbilstību nekavējoties tiek veikti nepieciešamie korektīvie pasākumi, tādi kā transportlīdzekļa imobilizācija.
   Pārkāpumi ir:

               1)

               Bīstamo kravu, kas tiek pārvadāta, ir aizliegts transportēt

               2)

               Bīstamo vielu noplūde

               3)

               Kravas pārvadāšana aizliegtā veidā vai nepiemērotā transporta līdzeklī

               4)

               Beramkravas pārvadāšana konteinerā, kas nav atbilstošs no inženiertehniskā viedokļa

               5)

               Kravu pārvadāšana transportlīdzeklī, kuram nav atbilstoša apstiprinājuma sertifikāta

               6)

               Transportlīdzeklis vairs neatbilst apstiprinātajam standartam un rada tūlītējas briesmas (citādi ietilpst II riska kategorijā)

               7)

               Izmantots neatļauts iepakojums

               8)

               Iepakojums neatbilst spēkā esošajai iepakojuma instrukcijai

               9)

               Nav ievēroti speciālie jauktā iepakojuma noteikumi

               10)

               Nav ievēroti vadošie kravas nostiprināšanas un izvietošanas noteikumi

               11)

               Nav ievēroti vadošie iepakojumu jauktas iekraušanas noteikumi

               12)

               Nav ievērots cisternu vai iepakojumu pieļaujamais pildījuma līmenis

               13)

               Nav ievēroti noteikumi attiecībā uz vienā transporta vienībā pārvadājamo daudzumu ierobežojumu

               14)

               Bīstamās kravas pārvadāšana bez jebkādas norādes par tās esamību (piem., dokumenti, iepakojumu marķējums un etiķetējums, uzraksti un apzīmējumi uz transportlīdzekļa)

               15)

               Kravu pārvadāšana bez uzrakstiem un apzīmējumiem uz transportlīdzekļa

               16)

               Nav informācijas par pārvadājamo vielu, kas ļauj noteikt I riska kategoriju (piem., ANO numurs, attiecīgais pārvadājuma nosaukums, iepakojuma grupa)

               17)

               Transportlīdzekļa vadītājam nav derīgas profesionālās izglītības apliecības

               18)

               Tiek izmantota uguns vai neaizsargāts apgaismojums

               19)

               Netiek ievērots smēķēšanas aizliegums.

         2.   II Riska kategorija
   Kur neatbilstība attiecīgajiem ADR noteikumiem rada augsta līmeņa risku, kas var izraisīt nopietnu personīgo ievainojumu vai būtisku kaitējumu videi, parasti sakarā ar šādu neatbilstību nekavējoties tiek veikti nepieciešamie korektīvie pasākumi, tādi kā pieprasījums novērst neatbilstību kontroles vietā, ja tas ir iespējams un nepieciešams, bet ne vēlāk kā pēc konkrētā pārvadājuma pabeigšanas.
   Pārkāpumi ir:

               1)

               Transporta vienība ietver vairāk nekā vienu piekabi/puspiekabi

               2)

               Transportlīdzeklis vairs neatbilst apstiprinātajam standartam, bet nerada tūlītējas briesmas

               3)

               Pretēji noteikumiem transportlīdzeklī nav ugunsdzēšanas aparāts darba kārtībā; ugunsdzēšanas aparātu vēl var uzskatīt par esošu darba kārtībā, ja tam nav tikai paredzētā plomba un/vai nav norādīts derīguma termiņš; tomēr šo noteikumu nevar piemērot, ja ugunsdzēšanas aparāts acīm redzami nav darba kārtībā, piem., manometrs ir uz 0

               4)

               Transportlīdzeklī nav ADR vai rakstiskajā instrukcijā noteiktās iekārtas

               5)

               Nav ievēroti testu un pārbaužu datumi un iepakojuma, beramkravu konteineru (IBC) vai liela iepakojuma lietošanas periodi

               6)

               Tiek pārvadāti iepakojumi ar bojātu iepakojumu, beramkravu konteineriem (IBC) vai lielu iepakojumu, vai bojāts, netīrs, tukšs iepakojums

               7)

               Kravas pārvadāšana iepakojumā konteinerā, kas nav atbilstošs no inženiertehniskā viedokļa

               8)

               Cisternas/cisternu konteineri nav kārtīgi aizvērti (ieskaitot tādus, kas ir tukši un neiztīrīti)

               9)

               Kombinētu iepakojumu pārvadāšana tādā ārējā iepakojumā, kas nav kārtīgi aizvērts

               10)

               Nepareiza etiķetēšana, marķēšana vai uzraksti

               11)

               Nav rakstisko instrukciju, kas atbilst ADR, vai rakstiskās instrukcijas neattiecas uz pārvadātajām precēm

               12)

               Transportlīdzeklis nav pienācīgi uzraudzīts vai novietots.

         3.   III Riska kategorija
   Kur neatbilstība attiecīgajiem noteikumiem rada zema līmeņa risku, kas var izraisīt personīgo ievainojumu vai kaitējumu videi, un kur attiecīgos korektīvos pasākumus nav nepieciešams veikt ceļmalā, bet tos var veikt vēlākā laikā uzņēmumā.
   Pārkāpumi ir:

               1)

               Uzrakstu vai etiķešu izmēri vai burtu, skaitļu un simbolu izmēri uzrakstos vai etiķetēs neatbilst noteikumiem

               2)

               Nav pieejama transporta dokumentācijas informācija, izņemot I riska kategorijas 16. punktā norādīto

               3)

               Izglītības apliecības nav transportlīdzeklī, bet ir apliecinājums, ka vadītājam tā ir.

         III PIELIKUMS
   STANDARTA PARAUGFORMA ZIŅOJUMAM, KAS JĀNOSŪTA KOMISIJAI PAR PĀRKĀPUMIEM UN SANKCIJĀM


title: Komisijas Direktīva 93/61/EEK (1993. gada 2. jūlijs), kas nosaka grafiku, kurā norādīti izpildāmie nosacījumi attiecībā uz dārzeņu pavairošanas un stādāmo materiālu, kas nav sēklas, ievērojot Padomes Direktīvu 92/33/EEK

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31993L0061

Oficiālais Vēstnesis L 250 , 07/10/1993 Lpp. 0019 - 0028 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 3 Sējums 52 Lpp. 0248  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 3 Sējums 52 Lpp. 0248

		Komisijas Direktīva 93/61/EEK(1993. gada 2. jūlijs),kas nosaka grafiku, kurā norādīti izpildāmie nosacījumi attiecībā uz dārzeņu pavairošanas un stādāmo materiālu, kas nav sēklas, ievērojot Padomes Direktīvu 92/33/EEKEIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1992. gada 28. aprīļa Direktīvu 92/33/EEK par tāda dārzeņu pavairošanas un stādāmā materiāla tirdzniecību, kas nav sēklas [1], un jo īpaši tās 4. pantu,tā kā, piemērojot šīs direktīvas noteikumus, būtu jāņem vērā dažādu materiālu ražošanas cikli;tā kā šajā direktīvā paredzētos nosacījumus var uzskatīt par standartu minimumu, kas ir pieņemams šajā posmā, ņemot vērā pašreizējos ražošanas nosacījumus Kopienā; tā kā tie pakāpeniski tiks attīstīti un uzlaboti, lai beidzot varētu sasniegt augstus kvalitātes standartus;tā kā šajā direktīvā paredzētie pasākumi saskan ar Pastāvīgās lauksaimniecības, dārzkopības un mežsaimniecības sēklu un pavairošanas materiāla komitejas atzinumu,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pants1. Šī direktīva nosaka Direktīvas 92/33/EEK 4. pantā minētos grafikus un paredz prasības attiecībā uz tās 11. pantā minēto marķēšanu.2. Šis grafiks attiecas uz visu Direktīvas 92/33/EEK II pielikumā minēto ģinšu un sugu augošiem stādījumiem un veģetatīvās pavairošanas materiālu (ieskaitot potcelmus), un no tiem iegūto stādāmo materiālu, kā arī uz citu tās 4. pantā minēto ģinšu un sugu potcelmiem neatkarīgi no izmantotās pavairošanas sistēmas, viss iepriekš minētais šeit turpmāk – "materiāls".3. Šīs direktīvas noteikumus piemēro pakāpeniski, ņemot vērā 2. punktā minētā materiāla ražošanas ciklus.2. pantsVajadzības gadījumā materiāls atbilst attiecīgajiem augu veselības nosacījumiem, kas noteikti Padomes Direktīvā 77/93/EEK [2].3. pants1. Neierobežojot 2. panta noteikumus, vizuālā pārbaudē materiālam vismaz jāizskatās pamatā brīvam no kaitīgiem organismiem un slimībām, kas ietekmē kvalitāti, vai to pazīmēm un simptomiem, kas samazina veģetatīvās pavairošanas un stādāmā materiāla – un jo īpaši tā, kas minēts pielikumā – lietderību attiecīgo ģinšu vai sugu sakarā.2. Visus materiālus, kas ir augoši stādījumi un kam ir redzamas 1. punktā minēto kaitīgo organismu vai slimību pazīmes vai simptomi, tūlīt pēc to parādīšanās pienācīgi apstrādā vai vajadzības gadījumā iznīcina.3. Šalotei un ķiploku sīpoliem ievēro arī šādas prasības: pavairošanas materiālu iegūst tieši no materiāla, kurš augošu stādījumu posmā ir ticis pārbaudīts, konstatējot, ka pamatā tajā nav 1. punktā minēto un jo īpaši pielikumā uzskaitīto kaitīgo organismu un slimību vai pazīmju, vai simptomu.4. pantsMateriālam ir ģinšu vai sugu identitāte un tīrība, kā arī pietiekama šķirnes identitāte un šķirnes tīrība.5. pants1. Materiālam pamatā nav nekādu defektu, kas var mazināt šā materiāla kā pavairojamā vai stādāmā materiāla kvalitāti.2. Materiāla stiprums un izmēri ir apmierinoši, lai šis materiāls derētu par dārzeņu pavairošanas un stādāmo materiālu. Turklāt ir nodrošināts pienācīgs līdzsvars starp saknēm, kātiem un lapām.6. pants1. Direktīvas 92/33/EEK 11. pantā minētajā piegādātāja dokumentā ir informācija par piemērotu materiālu, kas agrāk nav ticis izmantots, un to nodrukā vismaz vienā no Kopienas oficiālajām valodām. Tajā ir šāda informācija:i) norāde "EEK kvalitāte";ii) EEK dalībvalsts koda norāde;iii) norāde uz atbildīgo oficiālo iestādi vai tās atšķirības kodu;iv) reģistrācijas vai akreditācijas numurs;v) piegādātāja nosaukums;vi) individuāls sērijas, nedēļas vai partijas numurs;vii) piegādātāja dokumenta izdošanas datums;viii) jauniem stādiem, kas audzēti tieši no sēklām, kuras pārdotas, ievērojot Padomes Direktīvu 70/458/EEK [3], sēklu partijas atsauces numurs. Šo atsauces numuru pēc pieprasījuma var arī darīt zināmu atbildīgajai oficiālajai iestādei;ix) parastais nosaukums vai, ja materiālam saskaņā ar Komisijas Direktīvu 92/105/EEK [4] ir pievienota augu pase, botāniskais nosaukums;ix) šķirnes nosaukums. Potcelmu gadījumā – šķirnes nosaukums vai tās apzīmējums;xi) daudzums;xii) importējot no trešām valstīm, ievērojot Direktīvas 92/33/EEK 16. panta 2. punktu – ražas novācējas valsts nosaukums.2. Ja saskaņā ar Direktīvu 92/105/EEK materiālam pievieno augu pasi, pēc piegādātāja vēlēšanās augu pase var būt 1. punktā minētais piegādātāja dokuments. Tomēr saskaņā ar Direktīvu 92/33/EEK jāsniedz norāde "EEK kvalitāte" un norāde par atbildīgo oficiālo iestādi, kā arī atsauce uz šķirnes nosaukumu. Importa gadījumā no trešām valstīm, ievērojot Direktīvas 92/33/EEK 16. panta 2. punktu, jāsniedz arī ražas novācējas valsts nosaukums. Šī informācija var būt tajā pašā dokumentā, kurā ir augu pase, bet tai jābūt skaidri nošķirtai.7. pants1. Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības ne vēlāk kā 1993. gada 31. decembrī. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.Kad dalībvalstis pieņem šos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu, vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Šādas atsauces pievienošanas kārtību nosaka dalībvalstis.2. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus galvenos tiesību aktus, ko tās pieņem jomā, kuru regulē šī direktīva.8. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 1993. gada 2. jūlijāKomisijas vārdā —Komisijas loceklisRené Steichen[1] OV L 157, 10.6.1992., 1. lpp.[2] OV L 26, 31.1.1977., 20. lpp.[3] OV L 225, 12.10.1970., 7. lpp.[4] OV L 4, 8.1.1993., 22. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMSĢints vai suga | Konkrēti kaitīgi organismi un slimības |–Allium ascalonicum | Kukaiņi, ērces un nematodes visās attīstības stadijās Delia spp.Ditylenchus dipsaciTripši, bet jo īpaši – Thrips tabaci |Sēnītes Botrytis spp.Peronospora destructorSclerotium cepivorum |Vīrusi un vīrusveidīgie organismi Visi, bet jo īpaši sīpolu dzeltenās pundurainības vīruss |–Allium cepa | Kukaiņi, ērces un nematodes visās attīstības stadijās Delia spp.Ditylenchus dipsaciMeloidogyne spp.Tripši,bet jo īpaši – Thrips tabaci |Baktērijas Pseudomonas spp. |Sēnītes Botrytis spp.Fusarium oxysporum f. sp. cepaePeronospora destructorSclerotium cepivorum |Vīrusi un vīrusveidīgie organismi Visi, bet jo īpaši sīpolu dzeltenās pundurainības vīruss |–Allium fistulosum | Kukaiņi, ērces un nematodes visās attīstības stadijās Delia spp.Ditylenchus dipsaciTripši, bet jo īpaši – Thrips tabaci |Sēnītes Sclerotium cepivorum |Vīrusi un vīrusveidīgie organismi Visi |–Allium porrum | Kukaiņi, ērces un nematodes visās attīstības stadijās Delia spp.Ditylenchus dipsaciTripši,bet jo īpaši – Thrips tabaci |Baktērijas Pseudomonas spp. |Sēnītes Alternaria porriFusarium culmorumPhytphthora porriSclerotium cepivorum |Vīrusi un vīrusveidīgie organismi Visi, bet jo īpaši puravu dzeltenās svītrainības vīruss |–Allium sativum | Kukaiņi, ērces un nematodes visās attīstības stadijās Aceria tulipaeDelia spp.Ditylenchus dipsaciTripši |Baktērijas Pseudomonas fluorescens |Sēnītes Sclerotium cepivorum |Vīrusi un vīrusveidīgie organismi Visi, bet jo īpaši sīpolu dzeltenās pundurainības vīruss |–Apium graveolens | Kukaiņi, ērces un nematodes visās attīstības stadijās Acidia heracleiLygus spp.Psila rosaeTripši, bet jo īpaši Frankliniella occidentalis un Thrips tabaci |Baktērijas Erwinia carotovora pasuga CarotovoraPseudomonas syringae pv. Apii |Sēnītes Fusarium oxusporum f. sp. apiiPhoma apiicolaPythium spp.Sclerotina sclerotiorumSeptoria apiicola |Vīrusi un vīrusveidīgie organismi Visi, bet jo īpaši seleriju mozaīkas vīruss un gurķu mozaīkas vīruss |–Asparagus officinalis | Kukaiņi, ērces un nematodes visās attīstības stadijās Brachyorynella asparagiHypopta caestrumPlatyparea poecyloptera |Sēnītes Fusarium spp.Rhizoctonia violacea |Vīrusi un vīrusveidīgie organismi Visi |–Beta vulgaris | Kukaiņi, ērces un nematodes visās attīstības stadijās Pegomya betae |Sēnītes Phoma betae |Vīrusi un vīrusveidīgie organismi Visi, bet jo īpaši biešu nekrotiskais dzelteno dzīslu vīruss |–Brassica racea | Kukaiņi, ērces un nematodes visās attīstības stadijās BruņutisLaputisHeterodera spp.Tauriņi, bet jo īpaši Pieris brassicaeTripši, bet jo īpaši Frankliniella occidentalis |Baktērijas Pseudomonas syringae pv. maculicolaXanthomonas campestris pv. campestris |Sēnītes Alternaria brassicaeMycosphaerella spp.Phoma lingamPlasmodiophora brassicaePythium spp.Rhizoctonia solani |Vīrusi un vīrusveidīgie organismi Visi, bet jo īpaši ziedkāpostu mozaīkas vīruss, tospovīrusi un rāceņu mozaīkas vīruss |–Brassica pekinensis | Kukaiņi, ērces un nematodes visās attīstības stadijās LaputisTauriņi, bet jo īpaši Pieris brassicae |Baktērijas Erwinia carotovoraXanthomonas campestris pv. campestris |Sēnītes Alternaria brassicaeBotrytis cinereaMycosphaerella spp.Phoma lingamPlasmodiophora brassicaeSclerotinia spp. |Vīrusi un vīrusveidīgie organismi Visi, bet jo īpaši tospovīrusi |–Capsicum annuum | Kukaiņi, ērces un nematodes visās attīstības stadijās BruņutisLeptinotarsa decemlineataOstrinia nubilalisPhthorimaea operculeilaTīklērču dzimtaTripši, bet jo īpaši Frankliniella occidentalis |Sēnītes Leveilulla tauricaPyrenochaeta lycopersiciPythium spp.Phytophthora capsiciVerticillium albo atrumVerticillium dahliae |Vīrusi un vīrusveidīgie organismi Visi, bet jo īpaši gurķu mozaīkas vīruss, tomātu mozaīkas vīruss, piparu vieglās mozaīkas vīruss un tabakas mozaīkas vīruss |–Cichorium endivia | Kukaiņi, ērces un nematodes visās attīstības stadijās LaputisTripši, bet jo īpaši Frankliniella occidentalis |Sēnītes Botrytis cinereaErysiphe cichoriacearumSclerotinia spp. |Vīrusi un vīrusveidīgie organismi Visi, bet jo īpaši biešu rietumu dzeltēšanas vīruss un salātu mozaīkas vīruss |–Cichorum intybus | Kukaiņi, ērces un nematodes visās attīstības stadijās LaputisNapomyza cichoriiApion assimile |Baktērijas Erwinia carotovoraErwinia chrysanthemiPseudomonas marginalis |Sēnītes Phoma exiguaPhytphthora erythrosepticaPythium spp.Sclerothinia sclerotiorum |–Citrullus lanatus | Kukaiņi, ērces un nematodes visās attīstības stadijās BruņutisLaputisMeloidogyne spp.Polyphagotarsonemus latusTetranychys spp.Tripši, bet jo īpaši Frankliniella occidentalis |Sēnītes Colletotrichum lagenarium |Vīrusi un vīrusveidīgie organismi Visi, bet jo īpaši arbūzu mozaīkas vīruss 2 |–Cucumis melo | Kukaiņi, ērces un nematodes visās attīstības stadijās BruņutisLaputisMeloidogyne spp.Polyphagotarsonemus latusTetranychys spp.Tripši, bet jo īpaši Frankliniella occidentalis |Baktērijas Pseudomonas synringae pv. lachrymans |Sēnītes Colletotrichum lagenariumFusarium spp.Pythium spp.Sphaerotheca fuligineaVerticillium spp. |Vīrusi un vīrusveidīgie organismi Visi, bet jo īpaši gurķu zaļās mozaīkas vīruss, gurķu mozaīkas vīruss un ķirbju mozaīkas vīruss |–Cucumis sativus | Kukaiņi, ērces un nematodes visās attīstības stadijās BruņutisLaputisDelia platuraMeloidogyne spp.Polyphagotarsonemus latusTetranychys spp.Tripši, bet jo īpaši Frankliniella occidentalis |Baktērijas Pseudomonas synringae pv. lachrymans |Sēnītes Fusarium spp.Phytophthora spp.Pseudoperonospora cubensisPythium spp.Rhyzoctonia spp.Sphaerotheca fuligineaVerticillium spp. |Vīrusi un vīrusveidīgie organismi Visi |–Cucurbita maxima | Kukaiņi, ērces un nematodes visās attīstības stadijās BruņutisLaputisMeloidogyne spp.Polyphagotarsonemus latusTetranychys spp.Tripši, bet jo īpaši Frankliniella occidentalis |Vīrusi un vīrusveidīgie organismi Visi |–Cucurbita pepo | Kukaiņi, ērces un nematodes visās attīstības stadijās BruņutisLaputisMeloidogyne spp.Polyphagotarsonemus latusTetranychys spp.Tripši, bet jo īpaši Frankliniella occidentalis |Baktērijas Pseudomonas synringae pv. lachrymans |Sēnītes Fusarium spp.Sphaerotheca fuligineaVerticillium spp. |Vīrusi un vīrusveidīgie organismi Visi, bet jo īpaši gurķu mozaīkas vīruss, ķirbju mozaīkas vīruss, cukīni dzeltenais mozaīkas vīruss un tospovīrusi |–Cynara cardunculus un Cynara scolymus | Kukaiņi, ērces un nematodes visās attīstības stadijās BruņutisLaputisTripši |Sēnītes Bremia lactucaeLeveilulla taurica f. sp. cynaraPythium spp.Rhizoctonia solaniSclerotium rolfsiiSclerotinia sclerotiorumVerticillium dahliae |Vīrusi un vīrusveidīgie organismi Visi |–Foeniculum vulgare | Kukaiņi, ērces un nematodes visās attīstības stadijās BruņutisLaputisTripši |Baktērijas Erwinia carotovora subsp. carotovoraPseudomonas marginalis pv. marginalis |Sēnītes Cercospora foeniculiPhytophthora syringaeSclerotinia spp. |Vīrusi un vīrusveidīgie organismi Seleriju mozaīkas vīruss |–Lactuca sativa | Kukaiņi, ērces un nematodes visās attīstības stadijās LaputisMeloidogyne spp.Tripši, bet jo īpaši Frankliniella occidentalis |Sēnītes Botrytis cinereaBremia lactucaePythium spp. |Vīrusi un vīrusveidīgie organismi Visi, bet jo īpaši salātu dzīslojuma vīruss, salātu mozaīkas vīruss un salātu gredzennekroze |–Lycopersicon lycopersicum | Kukaiņi, ērces un nematodes visās attīstības stadijās BruņutisLaputisHauptidia maroccanaMeloidogyne spp.Tetranychys spp.Tripši, bet jo īpaši Frankliniella occidentalisVasates lycopercici |Baktērijas Pseudomonas synringae pv. tomato |Sēnītes Alternaria solaniCladosporium fulvumColletotrichum coccoidesDidymella lycopersiciFusarium oxysporumLeveillula tauricaPhytophthora nicotianaePyrenochaeta lycopersiciPythium spp.Rhizoctonia solaniSclerotinia sclerotiorumVerticillium spp. |Vīrusi un vīrusveidīgie organismi Visi, bet jo īpaši gurķu mozaīkas vīruss, kartupeļu X vīruss, kartupeļu Y vīruss, tabakas mozaīkas vīruss, tomātu mozaīkas vīruss un tomātu lapu dzeltenās krokošanās vīruss |–Rheum spp. | Baktērijas Agrobacterium tumefaciensErwinia rhapontici |Sēnītes Armillariella melleaVerticillium spp. |Vīrusi un vīrusveidīgie organismi Visi, bet jo īpaši arābes mozaīkas vīruss un rāceņu mozaīkas vīruss |–Solanum melongena | Kukaiņi, ērces un nematodes visās attīstības stadijās BruņutisLaputisHemitarsonemus latusLeptinotarsa decemlineataMeloidogyne spp.Tīklērču dzimtaTripši, bet jo īpaši Frankliniella occidentalis |Sēnītes Fusarium spp.Leveillula taurica f. sp. cynaraRhizoctonia solaniPythium spp.Sclerotinia sclerotiorumVerticillium spp. |Vīrusi un vīrusveidīgie organismi Visi, bet jo īpaši gurķu mozaīkas vīruss, baklažānu mozaīkas vīruss, kartupeļu Y vīruss un tabakas mozaīkas vīruss |--------------------------------------------------


title: Komisijas Direktīva 2007/31/EK ( 2007. gada 31. maijs ), ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK attiecībā uz darbīgās vielas fostiazāta plašāku pielietojumu (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               1.6.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 140/44

      KOMISIJAS DIREKTĪVA 2007/31/EK
   (2007. gada 31. maijs),
   ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK attiecībā uz darbīgās vielas fostiazāta plašāku pielietojumu
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvu 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (1), un jo īpaši tās 6. panta 1. punkta otrās daļas otro ievilkumu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Komisijas Direktīvu 2003/84/EK (2) fostiazātu iekļāva Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā kā darbīgo vielu.

               (2)

               Pieprasot fostiazāta iekļaušanu, šīs vielas ražotājs ISK Biosciences Europe S.A. iesniedza datus par pielietojumu nematožu kontrolei, kas apstiprināja vispārīgo secinājumu, ka var paredzēt to, ka augu aizsardzības līdzekļi, kas satur fostiazātu, atbildīs Direktīvas 91/414/EEK 5. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā paredzētajām nekaitīguma prasībām. Tāpēc fostiazātu iekļāva minētās direktīvas I pielikumā, paredzot īpašus noteikumus, ka dalībvalstis drīkst atļaut lietot minēto vielu tikai kā nematicīdu.

               (3)

               Tagad pieteikuma iesniedzējs ir iesniedzis pieteikumu, lai grozītu minētos īpašos noteikumus, paredzot papildus nematožu kontrolei dažos lauksaimniecības pielietojuma veidos arī pielietojumu attiecībā uz insektu kontroli. Pamatojot šādu plašāku pielietojumu, pieteikuma iesniedzējs iesniedza papildu informāciju.

               (4)

               Nīderlande un Apvienotā Karaliste novērtēja minētā uzņēmuma iesniegto informāciju un datus. Tās attiecīgi 2006. gada maijā un novembrī informēja Komisiju par secinājumu, ka pieprasītais plašākais pielietojums nerada papildu draudus tiem, kas jau ir ņemti vērā Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā paredzētajos īpašajos noteikumos attiecībā uz fostiazātu un Komisijas pārskata ziņojumā par šo vielu. Tas jo īpaši ir spēkā tāpēc, ka plašākais pielietojums attiecas tikai uz kontrolētajiem organismiem, nevis uz Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā paredzētajos īpašajos noteikumos izklāstītajiem pielietošanas parametriem.

               (5)

               Tāpēc īpašo noteikumu grozījumi attiecībā uz fostiazātu ir pamatoti.

               (6)

               Tāpēc attiecīgi jāgroza Direktīva 91/414/EEK.

               (7)

               Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.
   1. pants
   Direktīvas 91/414/EEK I pielikumu groza, kā noteikts šīs direktīvas pielikumā.
   2. pants
   Dalībvalstis vēlākais līdz 2007. gada 1. septembrim pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara Komisijai zināmus minēto noteikumu tekstus, kā arī minēto noteikumu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.
   Tās piemēro šos noteikumus no 2007. gada 2. septembra.
   Kad dalībvalstis pieņem minētos tiesību aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.
   3. pants
   Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   4. pants
   Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

      Briselē, 2007. gada 31. maijā

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Markos KYPRIANOU

      (1)  OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2007/25/EK (OV L 106, 24.4.2007., 34. lpp.).

      (2)  OV L 247, 30.9.2003., 20. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/64/EK (OV L 125, 28.4.2004., 42. lpp.).

      PIELIKUMS
      Direktīvas 91/414/EEK I pielikuma 69. aili aizstāj ar šādu aili:

                     “69

                     Fostiazāts
                     CAS Nr. 98886-44-3
                     CIPAC Nr. 585

                     (RS)-S-sek-butil-o-etil-2-okso-1,3-tiazolidīn-3-ilfosfonotioāts

                     930 g/kg

                     2004. gada 1. janvāris

                     2013. gada 31. decembris

                     Var atļaut lietot tikai kā insekticīdu vai nematicīdu.
                     Lai īstenotu VI pielikuma vienotos principus, ņem vērā pārskata ziņojuma secinājumus par fostiazātu, ko 2003. gada 4. jūlijā pabeidza Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja, un jo īpaši tā I un II papildinājumu. Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstīm:

                                 —

                                 jāpievērš īpaša uzmanība gruntsūdeņu aizsardzībai, ja darbīgo vielu pielieto reģionos, kur augsne ir jutīga pret piesārņojumu un/vai kurus ietekmē klimatiskie apstākļi,

                                 —

                                 jāpievērš īpaša uzmanība putnu un savvaļas zīdītāju aizsardzībai, jo īpaši tad, ja minēto vielu pielieto vaislas sezonā,

                                 —

                                 jāpievērš īpaša uzmanība blakussugu augsnes organismu aizsardzībai.

                           Vajadzības gadījumā jāpiemēro apdraudējumu mazinoši pasākumi. Lai mazinātu apdraudējumu, kas varētu rasties sīkajiem putniem, produkta lietošanu drīkst atļaut, tikai nosakot prasību iestrādāt granulas ļoti dziļi augsnē.
                     Dalībvalstis saskaņā ar 13. panta 5. punktu informē Komisiju par rūpnieciski ražotā tehniskā materiāla specifikāciju.”