title: Padomes Direktīva (1978. gada 17. oktobris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoros

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31978L0933

Oficiālais Vēstnesis L 325 , 20/11/1978 Lpp. 0016 - 0042 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 13 Sējums 9 Lpp. 0100  Speciālizdevums grieķu valodā Nodaļa 13 Sējums 7 Lpp. 0205  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 13 Sējums 9 Lpp. 0100  Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 13 Sējums 9 Lpp. 0097  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 13 Sējums 9 Lpp. 0097

		Padomes Direktīva(1978. gada 17. oktobris)par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoros(78/933/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 100. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [1],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [2],tā kā tehniskās prasības, kas saskaņā ar valsts likumiem jāievēro attiecībā uz traktoriem, cita starpā skar apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu;tā kā šīs prasības dažādās dalībvalstīs atšķiras; tā kā tāpēc visās dalībvalstīs papildus esošajiem noteikumiem vai to vietā būtu jāpieņem vienādas prasības, jo īpaši, lai dotu iespēju piemērot visiem traktoru tipiem EEK tipa apstiprināšanas procedūru, kas ir noteikta ar Padomes 1974. gada 4. marta Direktīvu 74/150/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoru tipa apstiprinājumu [3];tā kā kopīgās prasības attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzbūvi būs turpmāku īpašu direktīvu tēma;tā kā dalībvalstu tiesību aktu tuvināšana attiecībā uz traktoriem paredz to, ka dalībvalstis savstarpēji atzīst testus, ko katra no tām veic, pamatojoties uz kopīgajām prasībām; tā kā, lai šī kārtība pienācīgi darbotos, visām dalībvalstīm šīs prasības jāsāk piemērot vienā un tajā pašā dienā,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pants1. "Lauksaimniecības vai mežsaimniecības traktors" ir jebkurš mehāniskais transportlīdzeklis, kam ir riteņi vai kāpurķēdes un vismaz divas asis un kura galvenā funkcija ir vilces spēka radīšana, un kurš ir īpaši projektēts, lai vilktu, stumtu, pārvietotu vai darbinātu noteiktus lauksaimniecības vai mežsaimniecības darbarīkus, mehānismus vai piekabes. Tas var būt aprīkots kravu un pasažieru pārvadāšanai.2. Šī direktīva attiecas tikai uz iepriekšējā punktā definētajiem traktoriem, kuri aprīkoti ar pneimatiskām riepām un kuriem ir divas asis, un kuru maksimālais projektētais ātrums ir no 6 līdz 25 km/h.2. pantsDalībvalstis nedrīkst atteikties piešķirt EEK tipa vai valsts tipa apstiprinājumu, atsaucoties uz traktorā uzstādītām obligātajām vai papildu apgaismes ierīcēm un gaismas signālierīcēm, kas uzskaitītas I pielikuma 1.5.7. līdz 1.5.21. punktā, ja tās ir uzstādītas saskaņā ar šajā pielikumā izklāstītajām prasībām.3. pantsDalībvalstis nedrīkst atteikt reģistrāciju vai aizliegt pārdot, sākt ekspluatēt vai izmantot jebkuru traktoru, atsaucoties uz tādu obligāto vai papildu apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu, kas uzskaitītas I pielikuma 1.5.7. līdz 1.5.21. punktā, ja tās ir uzstādītas saskaņā ar tajā pielikumā izklāstītajām prasībām.4. pantsDalībvalsts, kas ir piešķīrusi EEK tipa apstiprinājumu, veic vajadzīgos pasākumus, lai tā tiktu informēta par visiem pārveidojumiem, kas skar jebkuru I pielikuma 1.1. punktā minēto detaļu vai parametru. Šīs dalībvalsts kompetentās iestādes lemj par to, vai būtu atkārtoti jāveic pārveidota traktoru tipa testi un jāsastāda jauns ziņojums. Ja minētie testi liecina par neatbilstību šīs direktīvas prasībām, pārveidošanu neapstiprina.5. pantsJebkurus grozījumus, kas vajadzīgi, lai pielikumu prasības pielāgotu tehnikas attīstībai, pieņem saskaņā ar Padomes Direktīvas 74/150/EEK 13. pantā noteikto procedūru.6. pantsNo šīs direktīvas īstenošanas dienas pārstāj piemērot Padomes 1975. gada 20. maija Direktīvu 75/323/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz elektroinstalācijas pieslēgumu lauksaimniecības vai mežsaimniecības darbarīku, mehānismu vai piekabju apgaismes ierīcēm un gaismas signālierīcēm, ar ko aprīkoti lauksaimniecības vai mežsaimniecības riteņtraktori [4].7. pants1. Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvi un administratīvi akti, kas ir vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības 18 mēnešu laikā pēc tās paziņošanas, un tās tūlīt par to informē Komisiju.2. Dalībvalstis paziņo Komisijai savu tiesību aktu noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.8. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Luksemburgā, 1978. gada 17. oktobrīPadomes vārdā –priekšsēdētājsK. von Dohnanyi[1] OV C 5, 8.1.1975., 54. lpp.[2] OV C 47, 27.2.1975., 43. lpp.[3] OV L 84, 28.3.1974., 10. lpp.[4] OV L 147, 9.6.1975., 38. lpp.--------------------------------------------------I PIELIKUMSAPGAISMES IERĪČU UN GAISMAS SIGNĀLIERĪČU UZSTĀDĪŠANA1. DEFINĪCIJAS1.1. Traktoru tips atkarībā no apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanas"Traktoru tips atkarībā no apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanas" ir traktori, kas neatšķiras pēc šādām būtiskām pazīmēm:1.1.1. traktora gabarīti un ārējā forma;1.1.2. ierīču skaits un izvietojums.Tāpat uzskata, ka pie dažādiem tipiem nepieder: traktori, kas atšķiras iepriekšminētā 1.1.1. un 1.1.2. punkta nozīmē, bet ne tik lielā mērā, lai tas skartu attiecīgajam traktoru tipam noteikto lukturu tipus, skaitu, izvietojumu un ģeometrisko redzamību, kā arī traktori, kuri ir vai nav aprīkoti ar papildu lukturiem.1.2. Šķērsplakne"Šķērsplakne" ir vertikāla plakne, kas ir perpendikulāra traktora gareniskajai vidus plaknei.1.3. Traktors bez kravas"Traktors bez kravas" ir darbam derīgs traktors, kā tas noteikts Direktīvas 74/150/EEK I pielikuma 2.4. punktā, informācijas dokumenta paraugā.1.4. Traktors ar kravu"Traktors ar kravu" ir traktors, kas piekrauts līdz tehniski maksimāli pieļaujamam svaram, ko norādījis ražotājs, kurš arī nosaka šā svara sadali starp asīm.1.5. Lukturis"Lukturis" ir ierīce, kas paredzēta ceļa apgaismošanai (galvenais lukturis) vai gaismas signāla raidīšanai. Pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturi un atstarotāji arī ir uzskatāmi par lukturiem.1.5.1. Līdzvērtīgi lukturi"Līdzvērtīgi lukturi" ir lukturi ar vienādām funkcijām, kas ir atļauti valstī, kur reģistrēts traktors; šie lukturi var atšķiries pēc raksturlielumiem no lukturiem, ar kuriem aprīkots traktors apstiprināšanas brīdī, ja vien tie atbilst šā pielikuma prasībām.1.5.2. Neatkarīgi lukturi"Neatkarīgi lukturi" ir lukturi ar atsevišķu optisko stiklu, atsevišķu gaismas avotu un atsevišķu luktura korpusu.1.5.3. Grupētie lukturi"Grupētie lukturi" ir ierīces ar atsevišķu optisko stiklu, atsevišķu gaismas avotu, bet kopēju luktura korpusu.1.5.4. Kombinēti lukturi"Kombinētie lukturi" ir ierīces ar atsevišķu optisko stiklu, bet kopēju gaismas avotu un kopēju luktura korpusu.1.5.5. Savstarpēji apvienoti lukturi"Savstarpēji apvienoti lukturi" ir ierīces ar atsevišķu gaismas avotu (vai vienu gaismas avotu, kas darbojas dažādos režīmos), pilnībā vai daļēji kopēju optisko stiklu un kopēju luktura korpusu.1.5.6. Aizsedzams apgaismes lukturis"Aizsedzams apgaismes lukturis" ir priekšējais lukturis, kuru var daļēji vai pilnīgi aizsegt, kad to nelieto. To var panākt ar aizbīdāmā vāka palīdzību, grozot priekšējo lukturi vai jebkurā citā piemērotā veidā. Apzīmējot aizsedzamo lukturi, kuru grozot ir iespējams iegremdēt korpusā, galvenokārt lieto vārdu "ievelkamais".1.5.6.1. Grozāmi lukturi"Grozāmi lukturi" ir traktorā uzstādīti lukturi, kurus var grozīt attiecībā pret to un kuru optisko stiklu nevar nosegt.1.5.7. Galvenais tālās gaismas lukturis"Galvenais tālās gaismas lukturis" ir lukturis, ko izmanto garāka ceļa posma apgaismošanai traktora priekšā.1.5.8. Galvenais tuvās gaismas lukturis"Galvenais tuvās gaismas lukturis" ir lukturis, ko izmanto ceļa apgaismošanai traktora priekšā, lai nevajadzīgi neapžilbinātu vai citādi netraucētu pretimbraucējus un citus satiksmes dalībniekus.1.5.9. Priekšējais miglas lukturis"Priekšējais miglas lukturis" ir lukturis, ko izmanto, lai labāk apgaismotu ceļu miglā, sniegputenī, stiprā lietū vai putekļu mākonī.1.5.10. Atpakaļgaitas lukturis"Atpakaļgaitas lukturis" ir lukturis, ko izmanto ceļa apgaismošanai traktora aizmugurē un lai brīdinātu pārējos satiksmes dalībniekus, ka traktors brauc atpakaļgaitā vai gatavojas to darīt.1.5.11. Virzienrādītājs"Virzienrādītājs" ir lukturis, ko izmanto, lai parādītu pārējiem satiksmes dalībniekiem, ka vadītājs gatavojas pagriezties pa labi vai pa kreisi.1.5.12. Avārijas signāls"Avārijas signāls" ir ierīce, kas ļauj vienlaicīgi iedarbināt visus traktora virzienrādītājus, lai pievērstu uzmanību tam, ka traktors šobrīd rada īpašas briesmas pārējiem satiksmes dalībniekiem.1.5.13. Bremžu signāllukturis"Bremžu signāllukturis" ir lukturis, ko izmanto, lai brīdinātu pārējos satiksmes dalībniekus traktora aizmugurē, ka tā vadītājs ir iedarbinājis darba bremzes.1.5.14. Pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturi"Pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturis" ir ierīce, ko izmanto, lai apgaismotu vietu, kas paredzēta numura zīmei; tajā var ietilpt vairāki optiskie elementi.1.5.15. Priekšējais gabarītgaismas (sānu) lukturis"Priekšējais gabarītgaismas (sānu) lukturis" ir lukturis, ko izmanto, lai brīdinātu par traktora klātieni un tā platumu tos, kas atrodas priekšā.1.5.16. Pakaļējais gabarītgaismas (sānu) lukturis"Pakaļējais gabarītgaismas (sānu) lukturis" ir lukturis, ko izmanto, lai brīdinātu par traktora klātieni un tā platumu tos, kas atrodas aizmugurē.1.5.17. Pakaļējais miglas lukturis"Pakaļējais miglas lukturis" ir lukturis, ko izmanto, lai biezā miglā traktors būtu vieglāk saredzams no aizmugures.1.5.18. Stāvgaismas lukturis"Stāvgaismas lukturis" ir lukturis, ko izmanto, lai pievērstu uzmanību traktora klātienei, tam stāvot bez piekabes apdzīvotā vietā. Šādos apstākļos tas aizvieto priekšējos un pakaļējos gabarītgaismas (sānu) lukturus.1.5.19. Kontūrgaismu lukturis"Kontūrgaismu lukturi" ir lukturi, kuri novietoti galējā ārmalā pēc iespējas tuvāk traktora augšgalam un kuriem būtu skaidri jāparāda traktora kopējais platums. Tie paredzēti dažiem traktoriem kā papildinājums traktora priekšējiem un pakaļējiem gabarītgaismas (sānu) lukturiem, lai pievērstu īpašu uzmanību tā gabarītiem.1.5.20. Atstarotājs"Atstarotājs" ir ierīce, ko izmanto, lai brīdinātu par traktora klātieni, atstarojot gaismu, kas nāk no gaismas avota, kurš nav saistībā ar traktoru un kuram blakus atrodas vērotājs.Šajā direktīvā par atstarotājiem neuzskata:- retroreflektīvas numura zīmes,- citas plāksnes un retroreflektīvus signālus, kas jāizmanto saskaņā ar dalībvalsts noteikumiem par noteiktām transportlīdzekļu kategorijām vai noteiktiem darbības veidiem.1.5.21. Darba lukturis"Darba lukturis" ir ierīce darba vietas vai darba norises apgaismošanai.1.6. Luktura apgaismojošā virsma1.6.1. Gaismas ierīces apgaismojošā virsma"Gaismas ierīces apgaismojošā virsma" (1.5.7. līdz 1.5.10. punkts) ir atstarotāja pilnas apertūras taisnleņķa projekcija šķērsplaknē. Ja luktura stikls (vai stikli) nosedz tikai daļu no atstarotāja pilnās apertūras, tad vērā ņem tikai šīs daļas projekciju. Priekšējam tuvās gaismas lukturim griezuma pusē apgaismojošo virsmu ierobežo griezuma līnijas redzamā projekcija uz optiskā stikla. Ja atstarotājs un stikls ir regulējami, tie jānoregulē vidējā pozīcijā.1.6.2. Signālluktura apgaismojošā virsma, izņemot atstarotāju"Signālluktura (izņemot atstarotāju) apgaismojošā virsma" (1.5.11. līdz 1.5.19. punkts) ir luktura taisnleņķa projekcija plaknē, kas ir perpendikulāra tā pamatasij un ir saskarē ar luktura ārējo gaismas emisijas virsmu; šo projekciju ierobežo šajā plaknē esošo aizsegu malas, no kuriem katrs ļauj tikai 98 % no luktura gaismas intensitātes plūst pamatass virzienā. Nosakot apgaismojošās virsmas apakšējo, augšējo un sānu robežu, izmanto tikai aizsegus ar horizontālām vai vertikālām malām.1.6.3. Atstarotāja apgaismojošā virsma"Atstarotāja apgaismojošā virsma" (1.5.20.) ir atstarotāja atstarojošās virsmas taisnleņķa projekcija plaknē, kura ir perpendikulāra tā pamatasij un kuru ierobežo plaknes, kas skar atstarotāja gaismas projekcijas virsmas ārējās malas un ir paralēlas šai asij. Nosakot apgaismojošās virsmas apakšējo, augšējo un sānu robežu, izmanto tikai vertikālas un horizontālas plaknes.1.6.4. Gaismas emisijas ārējās virsmasNoteikta novērošanas virziena "gaismas emisijas ārējās virsmas" ir gaismas emisijas virsmas taisnleņķa projekcija plaknē, kas ir perpendikulāra novērošanas virzienam (sk. zīmējumu 1. papildinājumā).1.7. Pamatass"Pamatass" ir gaismas signāla raksturīgā ass, ko luktura ražotājs nosaka kā atskaites virzienu (H = 0º, V = 0º) fotometriskajos mērījumos un uzstādot lukturi uz traktora.1.8. Atskaites punkts"Atskaites punkts" ir ražotāja noteiktais pamatass un gaismas emisijas ārējās virsmas krustošanās punkts.1.9. Ģeometriskās redzamības leņķi"Ģeometriskās redzamības leņķi" ir leņķi, kas norobežo minimālā telpiskā leņķa laukumu, kurā jābūt redzamai luktura gaismas emisijas ārējai virsmai. Šo telpiskā leņķa laukumu ierobežo tādas sfēras segmenti, kuras centrs sakrīt ar luktura atskaites punktu un kuras ekvators ir paralēls zemei. Šos segmentus nosaka attiecībā pret pamatasi. Horizontālie β leņķi atbilst garumam, bet vertikālie α leņķi – platumam. Ģeometriskās redzamības leņķu iekšpusē nedrīkst būt šķēršļi gaismas izplatīšanai no jebkuras luktura gaismas emisijas ārējās virsmas daļas.Ja lukturis ir jāapstiprina, tas neattiecas uz šķēršļiem, kas pastāv luktura apstiprināšanas laikā.1.10. Galējā ārmala"Galējā ārmala" traktora abās pusēs ir plakne, kas ir paralēla traktora gareniskajai vidus plaknei un sakrīt ar tā sānu ārējo malu, neņemot vērā, ka ārpus tās paliek:1.10.1. riepas netālu no vietas, kur tās saskaras ar zemi, un riepu spiediena mērītāju savienojumi;1.10.2. jebkuras pretslīdēšanas ierīces, kas var būt uzliktas riteņiem;1.10.3. atpakaļskata spoguļi;1.10.4. virzienrādītāji sānos, kontūrgaismu lukturi, priekšējie un pakaļējie gabarītgaismas (sānu) lukturi, kā arī stāvgaismas lukturi;1.10.5. traktoram uzliktas muitas plombas un ierīces, kas palīdz piestiprināt un aizsargāt šīs plombas.1.11. Kopējais platums"Kopējais platums" ir attālums starp divām vertikālajām plaknēm, kas noteiktas 1.10. punktā.1.12. Vienots lukturis"Vienots lukturis" ir jebkurš divu vai vairāku identisku vai atšķirīgu lukturu apvienojums, kuri neatšķiras pēc funkcijas un krāsas, ja tajā ietilpst ierīces, kuru gaismas emisijas kopvirsmas projekcija noteiktā šķērsplaknē aizņem 60 % vai vairāk platības vismazākajā taisnstūrī, kas aptver iepriekš minēto lukturu gaismas emisijas virsmas projekciju, ar nosacījumu, ka šis apvienojums, ja tas ir vajadzīgs, apstiprināts kā vienots lukturis.Šāda iespējama apvienošana neskar galvenos tālās gaismas lukturus, galvenos tuvās gaismas lukturus un priekšējos miglas lukturus.1.13. Divi lukturi vai lukturu pāris"Divi lukturi" vai "lukturu pāris" ir vienota gaismas emisijas virsma gaismas joslas formā, ja to novieto simetriski attiecībā pret traktora garenisko vidus plakni un kuras abas malas atrodas ne tuvāk ka 400 mm attālumā no traktora galējās ārmalas, un tās garums ir vismaz 800 mm. Šādas joslas apgaismošanu nodrošina vismaz ar diviem gaismas avotiem, kas atrodas pēc iespējas tuvāk tās galiem. Gaismas emisijas virsmu drīkst veidot vairāki cits citam līdzās novietoti elementi ar nosacījumu, ka vairāku atsevišķo gaismas emisijas virsmu projekcija vienā un tajā pašā šķērsplaknē aizņem ne mazāk kā 60 % platības mazajā taisnstūrī, kas aptver šo atsevišķo gaismas emisijas virsmu projekcijas.1.14. Attālums starp diviem lukturiem"Attālums starp diviem lukturiem", kas ir vērsti vienā virzienā, ir attālums starp divu saskaņā ar 1.6. punktā minēto gadījumu noteikto apgaismojošo virsmu kontūru taisnleņķa projekcijām plaknē, kas ir perpendikulāra minētajam virzienam.1.15. Papildu lukturis"Papildu lukturis" ir lukturis, kura uzstādīšana ir ražotāja brīva izvēle.1.16. Darbības indikators"Darbības indikators" ir indikators, kas uzrāda, vai iedarbinātā ierīce darbojas pareizi.1.17. Kontūra indikators"Kontūra indikators" ir indikators, kas uzrāda, ka ierīce ir ieslēgta, bet neuzrāda, vai tā darbojas pareizi.2. PIETEIKUMS EEK TIPA APSTIPRINĀJUMAM2.1. Pieteikumu traktoru tipa EEK tipa apstiprinājumam attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu iesniedz traktoru ražotājs vai tā pārstāvis.2.2. Tam pievieno šādus dokumentus trijos eksemplāros un vēl šādas ziņas:2.2.1. traktoru tipa aprakstu, norādot 1.1. punktā minēto informāciju;2.2.2. to ierīču sarakstu, ko ražotājs ir noteicis apgaismes un gaismas signalizācijas montāžai. Attiecībā uz katru funkciju sarakstā var iekļaut vairākus ierīces tipus. Par katru ierīču tipu jābūt pienācīgai dokumentācijai (piemēram, detaļas tipa apstiprinājuma zīmei, ražotāja vārdam un adresei utt.). Sarakstā var arī iekļaut šādu papildinformāciju attiecībā uz katru funkciju: "vai līdzvērtīgas ierīces";2.2.3. apgaismes ierīču un gaismas signālierīču kopējo izkārtojuma shēmu, norādot dažādu traktora lukturu novietojumu;2.2.4. katra atsevišķa luktura shēmu (shēmas), norādot apgaismojošās virsmas, kā tas noteikts 1.6. punktā.2.3. Tehniskajai iestādei, kas piešķir apstiprinājumu, testam jānogādā traktors bez kravas ar uzstādītajām apgaismes ierīcēm un gaismas signālierīcēm, kā tas norādīts 2.2.2. punktā un kas ir tipisks apstiprināmā traktoru tipa paraugs.2.4. Tipa apstiprinājuma dokumentam pievieno dokumentu, kas paredzēts II pielikumā.3. VISPĀRĒJI NORĀDĪJUMI3.1. Apgaismes ierīces un gaismas signālierīces jāuzstāda tā, lai normālos ekspluatācijas apstākļos un neatkarīgi no vibrācijas, kurai tās var būt pakļautas, tās saglabā šajā pielikumā norādītās īpašības un nodrošina traktora atbilstību šā pielikuma prasībām. It īpaši jāizslēdz nejauša lukturu kārtības izjaukšana.3.1.1. Traktoriem jābūt aprīkotiem ar elektroinstalācijas savienojumiem, kas ļauj izmantot pārnēsājamo gaismas signalizācijas ierīci. Traktoriem it īpaši jābūt aprīkotiem ar pastāvīgi pievienotu kontaktligzdu saskaņā ar ISO R 1724 (Elektroinstalācijas savienojumi transportlīdzekļiem ar 6 vai 12 voltu elektrisko iekārtu, ko izmanto galvenokārt vieglajos personiskajos automobiļos un vieglajās piekabēs vai apdzīvojamos autofurgonos) (pirmais izdevums, 1970. gada aprīlis) vai ISO R 1185 standartu (Elektroinstalācijas savienojumi starp vilcēju un velkamo transportlīdzekli ar 24 voltu elektrisko iekārtu, ko izmanto starptautiskos komercpārvadājumos) (pirmais izdevums, 1970. gada marts). Izmantojot ISO R 1185 standartu, 2. kontakta funkcija aprobežojas ar pakaļējo gabarītgaismas (sānu) lukturi un kontūrgaismu lukturi kreisajā pusē.3.2. Gaismas lukturi, kas norādīti 1.5.7., 1.5.8. un 1.5.9. punktā, jāuzstāda tā, lai varētu viegli veikt to izlīdzināšanu vajadzīgajā virzienā.3.3. Visām gaismas signalizācijas ierīcēm, uzstādot tās uz traktora, luktura pamatasij jābūt paralēlai traktora balsta plaknei uz ceļa, kā arī traktora gareniskajai plaknei. Katrā virzienā ir pieļaujama ± 3° pielaide. Turklāt jāievēro visi ražotāja noteiktie īpašie norādījumi attiecībā uz uzstādīšanu.3.4. Ja īpašu norādījumu nav, lukturu augstumu un izlīdzināšanu pārbauda, novietojot traktoru bez kravas uz līdzenas, horizontālas virsmas.3.5. Ja īpašas prasības nepastāv, lukturi, kas veido pāri:3.5.1. uz traktora jāuzstāda simetriski attiecībā pret garenisko vidus plakni;3.5.2. ir savstarpēji simetriski attiecībā pret garenisko vidus plakni;3.5.3. atbilst vienādiem kolorimetriskiem parametriem;3.5.4. būtībā uzrāda identiskus fotometriskos parametrus.3.6. Attiecībā uz traktoriem ar asimetrisku ārējo formu, ciktāl iespējams, jāievēro 3.5.1. un 3.5.2. punkta prasības. Uzskata, ka šīs prasības ir ievērotas, ja ir panākts vienāds divu lukturu attālums no gareniskās vidus plaknes un no balsta plaknes uz zemes.3.7. Lukturi, kas pilda dažādas funkcijas, var būt patstāvīgi vai grupēti, kombinēti vai savstarpēji apvienoti vienā ierīcē, ar nosacījumu, ka katrs šāds lukturis atbilst tam piemērojamajām prasībām.3.8. Maksimālo augstumu virs zemes mēra no apgaismojošās virsmas augstākā punkta, bet minimālo augstumu – no zemākā punkta.3.9. Ja nepastāv īpašas prasības, neviens cits lukturis, izņemot virzienrādītājus un avārijas signālu, nedrīkst izstarot mirgojošu gaismu.3.10. Sarkana gaisma nedrīkst būt redzama priekšpusē un balta gaisma aizmugurē, izņemot atpakaļgaitas luktura un darba luktura gaismu.Uzskata, ka šī prasība ir ievērota, ja:3.10.1. attiecībā uz sarkanas gaismas redzamību priekšpusē: sarkanu gaisma nevar tieši redzēt novērotājs, kas 1. joslas robežās pārvietojas šķērsplaknē, kura atrodas 25 m attālumā no traktora priekšgala (sk. 1. zīmējumu 2. papildinājumā);3.10.2. attiecībā uz baltas gaismas redzamību aizmugurē: baltu gaismu nevar tieši redzēt novērotājs, kas 2. joslas robežās pārvietojas šķērsplaknē, kura atrodas 25 m attālumā no traktora aizmugures (sk. 2. zīmējumu 2. papildinājumā).3.10.3. Novērotājam redzamo 1. un 2. joslu attiecīgās plaknes ierobežo šādi:3.10.3.1. augšā – divas horizontālas plaknes, kas atrodas attiecīgi 1 m un 2,2 m virs zemes;3.10.3.2. platumā – divas vertikālas plaknes, kas virzienā uz priekšu un uz aizmuguri attiecīgi veido 15° leņķi, kā arī uz ārpusi no traktora vidus plaknes, kas šķērso vertikālo plakņu saskares punktu (vai punktus), kuras ir paralēlas traktora gareniskajai vidus plaknei, un ierobežo traktora kopējo platumu, kad tam ir liels starpriteņu attālums.Ja ir vairāki saskares punkti, 1. joslai izvēlas to, kas atrodas vistālāk uz priekšu, un 2. joslai izvēlas to, kas atrodas vistālāk uz aizmuguri.3.11. Elektroinstalācijas savienojumiem jābūt tādiem, lai priekšējos un pakaļējos gabarītgaismas (sānu) lukturus, kontūrgaismu lukturus, ja tādi ir, un pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturi varētu ieslēgt un izslēgt tikai vienlaicīgi.3.12. Elektroinstalācijas savienojumiem jābūt tādiem, lai priekšējos tālās un tuvās gaismas lukturus, kā arī priekšējos un pakaļējos miglas lukturus nevarētu ieslēgt, ja nav ieslēgti arī 3.11. punktā minētie lukturi. Šī prasība tomēr neattiecas uz galvenajiem tālās gaismas un tuvās gaismas lukturiem, ja periodiski ar īsu laika intervālu raida mirgojošus gaismas signālus ar galvenajiem tuvās gaismas lukturiem vai mirgojošus signālus ar galvenajiem tālās gaismas lukturiem, vai pamīšus ar īsu laika intervālu ieslēdz galvenos tuvās un tālās gaismas lukturus.3.13. Lukturu vai atstarotāju raidītās gaismas krāsa ir šāda:- galvenajam tālās gaismas lukturim – balta vai selektīvi dzeltena,- galvenajam tuvās gaismas lukturim – balta vai selektīvi dzeltena,- priekšējam miglas lukturim – balta vai dzeltena,- atpakaļgaitas lukturim – balta,- virzienrādītājam – dzeltena,- avārijas signālam – dzeltena,- bremžu signāllukturim– sarkana,- pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturim – balta,- priekšējam gabarītgaismas (sānu) lukturim – balta; ir pieļaujama selektīvi dzeltena gaisma, ja priekšējais gabarītgaismas (sānu) lukturis ir selektīvi dzeltens priekšējais lukturis,- pakaļējam gabarītgaismas (sānu) lukturim – sarkana,- pakaļējam miglas lukturim – sarkana,- stāvgaismas lukturim – priekšā balta, aizmugurē sarkana, dzeltena, ja tas ir apvienots ar virzienrādītāju sānos,- darba lukturim – nav noteikta,- kontūrgaismu lukturim – priekšā balta, aizmugurē sarkana,- pakaļējam atstarotājam, kam nav trīsstūra forma – sarkana.Tajā pašā laikā, kamēr vēl nepiemēro visas prasības, kas vajadzīgas transportlīdzekļa EEK tipa apstiprinājuma saņemšanai, gaismas krāsas izvēle, ko izstaro galvenie tālās gaismas un tuvās gaismas lukturi, paliek dalībvalstu ziņā.3.14. Kontūra indikatoru funkciju var veikt darbības indikatori.3.15. Aizsedzamie lukturi3.15.1. Ir aizliegts aizsegt lukturus, izņemot galvenos tālās gaismas lukturus, galvenos tuvās gaismas lukturus un priekšējos miglas lukturus, kurus drīkst aizsegt, ja tos neizmanto.3.15.2. Gaismas ierīcei jāpaliek darba stāvoklī arī tad, ja ir novēroti 3.15.2.1. punktā minētie darbības traucējumi, vieni paši vai kopā ar traucējumiem, kas aprakstīti 3.15.2.2. punktā.3.15.2.1. Nav elektrības luktura regulēšanai.3.15.2.2. Elektriskās ķēdes pārrāvums, pilnā pretestība vai īsslēgums ar zemi, hidraulisko vai pneimatisko pievadu, Boudena kabeļu, solenoīdu vai citu to elementu bojājumi, kas kontrolē vai pārraida enerģiju, kura paredzēta aizsegierīces iedarbināšanai.3.15.3. Ja bojājums skar aizsegierīces regulēšanu, jābūt iespējai iedarbināt aizsedzamo gaismas ierīci bez darbarīku palīdzības.3.15.4. Jāpastāv iespējai pārslēgt gaismas ierīces darba stāvoklī un ieslēgt tās ar vienu un to pašu kontrolierīci, kas neizslēdz iespēju pārslēgt tās darba stāvoklī, neieslēdzot. Tomēr, ja runa ir par grupētiem galvenajiem tālās gaismas un tuvās gaismas lukturiem, iepriekš minētajai kontrolierīcei tikai jāiedarbina galvenie tuvās gaismas lukturi.3.15.5. Jāizslēdz iespēja no vadītāja vietas apzināti apstādināt ieslēgtos galvenos lukturus, pirms tie sasnieguši darba stāvokli. Ja pastāv risks apžilbināt citus satiksmes dalībniekus, kamēr galvenie lukturi ir kustībā, tie drīkst iedegties, tikai sasniedzot galīgo stāvokli.3.15.6. Temperatūras diapazonā no – 30° līdz + 50 °C gaismas ierīcei jāsasniedz pilnīgi atvērtais stāvoklis triju sekunžu laikā pēc vadības ierīces iedarbināšanas.3.16. Grozāmie lukturi3.16.1. Traktoros ar 1150 mm vai mazāku attālumu starp riteņiem var mainīt virzienrādītāju, priekšējo un pakaļējo gabarītgaismas (sānu) lukturu un bremžu signālluktura novietojumu ar nosacījumu, ka:3.16.1.1. šie lukturi paliek redzami pat pēc novietojuma maiņas;3.16.1.2. šos lukturus var nobloķēt vajadzīgajā stāvoklī atkarībā no satiksmes apstākļiem. Bloķēšanai jābūt automātiskai.4. ATSEVIŠĶI NOTEIKUMI4.1. Galvenais tālās gaismas lukturis4.1.1. UzstādīšanaPēc izvēles.4.1.2. SkaitsDivi vai četri.4.1.3. IzkārtojumsNav īpaši noteikts.4.1.4. Novietojums4.1.4.1. PlatumāApgaismojošās virsmas ārmalas nekādā gadījumā nedrīkst būt tuvāk traktora galējai ārmalai kā galveno tuvās gaismas lukturu ārmalas.4.1.4.2. AugstumāNav īpaši noteikts.4.1.4.3. GarumāPēc iespējas tuvāk traktora priekšgalam; taču izstarojamā gaisma nekādā gadījumā nedrīkst radīt neērtības vadītājam, vienalga tieši vai netieši, caur atpakaļskata spoguli un/vai citām atstarojošām virsmām uz traktora.4.1.5. Ģeometriskā redzamībaApgaismojošās virsmas redzamība, ieskaitot tās redzamību laukumos, kas šķiet neapgaismoti attiecīgajā novērošanas virzienā, jānodrošina diverģējošajā telpā, kuras kontūras nosaka līnijas, kas savienojas ar apgaismojošās virsmas perimetru un veido vismaz 5° leņķi ar priekšējā luktura pamatasi.4.1.6. Izlīdzināšanas virziensUz priekšu.Bez ierīcēm, kas ir vajadzīgas pareizas iestatīšanas kontrolei, un ja ir divi priekšējo tālās gaismas lukturu pāri, vienu pāri, kurā ietilps galvenie lukturi, kas nodrošina tikai tālo gaismu, drīkst grozīt atbilstoši stūres bloķēšanas leņķim ap asi, kura ir gandrīz vertikāla.4.1.7. Drīkst"grupēt"ar galveno tuvās gaismas lukturi un citiem priekšējiem lukturiem.4.1.8. Nedrīkst kombinētne ar vienu citu lukturi.4.1.9. Drīkst būt"savstarpēji apvienoti":4.1.9.1. ar galveno tuvās gaismas lukturi, ja galvenais tālās gaismas lukturis ir grozāms atbilstīgi stūres bloķēšanas leņķim;4.1.9.2. ar priekšējo gabarītgaismas (sānu) lukturi;4.1.9.3. ar priekšējo miglas lukturi;4.1.9.4. ar stāvgaismas lukturi.4.1.10. Elektriskais saslēgums4.1.10.1. Galvenos tālās gaismas lukturus drīkst ieslēgt tikai vienlaicīgi vai pārī. Pārslēdzot no tuvās uz tālo gaismu, jābūt ieslēgtam vismaz vienam tālās gaismas pārim. Pārslēdzot no tālās uz tuvo gaismu, jābūt vienlaicīgi ieslēgtiem visiem galvenajiem tālās gaismas lukturiem.4.1.10.2. Tuvā gaisma drīkst palikt ieslēgta vienā laikā ar tālo gaismu.4.1.11. Kontūra indikatorsJābūt obligāti.4.1.12. Citas prasības4.1.12.1. Vienlaicīgi ieslēdzamo tālās gaismas lukturu kopējā maksimālā intensitāte nedrīkst pārsniegt 225000 cd.4.1.12.2. Maksimālo intensitāti iegūst, saskaitot kopā atsevišķās maksimālās intensitātes, kas izmērītas detaļu tipa apstiprināšanas laikā un ir noteiktas attiecīgajos apstiprinājuma sertifikātos.4.2. Galvenie tuvās gaismas lukturi4.2.1. UzstādīšanaJābūt obligāti.4.2.2. SkaitsDivi.4.2.3. IzkārtojumsNav īpaši noteikts.4.2.4. Novietojums.4.2.4.1. PlatumāNav īpaši noteikts.4.2.4.2. Augstums virs zemes:4.2.4.2.1. ja ir uzstādīti tikai divi galvenie tuvās gaismas lukturi:- vismaz 500 mm,- ne vairāk kā 1200 mm.Šo attālumu drīkst palielināt līdz 1500 mm, ja uzbūves īpatnību dēļ 1200 mm augstums neder, ņemot vērā traktora izmantošanas apstākļus un darba aprīkojumu;4.2.4.2.2. traktoriem, kam priekšgalā var uzstādīt pārvietojamas ierīces, papildus 4.2.4.2.1. punktā minētajiem lukturiem atļauj ne augstāk par 2800 mm uzstādīt divus galvenos tuvās gaismas lukturus, ja:- ir tāds elektriskais saslēgums, kas neļauj vienlaicīgi ieslēgt divus galveno tuvās gaismas lukturu pārus,- papildu galvenie tuvās gaismas lukturi ir savstarpēji apvienoti vai grupēti ar papildu priekšējiem gabarītgaismas (sānu) lukturiem.4.2.4.3. GarumāPēc iespējas tuvāk traktora priekšgalam; taču izstarojamā gaisma nekādā gadījumā nedrīkst radīt neērtības vadītājam, vienalga tieši vai netieši, caur atpakaļskata spoguļiem un/vai citām atstarojošajām virsmām uz traktora.4.2.5. Ģeometriskā redzamībaTo raksturo α un β lenķi, kā tas norādīts 1.9. punktā:α = 15o uz augšu un 10o uz leju,β = 45o uz āru un 5o uz iekšu.Šajā laukumā jābūt redzamai gandrīz visai luktura gaismu izstarojošai virsmai.Paneļu vai citu aprīkojuma elementu atrašanās luktura tuvumā nedrīkst izraisīt sekundārus efektus, kas var radīt neērtības pārējiem satiksmes dalībniekiem.4.2.6. Izlīdzināšanas virziens4.2.6.1. Galveno tuvās gaismas lukturu izlīdzināšana nedrīkst atšķirties atkarībā no stūres bloķēšanas leņķa.4.2.6.2. Ja galveno tuvās gaismas lukturu augstums vienāds ar vai pārsniedz 500 mm un ir vienāds ar vai mazāks par 1200 mm, jāpastāv iespējai nolaist tuvo gaismu zemāk par 0,5 līdz 4 %.4.2.6.3. Ja galveno tuvās gaismas lukturu augstums pārsniedz 1200, bet nepārsniedz 1500 mm, 4.2.6.2. punktā noteikto 4 % ierobežojumu var palielināt līdz 6 %; 4.2.4.2.2. punktā minētie galvenie tuvās gaismas lukturi jāizlīdzina tā, lai horizontālā līnija, kas atdala apgaismoto joslu no neapgaismotās, veicot mērījumus 15 m attālumā no luktura, atrastos tādā augstumā, kurš ir vienāds tikai ar pusi attāluma no zemes līdz luktura centram.4.2.7. Drīkst"grupēt"ar galveno tālās gaismas lukturi un citiem priekšējiem lukturiem.4.2.8. Nedrīkst"kombinēt"ar citiem lukturiem.4.2.9. Drīkst"savstarpēji apvienot":4.2.9.1. ar galveno tālās gaismas lukturi, ja tas ir grozāms atbilstīgi stūres bloķēšanas leņķim;4.2.9.2. ar pārējiem priekšējiem lukturiem.4.2.10. Elektriskais saslēgumsVadības ierīcei, kas ir atbildīga par pārslēgšanu uz tuvo gaismu, vienlaicīgi jāizslēdz visi galvenie tālās gaismas lukturi.Tuvās gaismas lukturi drīkst palikt ieslēgti vienlaicīgi ar tālās gaismas lukturiem.4.2.11. Kontūra indikatorsPēc izvēles.4.2.12. Citas prasībasŠā pielikuma 3.5.2. punkta prasības neattiecas uz galvenajiem tuvās gaismas lukturiem.4.3. Priekšējais miglas lukturis4.3.1. UzstādīšanaPēc izvēles.4.3.2. SkaitsDivi.4.3.3. IzkārtojumsNav īpaši noteikts.4.3.4. Novietojums4.3.4.1. PlatumāNav īpaši noteikts.4.3.4.2. AugstumāNe zemāk par 250 mm virs zemes.Neviens apgaismojošās virsmas punkts nedrīkst būt augstāks par visaugstāko punktu galvenā tuvās gaismas luktura apgaismojošajā virsmā.4.3.4.3. GarumāIespējami tuvāk traktora priekšgalam; taču izstarojamā gaisma nekādā gadījumā nedrīkst radīt neērtības vadītājam tieši vai netieši, caur atpakaļskata spoguļiem un/vai citām atstarojošajām virsmām uz traktora.4.3.5. Ģeometriskā redzamībaTo raksturo α un β lenķi, kā tas norādīts 1.9. punktā:α = 5° uz augšu un uz leju,β = 45° uz āru un 5° uz iekšu.4.3.6. Izlīdzināšanas virziensPriekšējo miglas lukturu izlīdzināšana nedrīkst atšķirties atkarībā no stūres bloķēšanas leņķa.Tiem jābūt vērstiem uz priekšu un nevajadzētu lieki apžilbināt vai citādi traucēt pretimbraucējus un citus satiksmes dalībniekus.4.3.7. Drīkst grupētar citiem priekšējiem lukturiem.4.3.8. Nedrīkst"kombinēt"ar citiem priekšējiem lukturiem.4.3.9. Drīkst"savstarpēji apvienot":4.3.9.1. ar galvenajiem tālās gaismas lukturiem, kas nav grozāmi atkarībā no stūres bloķēšanas leņķa, ja ir četri galvenie lukturi;4.3.9.2. ar priekšējiem gabarītgaismas (sānu) lukturiem;4.3.9.3. ar stāvgaismas lukturi.4.3.10. Elektriskais saslēgumsJāpastāv iespējai ieslēgt un izslēgt miglas lukturi neatkarīgi no galvenajiem tālās vai tuvās gaismas lukturiem un otrādi.4.3.11. Kontūra indikatorsPēc izvēles.4.4. Atpakaļgaitas lukturi4.4.1. UzstādīšanaPēc izvēles.4.4.2. SkaitsViens vai divi.4.4.3. IzkārtojumsNav īpaši noteikts.4.4.4. Novietojums4.4.4.1. PlatumāNav īpaši noteikts.4.4.4.2. AugstumāNe zemāk par 250 mm un ne augstāk par 1200 mm virs zemes.4.4.3. GarumāTraktora aizmugurē.4.4.5. Ģeometriskā redzamībaTo raksturo α un β lenķi, kā tas norādīts 1.9. punktā:α = 15o uz augšu un 5o uz leju,β = 45o pa labi un pa kreisi, ja ir tikai viens lukturis,β = 45o uz āru un 30o uz iekšu, ja ir divi.4.4.6. Izlīdzināšanas virziensUz aizmuguri.4.4.7. Drīkst"grupēt"ar jebkuru citu pakaļējo lukturi.4.4.8. Nedrīkst"kombinēt"ar citiem lukturiem.4.4.9. Nedrīkst"savstarpēji apvienot"ar citiem lukturiem.4.4.10. Elektriskais saslēgumsTas iedegas tikai tad, ja ir ieslēgta atpakaļgaita, un ierīce, kas kontrolē motora iedarbināšanu vai apstādināšanu, atrodas tādā stāvoklī, kurā ir iespējama motora darbība.Tas nedrīkst iedegties vai turpināt degt, ja nav izpildīts viens no iepriekšējiem nosacījumiem.4.4.11. IndikatorsPēc izvēles.4.5. Virzienrādītājs4.5.1. Uzstādīšana (sk. 3. papildinājumu)Jābūt obligāti. Dažādi indikatoru tipi ir iedalāmi vairākās kategorijās (1., 2. un 5.), kurus montē uz traktora noteiktā izkārtojumā (A līdz D).A izkārtojums ir pieļaujams tikai traktoriem, kuru kopējais garums nepārsniedz 4,6 m un attālums starp apgaismojošo virsmu ārējām malām nepārsniedz 1,6 m.B, C un D izkārtojums der visiem traktoriem.4.5.2. SkaitsIerīču skaitam jābūt tādam, lai tās varētu raidīt signālus, kas atbilst vienam no 4.5.3. punktā minētajiem izkārtojumiem.4.5.3. Izkārtojums (sk. 3. papildinājumu)A - divi priekšējie virzienrādītāji (1. kategorija),- divi pakaļējie virzienrādītāji (2. kategorija).Šie lukturi var būt neatkarīgi, grupēti vai kombinēti.B - Divi priekšējie virzienrādītāji (1. kategorija).- Divi dublējoši sānu virzienrādītāji (5. kategorija).- Divi pakaļējie virzienrādītāji (2. kategorija).Priekšējie un dublējošie sānu lukturi var būt neatkarīgi, grupēti vai kombinēti.C - Divi priekšējie virzienrādītāji (1. kategorija).- divi pakaļējie virzienrādītāji (2. kategorija).- Divi dublējoši sānu virzienrādītāji (5. kategorija).D - Divi priekšējie virzienrādītāji (1. kategorija).- Divi pakaļējie virzienrādītāji (2. kategorija).4.5.4. Novietojums4.5.4.1. PlatumāApgaismojošās virsmas mala, kas atrodas vistālāk no traktora gareniskās vidus plaknes nedrīkst atrasties tālāk par 400 mm no traktora galējās ārmalas.Attālums starp divu apgaismojošo virsmu iekšējām malām nedrīkst būt mazāks par 500 mm.Ja vertikālais attālums starp pakaļējo virzienrādītāju un attiecīgo pakaļējo gabarītgaismas (sānu) lukturi nepārsniedz 300 mm, attālums starp traktora galējo ārmalu un pakaļējā virzienrādītāja galējo ārmalu nedrīkst vairāk par 50 mm pārsniegt attālumu starp traktora galējo ārmalu un attiecīgā pakaļējā gabarītgaismas (sānu) luktura ārmalu.Priekšējo virzienrādītāju apgaismojošā virsma nedrīkst būt tuvāk par 40 mm priekšējo tuvās gaismas lukturu apgaismojošai virsmai vai priekšējiem miglas lukturiem, ja tādi ir. Ir pieļaujams mazāks attālums, ja gaismas intensitāte virzienrādītāja pamatasī ir vismaz vienāda ar 400 cd.4.5.4.2. AugstumāVirs zemes:- 5. kategorijas virzienrādītājiem ne mazāk par 500 mm,- 1. un 2. kategorijas virzienrādītājiem ne mazāk par 400 mm,- visām kategorijām ne vairāk par 1900 mm.Ja traktora uzbūve atļauj ievērot šo maksimālo lielumu, apgaismojošās virsmas augstākais punkts drīkst būt 2300 mm augstumā 5. kategorijas virzienrādītājiem, 1. un 2. kategorijai A izkārtojumā un 1. kategorijai B izkārtojumā; tas drīkst būt 2100 mm augstumā 1. un 2. kategorijai citos izkārtojumos.4.5.4.3. GarumāAttālums starp sānu virzienrādītāja (B un C izkārtojums) apgaismojošās virsmas atskaites punktu un šķērsplakni, kas iezīmē traktora kopējā garuma priekšējo robežu, nedrīkst pārsniegt 1800 mm. Ja traktora uzbūve atļauj ievērot minimālo redzamības leņķi, šo attālumu var palielināt līdz 2600 mm.4.5.5. Ģeometriskā redzamībaHorizontālais leņķis (sk. 3. papildinājumu)Vertikālais leņķis15° virs un zem horizontālā. Vertikālo leņķi zem horizontālā drīkst samazināt līdz 10°, ja ir dublējoši sānu virzienrādītāji B un C izkārtojumā un tie atrodas zemāk par 1500 mm. Tas pats attiecas uz 1. kategorijas virzienrādītājiem B un D izkārtojumā.4.5.6. Izlīdzināšanas virziensJa ražotājs ir noteicis īpašus noteikumus attiecībā uz uzstādīšanu, tie ir jāievēro.4.5.7. Drīkst"grupēt"ar vienu vai vairākiem lukturiem, kurus nedrīkst aizsegt.4.5.8. Drīkst"kombinēt"ar citu lukturi, izņemot gadījumus, kas atrunāti 4.5.3. punktā.4.5.9. Drīkst"savstarpēji apvienot"ar stāvgaismas lukturi, bet tikai 5. kategorijas virzienrādītāju gadījumā.4.5.10. Elektriskais saslēgumsVirzienrādītājiem jāieslēdzas neatkarīgi no pārējiem lukturiem. Visiem virzienrādītājiem traktora vienā pusē jāieslēdzas un jāizslēdzas ar vienas vadības ierīces palīdzību un jāmirgo vienā taktī.4.5.11. Darbības indikatorsObligāta prasība attiecībā uz visiem virzienrādītājiem, ko vadītājs tieši neredz. Tas var būt optisks vai akustisks vai apvienots.Ja tas ir optisks, tas mirgo, nodziest vai paliek ieslēgts bez mirgošanas vai ievērojami maina svārstību biežumu, kad ir traucēta kāda virzienrādītāja darbība, izņemot dublējošus sānu virzienrādītājus. Ja tas darbojas tikai akustiski, tam jābūt skaidri dzirdamam un ievērojami jāmaina svārstību biežums jebkura darbības traucējuma gadījumā.Ja traktors ir aprīkots darbam ar piekabi, tam jābūt aprīkotam ar īpašu optisko darbības indikatoru, kas ir paredzēts piekabes virzienrādītājiem, ja vilcēja traktora indikators neļauj konstatēt jebkuru kļūmi virzienrādītāju darbībā šādi izveidotā traktora un piekabes savienojumā.4.5.12. Citas prasībasGaismai jābūt mirgojošai, kas mirgo 90 ± 30 reižu minūtē.Iedarbinot gaismas signāla kontrolierīci, ne vēlāk kā vienas sekundes laikā jāparādās gaismai un ne vēlāk kā pusotras sekundes laikā tai pirmoreiz jānodziest.Ja traktors ir aprīkots darbam ar piekabi, traktora virzienrādītāju vadības ierīce iedarbina arī piekabes virzienrādītājus.Izņemot īsslēguma gadījumu, ja viena virzienrādītāja darbība ir traucēta, pārējiem jāturpina mirgot, lai arī mirgošanas biežums šajos apstākļos varētu atšķirties no noteiktā.4.6. Avārijas signāls4.6.1. | Uzstādīšana Jābūt obligāti. |4.6.2. | Skaits | kā norādīts attiecīgajās 4.5. punkta iedaļās |4.6.3. | Izkārtojums |4.6.4. | Novietojums |4.6.4.1. | Platumā |4.6.4.2. | Augstumā |4.6.4.3. | Garumā |4.6.5. | Ģeometriskā redzamība |4.6.6. | Izlīdzināšanas virziens |4.6.7. | Drīkst/nedrīkst"grupēt" |4.6.8. | Drīkst/nedrīkst"kombinēt" |4.6.9. | Drīkst/nedrīkst"savstarpēji apvienot" |4.6.10. | Elektriskais saslēgums Signālu ieslēdz ar īpašas vadības ierīces palīdzību, kas dod iespēju visiem virzienrādītājiem darboties sinhroni. |4.6.11. | Kontūra indikators Jābūt obligāti. Mirgojoša brīdinājuma gaisma, kas var darboties saistībā ar 4.5.11. punktā norādīto indikatoru (indikatoriem). |4.6.12. | Citas prasības Kā norādīts 4.5.12. punktā. Ja traktors ir aprīkots darbam ar piekabi, avārijas signāla vadības ierīcei jāspēj iedarbināt arī piekabes virzienrādītājus. Avārijas signālam jāfunkcionē pat tad, ja ierīce, kas iedarbina vai apstādina motoru, atrodas stāvoklī, kurā nav iespējams iedarbināt motoru. |4.7. Bremžu signāllukturis4.7.1. UzstādīšanaPēc izvēles.4.7.2. SkaitsDivi.4.7.3. IzkārtojumsNav īpaši noteikts.4.7.4. Novietojums4.7.4.1. PlatumāNe tuvāk par 500 mm cits no cita. Šo attālumu drīkst samazināt līdz 400 mm, ja transportlīdzekļa kopējais platums ir mazāks par 1400 mm.4.7.4.2. AugstumāNe zemāk par 400 mm virs zemes, ne augstāk par 1900 mm vai 2100 mm, ja korpusa formas dēļ nav iespējams iekļauties 1900 mm.4.7.4.3. GarumāTraktora aizmugurē.4.7.5. Ģeometriskā redzamībaHorizontālais leņķis45° uz āru un uz iekšu.Vertikālais leņķis15° virs un zem horizontālā. Vertikālo leņķi drīkst samazināt līdz 10°, ja lukturi atrodas zemāk par 1500 mm virs zemes, līdz 5°, ja lukturi atrodas zemāk par 750 mm virs zemes.4.7.6. Izlīdzināšanas virziensUz traktora aizmuguri.4.7.7. Drīkst"grupēt"ar vienu vai vairākiem citiem pakaļējiem lukturiem.4.7.8. Nedrīkst"kombinēt"ar citu lukturi.4.7.9. Drīkst"savstarpēji apvienot"ar pakaļējo gabarītgaismas (sānu) lukturi vai stāvgaismas lukturi.4.7.10. Elektriskais saslēgumsJāiedegas, kad iedarbina darba bremzes.4.7.11. Darbības indikatorsPēc izvēles. Ja tāds pastāv, jābūt nemirgojošai brīdinājuma gaismai, kas iedegas, kad ir traucēta bremžu signālluktura darbība.4.7.12. Citas prasībasBremžu signālluktura gaismas intensitātei jābūt ievērojami lielākai, salīdzinot ar pakaļējiem gabarītgaismas (sānu) lukturiem.4.8. Pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturis4.8.1. | Uzstādīšana Jābūt obligāti. |4.8.2. | Skaits | tā, lai ierīce varētu apgaismot vietu ap numura plāksni. |4.8.3. | Izkārtojums |4.8.4. | Novietojums |4.8.4.1. | Platumā |4.8.4.2. | Augstumā |4.8.4.3 | Garumā |4.8.5. | Ģeometriskā redzamība |4.8.6. | Izlīdzināšanas virziens |4.8.7. | Drīkst"grupēt" ar vienu vai vairākiem pakaļējiem lukturiem. |4.8.8. | Drīkst"kombinēt" ar pakaļējiem gabarītgaismas (sānu) lukturiem. |4.8.9. | Nedrīkst"savstarpēji apvienot" ar citu lukturi. |4.8.10. | Elektriskais saslēgums Ierīce iedegas tikai vienlaicīgi ar pakaļējiem gabarītgaismas (sānu) lukturiem. |4.8.11. | Kontūra indikators Pēc izvēles. Ja tāds pastāv, tā funkcijas veic priekšējo un pakaļējo gabarītgaismas (sānu) lukturu indikators. |4.9. Priekšējie gabarītgaismas (sānu) lukturi4.9.1. UzstādīšanaJābūt obligāti.4.9.2. SkaitsDivi vai četri (sk. 4.2.4.2.2. punktu).4.9.3. IzkārtojumsNav īpaši noteikts.4.9.4. Novietojums4.9.4.1. PlatumāApgaismojošās virsmas punkts, kas atrodas vistālāk no traktora gareniskās vidus plaknes, nedrīkst būt tālāk par 400 mm no traktora galējās ārmalas.Brīvā josla starp divu apgaismojošo virsmu attiecīgajām iekšējām malām nedrīkst būt mazāka par 500 mm.4.9.4.2. AugstumāNe zemāk par 400 mm virs zemes, ne augstāk par 1900 mm vai ne augstāk par 2100 mm, ja korpusa formas dēļ nav iespējams iekļauties 1900 mm, kā tas ieteikts iepriekš.4.9.4.3. GarumāNav īpaši noteikts, ka lukturiem jābūt vērstiem uz priekšu un jāievēro 4.9.5. punktā norādītie ģeometriskās redzamības leņķi.4.9.5. Ģeometriskā redzamībaHorizontālais leņķisDiviem priekšgala gabarītgaismas (sānu) lukturiem: 10° uz iekšu un 80° uz āru. Taču 10° leņķi uz iekšu drīkst samazināt līdz 5°, ja korpusa formas dēļ nav iespējams iekļauties 10°. Traktoriem, kuru kopējais platums nepārsniedz 1400 mm, šo leņķi drīkst samazināt līdz 3°, ja korpusa formas dēļ nav iespējams iekļauties 10°.Vertikālais leņķis15° virs un zem horizontālā. Vertikālo leņķi zem horizontālā drīkst samazināt līdz 10°, ja lukturis atrodas zemāk par 1500 mm virs zemes, un līdz 5°, ja zemāk par 750 mm.4.9.6. Izlīdzināšanas virziensUz priekšu.4.9.7. Drīkst"grupēt"ar jebkuru citu priekšējo lukturi.4.9.8. Nedrīkst"kombinēt"ar citiem lukturiem.4.9.9. Drīkst"savstarpēji apvienot"ar jebkuru citu priekšējo lukturi.4.9.10. Elektriskais saslēgumsNav īpaši noteikts.4.9.11. IndikatorsJābūt obligāti. Šim indikatoram nav jāmirgo. Tas nav vajadzīgs, ja kontrolpults apgaismojumu var ieslēgt tikai vienlaicīgi ar priekšējiem gabarītgaismas (sānu) lukturiem.4.10. Pakaļējie gabarītgaismas (sānu) lukturi4.10.1. UzstādīšanaJābūt obligāti.4.10.2. SkaitsDivi.4.10.3. IzkārtojumsNav īpaši noteikts.4.10.4. Novietojums4.10.4.1. PlatumāApgaismojošās virsmas punkts, kas atrodas vistālāk no traktora gareniskās vidus plaknes nedrīkst būt tālāk par 400 mm no traktora galējās ārmalas.Attālums starp divu apgaismojošo virsmu iekšējām malām nedrīkst būt mazāks par 500 mm. Šo attālumu drīkst samazināt līdz 400 mm, ja traktora kopējais platums ir mazāks par 1400 mm.4.10.4.2. AugstumāNe zemāk par 400 mm virs zemes, ne augstāk par 1900 mm vai ne augstāk par 2100 mm, ja korpusa formas dēļ nav iespējams iekļauties 1900 mm.4.10.4.3. GarumāTraktora aizmugurē.4.10.5. Ģeometriskā redzamībaHorizontālais leņķisDiviem pakaļējiem gabarītgaismas (sānu) lukturiem:- 45° uz iekšu un 80° uz āru,- vai 80° uz iekšu un 45° uz āru.Vertikālais leņķis15° virs un zem horizontālā. Vertikālo leņķi zem horizontālā drīkst samazināt līdz 10°, ja lukturis atrodas zemāk par 1500 mm virs zemes, un līdz 5°, ja zemāk par 750 mm.4.10.6. Izlīdzināšanas virziensUz aizmuguri.4.10.7. Drīkst"grupēt"ar jebkuru citu pakaļējo lukturi.4.10.8. Drīkst"kombinēt"ar pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturi.4.10.9. Drīkst"savstarpēji apvienot"ar bremžu signāllukturi, pakaļējo miglas lukturi vai stāvgaismas lukturi.4.10.10. Elektriskais saslēgumsNav īpaši noteikts.4.10.11. Kontūra indikatorsJābūt obligāti. Tam jābūt savienotam ar priekšējiem gabarītgaismas (sānu) lukturiem.4.11. Pakaļējais miglas lukturis4.11.1. UzstādīšanaPēc izvēles.4.11.2. SkaitsViens vai divi.4.11.3. IzkārtojumsTāds, lai tiktu ievēroti ģeometriskās redzamības nosacījumi.4.11.4. Novietojums4.11.4.1. PlatumāJa ir tikai viens pakaļējais miglas lukturis, tam jāatrodas pretējā pusē no traktora gareniskās vidus plaknes attiecībā pret satiksmes virzienu, kas noteikts reģistrācijas valstī.Jebkurā gadījumā attālumam starp pakaļējo miglas lukturi un bremžu signāllukturi jābūt lielākam par 100 mm.4.11.4.2. AugstumāNe zemāk par 400 mm virs zemes, ne augstāk par 1900 mm vai ne augstāk par 2100 mm, ja korpusa formas dēļ nav iespējams iekļauties 1900 mm.4.11.4.3. GarumāTraktora aizmugurē.4.11.5. Ģeometriskā redzamībaHorizontālais leņķis25° uz iekšu un uz āru.Vertikālais leņķis5° virs un zem horizontālā.4.11.6. Izlīdzināšanas virziensUz aizmuguri.4.11.7. Drīkst"grupēt"ar jebkuru citu pakaļējo lukturi.4.11.8. Nedrīkst"kombinēt"ar citiem lukturiem.4.11.9. Drīkst"savstarpēji apvienot"ar pakaļējiem gabarītgaismas (sānu) lukturiem vai stāvgaismas lukturi.4.11.10. Elektriskais saslēgumsJābūt tādam, lai pakaļējais miglas lukturis varētu iedegties tikai tad, kad izmanto galvenos tuvās gaismas lukturus vai priekšējo miglas lukturi.Ja ir priekšējie miglas lukturi, jāpastāv iespējai nodzēst pakaļējo miglas lukturi neatkarīgi no priekšējiem miglas lukturiem.4.11.11. Kontūra indikatorsJābūt obligāti. Neatkarīga brīdinājuma lampiņa ar nemainīgu gaismas intensitāti.4.12. Stāvvietas lukturis4.12.1. UzstādīšanaPēc izvēles.4.12.2. SkaitsAtkarībā no izkārtojuma.4.12.3. Izkārtojums- divi priekšējie lukturi un divi pakaļējie lukturi,- vai pa vienam lukturim katrā pusē.4.12.4. Novietojums4.12.4.1. PlatumāApgaismojošās virsmas punkts, kas atrodas vistālāk no traktora gareniskās vidus plaknes nedrīkst būt tālāk par 400 mm no traktora galējās ārmalas. Turklāt, ja lukturi veido pāri, tiem jāatrodas traktora sānos.4.12.4.2. AugstumāNe zemāk par 400 mm virs zemes, ne augstāk par 1900 mm vai ne augstāk par 2100 mm, ja korpusa formas dēļ nav iespējams iekļauties 1900 mm.4.12.4.3. GarumāNav īpaši noteikts.4.12.5. Ģeometriskā redzamībaHorizontālais leņķis:45° uz āru, uz priekšu un uz aizmuguri.Vertikālais leņķis:15° virs un zem horizontālā. Vertikālo leņķi zem horizontālā drīkst samazināt līdz 10°, ja lukturis atrodas zemāk par 1500 mm virs zemes; un līdz 5°, ja zemāk par 750 mm.4.12.6. Izlīdzināšanas virziensTāds, lai lukturi atbilst redzamības nosacījumiem virzienā uz priekšu un uz aizmuguri.4.12.7. Drīkst"grupēt"ar jebkuru citu lukturi.4.12.8. Nedrīkst"kombinēt"ar citiem lukturiem.4.12.9. Drīkst "savstarpēji apvienot":- priekšpusē: ar gabarītgaismas (sānu) lukturiem, galvenajiem tuvās gaismas lukturiem, galvenajiem tālās gaismas lukturiem un priekšējiem miglas lukturiem,- aizmugurē: ar gabarītgaismas (sānu) lukturiem, bremžu signāllukturiem un pakaļējiem miglas lukturiem,- ar 5. kategorijas virzienrādītājiem.4.12.10. Elektriskais saslēgumsSaslēgumam jānodrošina traktora vienas puses stāvgaismas luktura (lukturu) iedegšana neatkarīgi no pārējiem lukturiem.4.12.11. IndikatorsPēc izvēles. Ja ir, tam jābūt tādam, lai to nesajauc ar gabarītgaismas (sānu) lukturu indikatoru.4.12.12. Citas prasībasŠā indikatora funkcionēšanu var arī nodrošināt, vienlaicīgi ieslēdzot priekšējos un pakaļējos (sānu) lukturus vienā traktora pusē.4.13. Kontūrgaismu lukturis4.13.1. | Uzstādīšana Var būt uz traktoriem, kuru platums pārsniedz 2,10 m. Aizliegts uz visiem citiem traktoriem. |4.13.2. | Skaits Divi, kas ir redzami no priekšpuses, un divi, kas ir redzami no aizmugures. |4.13.3. | Izkārtojums Nav īpaši noteikts. |4.13.4. | Novietojums |4.13.4.1. | Platumā Pēc iespējas tuvāk traktora galējai ārmalai. |4.13.4.2. | Augstumā Maksimāli augstu, ievērojot prasības attiecībā uz novietojumu platumā un lukturu simetriskumu. |4.13.4.3. | Garumā Nav īpaši noteikts. |4.13.5. | Ģeometriskā redzamība Horizontālais leņķis 80° uz āru. Vertikālais leņķis 5° virs un 20° zem horizontālā. |4.13.6. | Izlīdzināšanas virziens Tāds, lai lukturi atbilst redzamības nosacījumiem virzienā uz priekšu un uz aizmuguri. |4.13.7. | Nedrīkst"grupēt" | ar citiem lukturiem, izņemot 4.2.4.2.2. punktā minēto gadījumu |4.13.8. | Nedrīkst"kombinēt" |4.13.9. | Nedrīkst"savstarpēji apvienot" |4.13.10. | Elektriskais saslēgums Nav īpaši noteikts. |4.13.11. | Indikators Pēc izvēles. |4.13.12. | Citas prasības Pieņemot, ka ir ievēroti visi pārējie noteikumi, lukturi, kas ir redzams no priekšpuses, un lukturi, kas ir redzams no aizmugures, drīkst "kombinēt" vienā ierīcē. Kontūrgaismu luktura novietojumam attiecībā pret atbilstošo gabarītgaismas (sānu) lukturi jābūt tādam, lai attālums starp to punktu projekciju uz vertikālo šķērsplakni, kuri atrodas vistuvāk divu apskatāmo lukturu apgaismojošajām virsmām, nebūtu mazāks par 200 mm. |4.14. Pakaļējais atstarotājs, kam nav trīsstūra forma4.14.1. UzstādīšanaJābūt obligāti.4.14.2. SkaitsDivi vai četri (sk. 4.14.5.2. punktu).4.14.3. IzkārtojumsNav īpaši noteikts.4.14.4. Novietojums4.14.4.1. PlatumāApgaismojošās virsmas punkts, kas atrodas vistālāk no traktora gareniskās vidus plaknes, nedrīkst būt tālāk par 400 mm no traktora galējās ārmalas.Attālumam starp atstarotāju iekšējām malām jābūt vismaz 600 mm. Šo attālumu drīkst samazināt līdz 400 mm, ja traktora kopējais platums ir mazāks par 1300 mm.4.14.4.2. AugstumāNe zemāk par 400 mm virs zemes un ne augstāk par 900 mm. Augšējo robežu drīkst palielināt līdz 1200 mm, ja nevar iekļauties 900 mm augstumā, neizmantojot stiprinājumus, kurus var viegli sabojāt vai saliekt.4.14.4.3. GarumāNav īpaši noteikts.4.14.5. Ģeometriskā redzamība4.14.5.1. Horizontālais leņķis30° uz iekšu un uz āru.Vertikālais leņķis15° virs un zem horizontālā. Vertikālo leņķi zem horizontālā drīkst samazināt līdz 5°, ja lukturis atrodas zemāk par 750 mm.4.14.5.2. Ja nav iespējams izpildīt iepriekšminētās prasības attiecībā uz novietojumu un redzamību, var uzstādīt četrus atstarotājus saskaņā ar šādiem uzstādīšanas norādījumiem:4.14.5.2.1. diviem atstarotājiem jāiekļaujas 900 mm maksimālā augstuma robežās virs zemes, attālumam starp iekšējām malām jābūt vismaz 400 mm un redzamības vertikālajam leņķim virs horizontālā – 15°;4.14.5.2.2. pārējiem diviem jāiekļaujas 2100 mm maksimālā augstuma robežās virs zemes un jāatbilst 4.14.4.1. un 4.14.5.1. punkta prasībām.4.14.6. Izlīdzināšanas virziensUz aizmuguri.4.14.7. Drīkst"grupēt"ar jebkuru citu lukturi.4.14.8. Citas prasībasAtstarotāja apgaismojošajai virsmai drīkst būt kopējas daļas ar jebkuru citu pakaļējo lukturi.4.15. Darba lukturis4.15.1. | Uzstādīšana Pēc izvēles. |4.15.2. | Skaits Nav īpaši noteikts. |4.15.3. | Izkārtojums | nav īpaši noteikts |4.15.4. | Novietojums |4.15.4.1. | Platumā |4.15.4.2. | Augstumā |4.15.4.3. | Garumā |4.15.5. | Ģeometriskā redzamība |4.15.6. | Izlīdzināšanas virziens |4.15.7. | Nedrīkst"grupēt" | ar citu lukturi |4.15.8. | Nedrīkst"kombinēt" |4.15.9. | Nedrīkst"savstarpēji apvienot" |4.15.10. | Elektriskais saslēgums Šim lukturim jābūt ieslēdzamam neatkarīgi no visiem pārējiem lukturiem, ņemot vērā to, ka tas nav paredzēts brauktuves apgaismošanai vai tam, lai darbotos kā signalizācijas ierīce ceļā. |4.15.11. | Indikators Pēc izvēles. |5. RAŽOJUMU ATBILSTĪBA5.1. Katram sērijveidā ražotam traktoram jāatbilst tam traktora tipam, kas ir saņēmis tipa apstiprinājumu attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu un to parametriem, kas norādīti šajā direktīvā.--------------------------------------------------II PIELIKUMSPARAUGS+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: Komisijas Direktīva 97/6//EK (1997. gada 30. janvāris), ar ko groza Padomes Direktīvu 70/524/EEK par barības piedevāmTeksts attiecas uz EEZ

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31997L0006

Oficiālais Vēstnesis L 035 , 05/02/1997 Lpp. 0011 - 0013

		Komisijas Direktīva 97/6//EK(1997. gada 30. janvāris),ar ko groza Padomes Direktīvu 70/524/EEK par barības piedevām(Teksts attiecas uz EEZ)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1970. gada 23. novembra Direktīvu 70/524/EEK par barības piedevām [1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 96/66/EK [2], un jo īpaši ar tās 11. pantu,tā kā saskaņā ar Direktīvas 70/524/EEK 11. pantu dalībvalsts, kurai jaunas informācijas dēļ vai pēc esošās informācijas pārvērtēšanas, kas veikta kopš attiecīgo noteikumu pieņemšanas, ir pamatots iemesls uzskatīt, ka, izmantojot vienu no minētajā direktīvā uzskaitītajām piedevām, tas rada draudus dzīvnieku vai cilvēku veselībai vai videi, var uz laiku apturēt atļauju izmantot minēto piedevu;tā kā Dānija un Vācija aizliedza izmantot to teritorijās antibiotiku avoparcīnu dzīvnieku barībā attiecīgi kopš 1995. gada 20. maija un 1996. gada 19. janvāra; tā kā saskaņā ar Direktīvas 70/524/EEK noteikumiem šīs divas dalībvalstis katra informēja citas dalībvalstis un Komisiju par sava lēmuma iemesliem, kas tika pietiekami pamatoti un detalizēti argumentēti; tā kā Dānija nosūtīja informāciju 1995. gada 20. maijā un 13. jūlijā, bet Vācija – 1996. gada 5. martā;tā kā Dānija un Vācija apgalvoja, ka barībā, ko dod dzīvniekiem, šī glikopeptīdu grupas antiobiotika rada rezistenci pret glikopeptīdiem, ko lieto cilvēku ārstēšanā, un uzskata, ka avoparcīns apdraud cilvēku veselību; tā kā pēc viņu uzskatiem šī rezistences pārnešana var ierobežot darbības efektivitāti galvenajām antibiotiku grupām, kas tiek īpaši paredzētas nopietnu infekcijas slimību ārstēšanai vai profilaksei cilvēkiem, un līdz ar to nav izpildīts viens no nosacījumiem, ko paredz Direktīva 70/524/EEK par atļauju piedevas izmantošanai;tā kā Komisija ir konsultējusies ar Dzīvnieku ēdināšanas zinātnisko komiteju; tā kā pēc pilnīgas situācijas izpētes minētā komiteja ir secinājusi, paužot viedokli 1996. gada 21. maijā, ka, trūkstot elementiem, kas ir kritiski, lai noteiktu cēloņus un sekas attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes glikopeptīdrezistento organismu (enterokoku) lomu vai to gēnus cilvēku saslimšanās, nav nepieciešams paredzēt glikopeptīdu izmantošanu tikai cilvēku ārstēšanai; tā kā komiteja tomēr pieņem, ka ziņojumi no Dānijas un Vācijas norāda uz nopietnām problēmām, un paziņo, ka tā ieteiktu, lai avoparcīna izmantošana kā barības piedeva tiktu nekavējoši pārskatīta, lai parādītu, ka ir iespējama rezistences pārnešana no dzīvnieka uz cilvēku; tā kā turklāt kā piesardzības līdzekli komiteja rekomendē, lai turpmāk nekādi glikopeptīdi, kas ir tajā pašā antibiotiku iedarbības spektrā un mehānismā kā avoparcīns, netiktu apstiprināti, līdz tā būs apmierināta ar tās izpētes rezultātiem, kura arvien vēl ir jāturpina;tā kā ir nepietiekami daudz datu, lai galīgi novērtētu rezistences pārnešanas risku, ko minēja Dānija un Vācija, pieejamie pierādījumi nepieļauj pārliecinoši noraidīt šo risku, kamēr nav turpmākas zinātniskās informācijas;tā kā ir jāveic dažādas izmeklēšanas, lai noteiktu problēmu iespējamajai rezistencei pret antibiotikām, ko izraisījusi piedevu pielietošana dzīvnieku barībā un kas tiek pārnesta uz cilvēku; tā kā ir steidzami jārada shēma mikrobu rezistences uzraudzībai dzīvniekos, kas saņem antibiotikas;tā kā šajos neskaidrību apstākļos ir jābūt ārkārtīgi piesardzīgiem un jāizvairās no jebkāda riska, samazinot konkrētu glikopeptīdu efektivitāti, piemēram, vankomicīns, kurš ir būtisks cilvēku ārstēšanā;tā kā aizliegumu lietot avoparcīnu vajadzētu uztvert kā pagaidu aizsardzības līdzekli, kas lietots kā piesardzības līdzeklis, kuru varētu apsvērt, lai izkliedētu izteiktās šaubas par avoparcīna kā barības piedevas izmantošanu izpētē, kas būs jāveic, un uzraudzības programmā, kas būs jārada;tā kā šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Barības pastāvīgās komitejas atzinumu,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsAr šo Direktīvas 70/524/EEK I pielikumu groza, kā noteikts šīs direktīvas pielikumā.2. pantsLīdz 1998. gada 31. decembrim Komisija pārbauda šīs direktīvas noteikumus, pamatojoties uz rezultātiem, ko sniedz:- dažādas izmeklēšanas, kas attiecas uz rezistences attīstību, lietojot antibiotiku, jo īpaši glikopeptīdus, un- mikrobu rezistences uzraudzības programma, kas attiecas uz dzīvniekiem, kuri uzņēmuši antibiotikas, un kas jo īpaši jāveic personām, kuras ir atbildīgas par attiecīgo piedevu laišanu apgrozībā.3. pants1. Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības līdz 1997. gada 1. aprīlim. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.Kad dalībvalstis pieņem minētos pasākumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka šādu atsauču izdarīšanas procedūru.2. Dalībvalstis dara zināmus Komisijai tos savu tiesību aktu svarīgākos noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, ko reglamentē šī direktīva.4. pantsŠī direktīva stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.5. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 1997. gada 30. janvārīKomisijas vārdā —Komisijas loceklisFranz Fischler[1] OV L 270, 14.12.1970., 1. lpp.[2] OV L 272, 25.10.1996., 32. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMSDirektīvas 70/524/EEK I pielikuma A daļā "Antibiotikas" ieraksts Nr. E715 "avoparcīns" ar to tiek svītrots kopā ar visiem tā būtiskajiem datiem (ķīmisko formulu, aprakstu, dzīvnieku sugām un kategorijām, maksimālo vecumu, minimālo sastāvu, maksimālo sastāvu, citiem noteikumiem).--------------------------------------------------


title: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/94/EK ( 2008. gada 22. oktobris ) par darba ņēmēju aizsardzību to darba devēja maksātnespējas gadījumā (Kodificēta versija) (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               28.10.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 283/36

      EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2008/94/EK
   (2008. gada 22. oktobris)
   par darba ņēmēju aizsardzību to darba devēja maksātnespējas gadījumā
   (Kodificēta versija)
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 137. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
   pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,
   saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),
   tā kā:

               (1)

               Padomes Direktīva 80/987/EEK (1980. gada 20. oktobris) par darbinieku aizsardzību to darba devēja maksātnespējas gadījumā (3) ir vairākas reizes būtiski grozīta (4). Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētā direktīva ir jākodificē.

               (2)

               Kopienas Hartas par darba ņēmēju sociālajām pamattiesībām, ko pieņēma 1989. gada 9. decembrī, 7. punktā ir noteikts, ka iekšējā tirgus izveidei jāuzlabo darba ņēmēju dzīves un darba apstākļi Kopienā un ka šai uzlabošanai vajadzības gadījumā jāattiecas uz dažiem nodarbinātības reglamentēšanas aspektiem, tādiem kā kolektīvās atlaišanas kārtība, kā arī tiem, kas attiecas uz bankrotu.

               (3)

               Ir jāparedz darba ņēmēju aizsardzība to darba devēja maksātnespējas gadījumā, jo īpaši – lai garantētu, ka apmierina to prasījumus attiecībā uz darba samaksu, un lai tiem nodrošinātu aizsardzības minimumu, ņemot vērā nepieciešamību līdzsvarot ekonomisko un sociālo attīstību Kopienā. Šim nolūkam dalībvalstīm vajadzētu izveidot iestādi, kas garantē attiecīgo darba ņēmēju prasījumu apmierināšanu attiecībā uz darba samaksu.

               (4)

               Lai attiecīgajiem darba ņēmējiem nodrošinātu taisnīgu aizsardzību, ir jādefinē maksātnespējas stāvoklis, ievērojot likumdošanas tendences dalībvalstīs, un šajā jēdzienā jāiekļauj arī maksātnespējas procedūras, kas nav likvidācija. Šajā sakarā, lai noteiktu garantiju iestādes atbildību, dalībvalstīm jāspēj noteikt, ka tad, ja maksātnespēja izriet no vairākiem maksātnespējas procesiem, situāciju uzskata par vienu maksātnespējas procesu.

               (5)

               Ir jānodrošina, ka no šīs direktīvas piemērošanas jomas netiek izslēgti darba ņēmēji, kas minēti Padomes Direktīvā 97/81/EK (1997. gada 15. decembris) par Eiropas Profesionālo un darba devēju apvienību savienības (UNICE), Uzņēmumu ar valsts kapitāla daļu Eiropas centra (CEEP) un Eiropas Arodbiedrību konfederācijas (EAK) noslēgto pamatnolīgumu par nepilna darba laika darbu (5), Padomes Direktīvā 1999/70/EK (1999. gada 28. jūnijs) par UNICE, CEEP un EAK noslēgto pamatnolīgumu par darbu uz noteiktu laiku (6) un Padomes Direktīvā 91/383/EEK (1991. gada 25. jūnijs), kas papildina pasākumus, kuru mērķis ir veicināt uzlabojumus darba drošībā un veselības aizsardzībā attiecībā uz darba ņēmējiem, kas pieņemti darbā uz noteiktu laiku vai arī īslaicīgā darbā (7).

               (6)

               Lai nodrošinātu darba ņēmējiem juridisko noteiktību gadījumā, ja maksātnespēja iestājas uzņēmumiem, kas darbojas vairākās dalībvalstīs, un stiprinātu darba ņēmēju tiesības saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas praksi, ir jāparedz noteikumi, kas skaidri izsaka, kura iestāde šādos gadījumos ir atbildīga par maksājuma prasību apmierināšanu, un par dalībvalstu kompetento pārvaldes iestāžu sadarbības mērķi izvirza ātri apmierināt darba ņēmēju prasījumus attiecībā uz darba samaksu. Bez tam ir jānodrošina attiecīgo noteikumu pienācīga izpilde, paredzot sadarbību starp dalībvalstu kompetentajām pārvaldes iestādēm.

               (7)

               Dalībvalstis var noteikt ierobežojumus garantiju iestāžu atbildībai, kam jābūt saderīgai ar direktīvas sociālajiem mērķiem, un var ņemt vērā atšķirības prasījumu līmeņos.

               (8)

               Lai ļautu vieglāk identificēt maksātnespējas procedūras, jo īpaši situācijās ar pārrobežo raksturu, ir jāparedz, ka dalībvalstis paziņo komisijai un pārējām dalībvalstīm par tiem maksātnespējas procedūru veidiem, kas rada pamatu, lai iejauktos garantiju iestāde.

               (9)

               Ņemot vērā to, ka šajā direktīvā paredzētos rīcības mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai.

               (10)

               Komisijai jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojums par šīs direktīvas ieviešanu un piemērošanu, jo īpaši attiecībā uz jauniem nodarbinātības veidiem, kas rodas dalībvalstīs.

               (11)

               Šai direktīvai nevajadzētu skart dalībvalstu pienākumus attiecībā uz termiņiem direktīvu transponēšanai valsts tiesību aktos un to piemērošanai, kā izklāstīts I pielikuma C daļā,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.
   I   NODAĻA
   PIEMĒROŠANAS JOMA UN DEFINĪCIJAS
   1. pants
   1.   Šī direktīva attiecas uz tām darba ņēmēju prasībām pret darba devējiem, kas atzīti par maksātnespējīgiem 2. panta 1. punkta nozīmē, kuras izriet no darba līgumiem vai darba attiecībām.
   2.   Dalībvalstis izņēmuma kārtā drīkst neattiecināt šīs direktīvas piemērošanas jomu uz dažu kategoriju darba ņēmējiem, pamatojoties uz pastāvošām cita veida garantijām, ja konstatē, ka tās sniedz attiecīgajai personai līdzvērtīgas pakāpes nodrošinājumu, kāds izriet no šīs direktīvas.
   3.   Ja šāds noteikums jau ir spēkā dalībvalstu tiesību aktos, tās var turpināt neattiecināt šīs direktīvas piemērošanas jomu:

               a)

               uz mājkalpotājiem, ko nodarbina fiziska persona;

               b)

               uz zvejniekiem, kuru atlīdzību nosaka nozvejas apjoms.

         2. pants
   1.   Šajā direktīvā darba devēju uzskata par maksātnespējīgu, ja ir iesniegts pieprasījums sākt uz darba devēja maksātnespēju balstītu attiecīgās dalībvalsts normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētu kopēju procesu, pilnībā vai daļēji vērst piedziņu pret darba devēja mantu un iecelt likvidatoru vai personu, kas veic šādu uzdevumu, un iestāde, kuras kompetencē tas ir saskaņā ar minētajiem aktiem:

               a)

               vai nu nolēmusi sākt procesu;

               b)

               vai noteikusi, ka darba devēja uzņēmums galīgi ir slēgts un ka pieejamā manta nav pietiekama, lai garantētu procesa sākšanu.

         2.   Šī direktīva neierobežo valstu tiesību aktos definētos terminus “darba ņēmējs”, “darba devējs”, “darba samaksa”, “iegūtās tiesības” un “iegūstamās tiesības”.
   Tomēr dalībvalstis šīs direktīvas jomā nevar neiekļaut:

               a)

               nepilna darba laika darba ņēmējus Direktīvas 97/81/EK nozīmē;

               b)

               darba ņēmējus, kam ir darba līgums par darbu uz noteiktu laiku Direktīvas 1999/70/EK nozīmē;

               c)

               darba ņēmējus, kas pieņemti īslaicīgā darbā Direktīvas 91/383/EEK 1. panta 2. punkta nozīmē.

         3.   Dalībvalstis nedrīkst noteikt mazāko obligāto darba līguma vai darba attiecību laikposmu, sākot no kura darba ņēmēji iegūtu tiesības uz prasījumiem saskaņā ar šo direktīvu.
   4.   Šī direktīva neliedz dalībvalstīm attiecināt darba ņēmēju aizsardzību arī uz citām maksātnespējas situācijām, piemēram, tādām, kur de facto ilgstoši netiek veikti maksājumi, kas konstatēts valsts tiesību aktos paredzētā procesā, kas atšķiras no 1. punktā minētā procesa.
   Tomēr šādas procedūras neuzliek garantijas saistības citas dalībvalsts iestādēm IV nodaļā minētajos gadījumos.
   II   NODAĻA
   NOTEIKUMI PAR IESTĀDĒM, KAS DOD GALVOJUMU
   3. pants
   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka saskaņā ar 4. pantu garantiju iestādes garantē to, ka apmierina darba ņēmēju prasījumus attiecībā uz darba samaksu, kas izriet no darba līgumiem vai darba attiecībām, ietverot atlaišanas pabalstus sakarā ar darba attiecību pārtraukšanu, ja tos paredz valsts tiesību akti.
   Prasījumi, ko pārņem garantiju iestāde, ir neapmaksātie prasījumi par laikposmu pirms un/vai, attiecīgā gadījumā, pēc kāda noteikta datuma, ko nosaka dalībvalstis.
   4. pants
   1.   Dalībvalstīm ir tiesības ierobežot 3. pantā minēto garantiju iestāžu atbildību.
   2.   Ja dalībvalstis izmanto 1. punktā minēto izvēli, tās nosaka laikposma ilgumu, par kuru garantiju iestādei jāapmierina neapmaksātie prasījumi. Tomēr tas nevar būt īsāks par tādu laikposmu, kas aptver atlīdzību par pēdējiem trim darba attiecību mēnešiem pirms un/vai pēc 3. panta otrajā daļā minētā datuma.
   Dalībvalstis var iekļaut šo trīs mēnešus ilgo mazāko laikposmu pārskata laikposmā ar ilgumu, kas nav mazāks par sešiem mēnešiem.
   Dalībvalstis, kuru pārskata laikposms nav mazāks par 18 mēnešiem, var ierobežot to laikposmu, par kuru garantiju iestādes sedz neapmaksātos prasījumus, līdz astoņām nedēļām. Šādā gadījumā minimālā laikposma aprēķināšanai izmanto tos laikposmus, kas ir visizdevīgākie darba ņēmējam.
   3.   Dalībvalstis var noteikt augšējās robežas garantiju iestāžu maksājumiem. Šīs augšējās robežas nedrīkst būt zemākas par tādu līmeni, kas sociālā ziņā saderīgs ar šīs direktīvas sociālajiem mērķiem.
   Ja notikusi šāda izvēle, tad dalībvalstis informē Komisiju par metodēm augstākās robežas noteikšanai.
   5. pants
   Dalībvalstis paredz sīki izstrādātus noteikumus iestāžu, kas dod galvojumu, organizēšanai, finansēšanai un darbībai, jo īpaši ievērojot šādus principus:

               a)

               iestāžu aktīvi ir neatkarīgi no darba devēju apgrozāmā kapitāla, un tos neskar maksātnespējas procedūras;

               b)

               darba devēji piedalās finansēšanā, ja vien to pilnīgi nenodrošina valsts iestādes;

               c)

               iestāžu atbildība nedrīkst būt atkarīga no tā, vai ir izpildīti pienākumi piedalīties finansēšanā.

         III   NODAĻA
   NOTEIKUMI PAR SOCIĀLO NODROŠINĀJUMU
   6. pants
   Dalībvalstis var paredzēt, ka 3., 4. un 5. pants neattiecas uz maksājumiem saskaņā ar valstu sociālā nodrošinājuma sistēmām vai arī uzņēmumu vai starpuzņēmumu papildu pensiju programmām, kas nav saistītas ar valstu sociālā nodrošinājuma sistēmām.
   7. pants
   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka gadījumā, ja darba devējs pirms savas maksātnespējas atzīšanas nav veicis obligātās iemaksas darba ņēmēju apdrošināšanas institūcijām saskaņā ar valstu sociālā nodrošinājuma sistēmām, tad tas nelabvēlīgi neskar darba ņēmēju tiesības uz pabalstiem no šīm apdrošināšanas institūcijām, ciktāl darba ņēmēju iemaksas bija atskaitītas no izmaksātās atlīdzības.
   8. pants
   Dalībvalstis nodrošina, ka tiek veikti vajadzīgie pasākumi, lai aizsargātu darba ņēmēju intereses un to personu intereses, kas jau ir atlaistas no darba devēja uzņēmuma dienā, kad darba devējs kļūst maksātnespējīgs, attiecībā uz viņu tiesībām uz tūlītēju vai gaidāmo vecuma pabalstu, to skaitā apgādnieka zaudējuma pabalstu, saskaņā ar uzņēmumu vai starpuzņēmumu pensiju programmām, kuras nav saistītas ar valstu sociālā nodrošinājuma sistēmām.
   IV   NODAĻA
   NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ STARPNACIONĀLĀM SITUĀCIJĀM
   9. pants
   1.   Ja uzņēmums, kas darbojas vismaz divu dalībvalstu teritorijā, ir maksātnespējīgs 2. panta 1. punkta nozīmē, tad par darba ņēmēju neapmaksāto prasījumu apmierināšanu ir atbildīga tās dalībvalsts iestāde, kuras teritorijā viņi strādā vai parasti strādā.
   2.   Darba ņēmēja tiesību apjomu nosaka tā tiesību aktu sistēma, kam pakļauta kompetentā garantiju iestāde.
   3.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka šā panta 1. punktā minētajā gadījumā, nosakot darba devēja maksātnespēju šīs direktīvas nozīmē, ņem vērā lēmumus, kas pieņemti saistībā ar 2. panta 1. punktā minēto maksātnespējas procesu, kas ticis pieprasīts citā dalībvalstī.
   10. pants
   1.   Lai īstenotu 9. pantu, dalībvalstis paredz dalīties attiecīgajā informācijā to kompetento pārvaldes iestāžu un/vai 3. panta pirmajā daļā minēto garantiju iestāžu starpā, jo īpaši – lai varētu informēt to garantiju iestādi, kas ir atbildīga par darba ņēmēju neapmaksāto prasījumu apmierināšanu.
   2.   Dalībvalstis paziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm kontaktinformāciju par savām kompetentajām pārvaldes iestādēm un/vai garantiju iestādēm. Komisija padara šos paziņojumus publiski pieejamus.
   V   NODAĻA
   VISPĀRĪGI UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI
   11. pants
   Šī direktīva neietekmē dalībvalstu izvēli piemērot vai ieviest normatīvus vai administratīvus aktus, kas ir labvēlīgāki darba ņēmējiem.
   Šīs direktīvas īstenošana nav pietiekams pamats jebkādai pašreizējā stāvokļa pasliktināšanai katrā dalībvalstī, kā arī vispārējā darba ņēmēju aizsardzības līmeņa pazemināšanai jomās, uz ko tā attiecas.
   12. pants
   Šī direktīva neietekmē dalībvalstu izvēli:

               a)

               veikt vajadzīgos pasākumus, lai novērstu pārkāpumus;

               b)

               atteikties no atbildības, kas minēta 3. pantā, vai saistību garantijas, kas minētas 7. pantā, vai samazināt tās, ja izrādās, ka saistību izpildi nevar attaisnot, jo darba ņēmējs un darba devējs ir īpaši saistīti, un starp viņiem pastāv slepena noruna kopīgu interešu dēļ;

               c)

               liegt vai samazināt 3. pantā minētās saistības vai 7. pantā minētās garantijas saistības tādos gadījumos, ja darba ņēmējs viens pats vai kopā ar saviem tuviem radiniekiem bija īpašnieks būtiskai darba devēja uzņēmuma daļai un viņam bija ievērojama ietekme uz tā darbību.

         13. pants
   Dalībvalstis informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par tiem valstī noteiktajiem maksātnespējas procedūru veidiem, uz kuriem attiecas šīs direktīvas piemērošanas joma, un par visām ar to saistītajām izmaiņām.
   Komisija publicē šos paziņojumus Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   14. pants
   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to savu normatīvo un administratīvo aktu tekstus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.
   15. pants
   Komisija vēlākais līdz 2010. gada 8. oktobrim iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par 1. līdz 4. panta, 9. un 10. panta, 11. panta otrās daļas, 12. panta c) punkta un 13. un 14. panta īstenošanu un piemērošanu dalībvalstīs.
   16. pants
   Direktīvu 80/987/EEK, kurā grozījumi izdarīti ar aktiem, kā izklāstīts I pielikumā, atceļ, neskarot dalībvalstu pienākumus attiecībā uz termiņiem direktīvu transponēšanai valsts tiesību aktos un to piemērošanai, kā izklāstīts I pielikuma C daļā.
   Atsauces uz atcelto direktīvu uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu un lasa saskaņā ar atbilstības tabulu, kas atrodas II pielikumā.
   17. pants
   Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   18. pants
   Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

      Strasbūrā, 2008. gada 22. oktobrī

            Eiropas Parlamenta vārdā —

            priekšsēdētājs

         H.-G. PÖTTERING

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         J.-P. JOUYET

      (1)  OV C 161, 13.7.2007., 75. lpp.

      (2)  Eiropas Parlamenta 2007. gada 19. jūnija Atzinums (OV C 146 E, 12.6.2008., 71. lpp.) un Padomes 2008. gada 25. septembra Lēmums.

      (3)  OV L 283, 28.10.1980., 23. lpp.

      (4)  Skatīt I pielikuma A un B daļu.

      (5)  OV L 14, 20.1.1998., 9. lpp.

      (6)  OV L 175, 10.7.1999., 43. lpp.

      (7)  OV L 206, 29.7.1991., 19. lpp.

      I PIELIKUMS
      A   daļa
      Atceltā direktīva ar sekojošiem grozījumiem

         (minēti 16. pantā)

                  Padomes Direktīva 80/987/EEK

                  (OV L 283, 28.10.1980., 23. lpp.)

                  Padomes Direktīva 87/164/EEK

                  (OV L 66, 11.3.1987., 11. lpp.)

                  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/74/EK

                  (OV L 270, 8.10.2002., 10. lpp.)

            B   DAĻA
      Neatceltais grozošais akts

         (minēts 16. pantā)

      1994. gada Pievienošanās akts
      C   DAĻA
      Termiņu uzskaitījums transponēšanai valsts tiesību aktos un piemērošanai

         (minēti 16. pantā)

                  Direktīva

                  Termiņš transponēšanai

                  Piemērošanas datums

                  80/987/EEK

                  1983. gada 23. oktobris

                  87/164/EEK

                  1986. gada 1. janvāris

                  2002/74/EK

                  2005. gada 7. oktobris

      II PIELIKUMS
      Atbilstības tabula

                  Direktīva 80/987/EEK

                  Šī direktīva

                  1. pants

                  1. pants

                  2. pants

                  2. pants

                  3. pants

                  3. pants

                  4. pants

                  4. pants

                  5. pants

                  5. pants

                  6. pants

                  6. pants

                  7. pants

                  7. pants

                  8. pants

                  8. pants

                  8.a pants

                  9. pants

                  8.b pants

                  10. pants

                  9. pants

                  11. pants

                  10. pants

                  12. pants

                  10.a pants

                  13. pants

                  11. pants, 1. punkts

                  —

                  11. pants, 2. punkts

                  14. pants

                  12. pants

                  —

                  —

                  15. pants

                  —

                  16. pants

                  —

                  17. pants

                  13. pants

                  18. pants

                  —

                  I pielikums

                  —

                  II pielikums


title: Komisijas Direktīva 1999/18/EK (1999. gada 18. marts), ar ko tehnikas attīstībai pielāgo Padomes Direktīvu 76/762/EEK attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu priekšējiem miglas lukturiem un kvēlspuldzēm, kas paredzētas izmantošanai šādos lukturosDokuments attiecas uz EEZ.

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31999L0018

Oficiālais Vēstnesis L 097 , 12/04/1999 Lpp. 0082 - 0097

		Komisijas Direktīva 1999/18/EK(1999. gada 18. marts),ar ko tehnikas attīstībai pielāgo Padomes Direktīvu 76/762/EEK attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu priekšējiem miglas lukturiem un kvēlspuldzēm, kas paredzētas izmantošanai šādos lukturos(Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes Direktīvu 70/156/EEK (1970. gada 6. februāris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju tipa apstiprinājumu [1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/91/EK [2], un jo īpaši tās 13. panta 2. punktu,ņemot vērā Padomes Direktīvu 76/762/EEK (1976. gada 27. jūlijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu priekšējiem miglas lukturiem un kvēlspuldzēm, kas paredzētas izmantošanai šādos lukturos [3], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Austrijas, Somijas un Zviedrijas Pievienošanās aktu, un jo īpaši tās 10. pantu,(1) tā kā Direktīva 76/762/EEK ir viena no atsevišķajām direktīvām, kas attiecas uz EK tipa apstiprinājuma procedūru, kura ir noteikta ar Direktīvu 70/156/EEK; tā kā līdz ar to Direktīvā 70/156/EEK izklāstītos noteikumus, kas attiecas uz transportlīdzekļu sistēmām, detaļām un atsevišķām tehniskām vienībām, piemēro Direktīvai 76/762/EEK;(2) tā kā Direktīvas 70/156/EEK 3. panta 4. punktā un 4. panta 3. punktā paredzēts, ka katrā atsevišķajā direktīvā jāiekļauj informācijas dokuments un arī Direktīvas 70/156/EEK VI pielikumā noteiktais tipa apstiprinājuma sertifikāts, lai šo tipa apstiprinājumu var datorizēt; tā kā attiecīgi jāgroza Direktīvā 76/762/EEK paredzētais tipa apstiprinājuma sertifikāts;(3) tā kā procedūras ir jāvienkāršo, lai saglabātu Direktīvas 70/156/EEK 9. panta 2. punktā paredzēto līdzvērtību starp konkrētām atsevišķajām direktīvām un atbilstīgiem ANO Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) noteikumiem, ja šos noteikumus groza; tā kā pirmām kārtām Direktīvas 76/762/EEK tehniskās prasības jāaizstāj ar ANO/EEK Noteikumu Nr. 19 prasībām, izmantojot savstarpējas norādes;(4) tā kā jānodrošina to prasību ievērošana, kas izvirzītas Padomes Direktīvā 76/756/EEK [4], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 97/28/EK [5], un Padomes Direktīvā 76/761/EEK [6], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 1999/17/EK [7];(5) tā kā šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Direktīvu 70/156/EEK izveidotā Komiteja pielāgošanai tehnikas attīstībai,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsDirektīvā 76/762/EEK izdara šādus grozījumus.1. Direktīvas virsrakstu groza šādi:"par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu priekšējiem miglas lukturiem."2. Direktīvas 1. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:"1. Katra dalībvalstis piešķir EK detaļas tipa apstiprinājumu visu tipu priekšējiem miglas lukturiem, kas atbilst attiecīgajos pielikumos noteiktajām konstrukcijas un testēšanas prasībām."3. Direktīvas 2. panta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:"Dalībvalstis par katra tipa priekšējiem miglas lukturiem, ko tās apstiprina saskaņā ar 1. pantu, piešķir ražotājam EK detaļas tipa apstiprinājuma zīmi, kas atbilst I pielikuma 3. papildinājumā norādītajam paraugam."4. Direktīvas 4. pantu aizstāj ar šādu pantu:"4. pantsIzmantojot procedūru, kas norādīta Direktīvas 70/156/EEK 4. panta 6. punktā, dalībvalstu kompetentās iestādes informē cita citu par katru apstiprinājumu, kuru tās ir piešķīrušas, nepiešķīrušas vai anulējušas saskaņā ar šo direktīvu."5. Direktīvas 9. pantu aizstāj ar šādu pantu:"9. pantsŠajā direktīvā "transportlīdzeklis" ir visi mehāniskie transportlīdzekļi, kas paredzēti izmantošanai uz ceļiem, ar virsbūvi vai bez tās, ar vismaz četriem riteņiem un maksimālo projektēto ātrumu, kurš lielāks par 25 km/h, kā arī to piekabes, izņemot transportlīdzekļus, kas pārvietojas pa sliežu ceļiem, kā arī lauksaimniecībā un mežsaimniecībā izmantojamus traktorus un pārvietojamus mehānismus."6. Direktīvas pielikumus aizstāj ar šīs direktīvas pielikuma tekstu.2. pants1. No 1999. gada 1. oktobra vai kad ir pagājuši seši mēneši pēc 3. pantā minēto dokumentu faktiskās publicēšanas dienas, ja tos publicē pēc 1999. gada 1. aprīļa, dalībvalstis nedrīkst priekšējo miglas lukturu dēļ:- atteikt EK tipa apstiprinājuma piešķiršanu vai valsts tipa apstiprinājumu kāda transportlīdzekļa vai priekšējā miglas luktura tipam, vai- aizliegt reģistrēt, pārdot vai nodot ekspluatācijā transportlīdzekļus, vai pārdot vai nodot ekspluatācijā priekšējos miglas lukturus,ja priekšējie miglas lukturi atbilst prasībām, kas noteiktas Direktīvā 76/762/EEK, kurā grozījumi izdarīti ar šo direktīvu, un ja tie ir uzstādīti saskaņā ar Direktīvā 76/756/EEK paredzētajām prasībām, ciktāl tas attiecas uz transportlīdzekļiem.2. No 2000. gada 1. aprīļa dalībvalstis:- vairs nepiešķir EK tipa apstiprinājumu un- var atteikt valsts tipa apstiprinājuma piešķiršanujebkuram transportlīdzekļa tipam priekšējo miglas lukturu dēļ un jebkuram priekšējā miglas luktura tipam, ja nav izpildītas prasības, kas noteiktas Direktīvā 76/762/EEK, kura grozīta ar šo direktīvu.3. No 2001. gada 1. aprīļa ar šo direktīvu grozītās Direktīvas 76/762/EEK prasības attiecībā uz priekšējiem miglas lukturiem kā detaļām piemēro Direktīvas 70/156/EEK 7. panta 2. punkta īstenošanas nolūkā.4. Neatkarīgi no 2. un 3. punkta rezerves detaļu nodrošināšanas nolūkā dalībvalstis turpina piešķirt EK tipa apstiprinājumu priekšējiem miglas lukturiem un atļauj to pārdošanu un nodošanu ekspluatācijā saskaņā ar Direktīvas 76/762/EEK iepriekšējām redakcijām ar noteikumu, ka šie priekšējie miglas lukturi:- ir paredzēti uzstādīšanai transportlīdzekļos, ko jau izmanto, un- tie atbilst minētās direktīvas prasībām, kuras tika piemērotas tad, kad transportlīdzekļus reģistrēja pirmoreiz.3. pantsŠīs direktīvas II pielikuma 1. punktā minēto ANO/EEK Noteikumu Nr. 19 punktus un pielikumus publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī līdz 1999. gada 1. aprīlim.4. pants1. Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai līdz 1999. gada 1. oktobrim izpildītu šīs direktīvas prasības; ja 3. pantā minētos dokumentus tomēr publicē pēc 1999. gada 1. aprīļa, dalībvalstis izpilda šīs saistības, kad ir pagājuši seši mēneši kopš šo dokumentu faktiskās publicēšanas dienas. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.Tās piemēro šos noteikumus no 1999. gada 1. oktobra vai kad ir pagājuši seši mēneši pēc 3. pantā minēto dokumentu faktiskās publicēšanas dienas, ja tos publicē pēc 1999. gada 1. aprīļa.Kad dalībvalstis pieņem minētos tiesību aktus, tajos iekļauj atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.2. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu svarīgākos noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.5. pantsŠī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.6. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 1999. gada 18. martāKomisijas vārdā —Komisijas loceklisMartin Bangemann[1] OV L 42, 23.2.1970., 1. lpp.[2] OV L 11, 16.1.1999., 25. lpp.[3] OV L 262, 27.9.1976., 122. lpp.[4] OV L 262, 27.9.1976., 1. lpp.[5] OV L 171, 30.6.1997., 1. lpp.[6] OV L 262, 27.9.1976., 96. lpp.[7] OV L 97, 12.4.1999., 45. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMS"PIELIKUMU SARAKSTSI PIELIKUMS | Tipa apstiprinājuma administratīvie noteikumi |1. papildinājums. | Informācijas dokuments |2. papildinājums. | Tipa apstiprinājuma sertifikāts |3. papildinājums. | EK detaļas tipa apstiprinājuma zīmes paraugi |II PIELIKUMS | Tehniskās prasības |I PIELIKUMSTIPA APSTIPRINĀJUMA ADMINISTRATĪVIE NOTEIKUMI1. EK DETAĻAS TIPA APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS1.1. Pieteikumu EK detaļas tipa apstiprinājumam attiecībā uz priekšējā miglas luktura tipu, ievērojot Direktīvas 70/156/EEK 3. panta 4. punktu, iesniedz ražotājs.1.2. Informācijas dokumenta paraugs ir norādīts 1. papildinājumā.1.3. Tehniskajam dienestam, kas ir atbildīgs par tipa apstiprinājuma testu izpildi, jāiesniedz sekojošais:1.3.1. Divi paraugi, kas aprīkoti ar ieteicamo lukturi vai lukturiem;1.3.2. Lai varētu testēt plastmasas materiālu, no kā izgatavoti gaismas izkliedētāji, iesniedz:1.3.2.1. Trīspadsmit gaismas izkliedētājus;1.3.2.1.1. Sešus no šiem gaismas izkliedētājiem var aizstāt ar sešiem vismaz 60 mm × 80 mm lieliem materiāla paraugiem, kuriem ir plakana vai izliekta ārējā virsma un vidū vismaz 15 mm × 15 mm liels plakans laukums (izliekuma rādiuss nav mazāks par 300 mm);1.3.2.1.2. Katram šādam gaismas izkliedētājam vai materiāla paraugam jābūt izgatavotam, izmantojot sērijveida ražošanas metodi;1.3.2.2. Atstarotāju, kam var uzmontēt gaismas izkliedētāju saskaņā ar ražotāja instrukcijām.1.3.3. Gaismas izkliedētāju un pārklājumu, ja tādi ir, materiālu aprakstam jāpievieno testa ziņojums par šiem materiāliem un pārklājumiem, ja tie jau ir testēti.2. MARĶĒJUMI2.1. Uz ierīcēm, kas iesniegtas EK detaļas tipa apstiprinājumam, jānorāda:2.1.1. Ražotāja tirdzniecības nosaukums vai preču zīme;2.1.2. Ja lukturiem ir nomaināms gaismas avots — paredzētais kvēlspuldzes tips (tipi);2.1.3. Ja lukturiem ir nenomaināms gaismas avots — nominālais spriegums un jauda.2.2. Šie marķējumi ir skaidri salasāmi un neizdzēšami, un tie atrodas uz ierīces apgaismojošās virsmas vai vienas no ierīces apgaismojošajām virsmām. Tie ir redzami no ārpuses, ja ierīce ir uzmontēta transportlīdzeklim.2.3. Uz katras ierīces ir pietiekami liels laukums detaļas tipa apstiprinājuma zīmei. Šo laukumu norāda 1. papildinājumā minētajos rasējumos.3. EK DETAĻAS TIPA APSTIPRINĀJUMA PIEŠĶIRŠANA3.1. Ja attiecīgās prasības ir izpildītas, EK tipa apstiprinājumu piešķir saskaņā ar Direktīvas 70/156/EEK 4. panta 3. punktu un, ja vajadzīgs, 4. panta 4. punktu.NB:šī direktīva neliedz dalībvalstīm aizliegt tādu priekšējo lukturu kombinēšanu, kurā ir gaismas izkliedētājs no plastmasas materiāla, kas apstiprināts saskaņā ar šo direktīvu, ar mehānisko galvenā luktura tīrīšanas ierīci (ar stikla tīrītājiem).3.2. EK tipa apstiprinājuma sertifikāta paraugs ir norādīts 2. papildinājumā.3.3. Saskaņā ar Direktīvas 70/156/EEK VII pielikumu apstiprinājuma numuru piešķir katram apstiprinātajam priekšējā miglas luktura tipam. Tā pati dalībvalsts nepiešķir tādu pašu numuru citam priekšējā miglas luktura tipam.3.4. Ja EK detaļas tipa apstiprinājumu pieprasa apgaismes ierīču un gaismas signālierīču tipam, kurā ir priekšējais miglas lukturis un citi lukturi, var izsniegt vienu EK detaļas tipa apstiprinājuma numuru ar noteikumu, ka priekšējais miglas lukturis atbilst šīs direktīvas prasībām un visi pārējie lukturi, kuri ietilpst apgaismes ierīcē un gaismas signālierīcē, kam pieprasa EK detaļas tipa apstiprinājumu, atbilst konkrētajai direktīvai, kuru tai piemēro.4. EK DETAĻAS TIPA APSTIPRINĀJUMA ZĪME4.1. Papildus 2.1. punktā minētajam marķējumiem uz katra priekšējā miglas luktura, kas atbilst saskaņā ar šo direktīvu apstiprinātajam tipam, ir EK detaļas tipa apstiprinājuma zīme.4.2. Šo zīmi veido:4.2.1. Taisnstūris, kurā ir mazais burts "e", kam seko tās dalībvalsts pazīšanas zīme, kura piešķīrusi tipa apstiprinājumu:Vācijai  – 1,Francijai  – 2,Itālijai  – 3,Nīderlandei  – 4,Zviedrijai  – 5,Beļģijai  – 6,Spānijai  – 9,Apvienotajai Karalistei  – 11,Austrijai  – 12,Luksemburgai  – 13,Somijai  – 17,Dānijai  – 18,Portugālei  – 21,Grieķijai  – 23,Īrijai  – IRL;4.2.2. Netālu no taisnstūra jābūt "pamata apstiprinājuma numuram", kas ir Direktīvas 70/156/EEK VII pielikumā minētajā tipa apstiprinājuma numura 4. iedaļā, pirms kura atrodas divi skaitļi, kas norāda kārtas numuru, kāds piešķirts jaunākajam Direktīvas 76/762/EEK nozīmīgākajam tehniskajam grozījumam dienā, kad piešķirts EEK tipa apstiprinājums. Šajā direktīvā kārtas numurs ir 02;4.2.3. Šādi papildu simboli:4.2.3.1. Burts "B";4.2.3.2. Uz priekšējiem miglas lukturiem, kuros ir plastmasas gaismas izkliedētājs, iepriekšminētā 4.2.3.1. punktā paredzētā simbola tuvumā norāda burtu grupu "PL";4.2.3.3. Visos gadījumos 3.2. punktā minētajā tipa apstiprinājuma sertifikātā norāda attiecīgo darbības režīmu, kas izmantots testēšanā saskaņā ar 4. pielikuma [1] 1.1.1.1. punktu, un atļauto spriegumu saskaņā ar 4. pielikuma [2] 1.1.1.2. punktu.Attiecīgajos gadījumos ierīci marķē šādi.Uz ierīcēm, kas atbilst šīs direktīvas prasībām un kam kvēlspuldzi, kas pilda vienu funkciju, nedrīkst iedegt vienlaikus ar citai funkcijai paredzētu kvēlspuldzi, ar kuru tā var būt savietota; minētās funkcijas apstiprinājuma zīmē aiz simbola jābūt slīpsvītrai (/).Tomēr ja vienlaikus nedrīkst aizdedzināt vienīgi priekšējo miglas lukturi un tuvās gaismas lukturi, slīpsvītrai jābūt aiz miglas luktura simbola, un šo simbolu norāda vai nu atsevišķi, vai arī simbolu kombinācijas beigās.Uz ierīcēm, kas atbilst 4. pielikuma [3] prasībām, ja tās saņem 6 V vai 12 V spriegumu, kvēlspuldzes ietveres tuvumā novieto simbolu, ko veido skaitlis "24", kas pārsvītrots ar slīpu krustiņu (x). Iespējams savietot galveno tuvās gaismas lukturi un priekšējo miglas lukturi, ja tas atbilst Direktīvai 76/756/EEK.4.3. EK detaļas tipa apstiprinājuma zīmi piestiprina uz luktura gaismas izkliedētāja vai viena no gaismas izkliedētājiem tā, ka tā ir skaidri salasāma un neizdzēšama arī tad, kad lukturi ir uzmontēti uz transportlīdzekļa.4.4. Apstiprinājuma zīmes novietojums.4.4.1. Neatkarīgi lukturi:EK detaļas tipa apstiprinājuma zīmes paraugi ir norādīti 3. papildinājuma 1. attēlā.4.4.2. Grupēti, kombinēti vai savietoti lukturi:4.4.2.1. Ja vienu EK detaļas tipa apstiprinājuma numuru izsniedz apgaismes un gaismas signālierīces tipam, kurā ir priekšējais miglas lukturis un citi lukturi, kā noteikts 3.4. punktā, var būt viena EK detaļas tipa apstiprinājuma zīme, kurā ir:4.4.2.1.1. Taisnstūris, kurā ir mazais burts "e", kam seko tās dalībvalsts pazīšanas zīme, kura piešķīrusi tipa apstiprinājumu (skatīt 4.2.1. punktu);4.4.2.1.2. Pamata apstiprinājuma numurs (skatīt 4.2.2. punkta teikuma pirmo pusi);4.4.2.1.3. Vajadzības gadījumā — pieprasītā bulta, ciktāl tā attiecas uz visu lukturu komplektu;4.4.2.2. Šī zīme var atrasties jebkurā vietā uz lukturiem, kas ir grupēti, kombinēti vai savietoti, ar noteikumu, ka:4.4.2.2.1. Tā ir redzama pēc lukturu uzstādīšanas;4.4.2.2.2. Nevienu grupēto, kombinēto vai savietoto lukturu sastāvdaļu, kas laiž cauri gaismu, nevar noņemt, vienlaikus nenoņemot apstiprinājuma zīmi.4.4.2.3. Katra luktura identifikācijas simbolu, kas atbilst direktīvai, saskaņā ar ko ir piešķirts EK detaļas tipa apstiprinājums, kopā ar kārtas numuru (skatīt 4.2.2. punkta teikuma otro pusi) un vajadzības gadījumā — ar burtu "D" un pieprasīto bultu — norāda:4.4.2.3.1. Vai nu uz atbilstošās gaismu izstarojošās virsmas;4.4.2.3.2. Vai arī lukturu grupā, lai var skaidri identificēt katru no grupētajiem, kombinētajiem vai savietotajiem lukturiem.4.4.2.4. Šīs zīmes sastāvdaļu izmēri nedrīkst būt mazāki par minimālajiem izmēriem, kas atsevišķām zīmēm ir norādīti dažādās direktīvās, saskaņā ar kurām ir piešķirts EK detaļas tipa apstiprinājums.4.4.2.5. Tāda luktura, kas ir grupēts, kombinēts vai savietots ar citiem lukturiem, EK detaļas tipa apstiprinājuma zīmes paraugi ir norādīti 3. papildinājuma 2. attēlā.4.4.3. Lukturiem, kas ir savietoti ar citiem lukturiem un kā gaismas izkliedētājus var izmantot arī cita tipa galvenajiem lukturiem:4.4.3.1. Piemēro 4.4.2. punktā paredzētos noteikumus;4.4.3.2. Turklāt, ja izmanto to pašu gaismas izkliedētāju, uz tā var būt atšķirīgas apstiprinājuma zīmes, kas attiecas uz dažādu tipu galvenajiem lukturiem vai lukturu ierīcēm, ar noteikumu, ka uz galvenā luktura galvenās daļas — pat ja to nevar atdalīt no gaismas izkliedētāja — arī ir 2.3. punktā minētais laukums un uz tās ir faktisko funkciju apstiprinājuma zīmes;4.4.3.3. Ja dažādu tipu galvenajiem lukturiem ir tā pati galvenā daļa, uz tās var būt dažādas apstiprinājuma zīmes.4.4.3.4. EK detaļas tipa apstiprinājuma zīmju paraugi lukturiem, kas savietoti ar galveno lukturi, ir norādīti 3. papildinājuma 3. attēlā.5. TIPA PĀRVEIDOŠANA UN APSTIPRINĀJUMU GROZĪJUMI5.1. Ja pārveido tipu, kas apstiprināts saskaņā ar šo direktīvu, piemēro Direktīvas 70/156/EEK 5. panta noteikumus.6. RAŽOJUMU ATBILSTĪBA6.1. Lai nodrošinātu ražojumu atbilstību, parasti veic pasākumus saskaņā ar Direktīvas 70/156/EEK 10. pantā paredzētajiem noteikumiem.6.2. Testi, kas jāveic saskaņā ar Direktīvas 70/156/EEK X pielikuma 2.3.5. punktu, jo īpaši ir 5. pielikuma 3. punktā un 6. pielikumā paredzētie testi, un kritēriji, ko piemēro, atlasot paraugus X pielikuma 2.4.2. un 2.4.3. punktā minētajiem testiem, ir šīs direktīvas II pielikuma 1. punktā minēto dokumentu 7. pielikumā norādītie kritēriji.6.3. Parastais apstiprinātājas iestādes noteiktais inspekciju biežums ir reizi divos gados.1. papildinājums+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++2. papildinājums+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++3. papildinājumsEK DETAĻAS TIPA APSTIPRINĀJUMA ZĪMES PARAUGI+++++ TIFF +++++1.a attēls+++++ TIFF +++++1.b attēlsIepriekš attēlotā ierīce ar EK detaļas tipa apstiprinājuma zīmi ir priekšējais miglas lukturis, kura tipu ir apstiprinājusi Vācija (e1), ievērojot šo direktīvu (02), ar pamata apstiprinājuma numuru 1471.1.a attēlā norādīts, ka priekšējā miglas lukturī ir plastmasas gaismas izkliedētājs un ka to nevar iedegt vienlaikus ar citu lukturi, ar kuru tas var būt savietots.1.b attēlā norādīts, ka priekšējo miglas lukturi var iedegt vienlaikus ar visiem citiem lukturiem, ar kuriem tas var būt savietots.+++++ TIFF +++++2. attēlsGrupētu, kombinētu vai savietotu lukturu vienkāršots marķējums, ja divi vai vairāki lukturi ir tā paša komplekta daļas(Vertikālās un horizontālās līnijas shematiski attēlo gaismas signālierīces kontūras. Tās neietilpst apstiprinājuma zīmē.)A PARAUGS+++++ TIFF +++++B PARAUGS+++++ TIFF +++++C PARAUGS+++++ TIFF +++++D PARAUGSPiezīme.Šie četri marķējumu paraugi (A, B, C un D) attēlo četrus iespējamos apgaismes ierīces un gaismas signālierīces marķējuma variantus, ja divi vai vairāki lukturi ir tā paša grupētu, kombinētu vai savietotu lukturu komplekta daļas. Šie marķējumi norāda, ka ierīce ir apstiprināta Vācijā (e1) ar pamata apstiprinājuma numuru 7120 un iekļauj šādus lukturus:priekšējais gabarītgaismas lukturis (A) uzstādīšanai kreisajā pusē, kas apstiprināts saskaņā ar Direktīvas 76/758/EEK II pielikumu, kārtas Nr. 02;galvenais lukturis (HCR) ar tuvo gaismu, kas paredzēts labās un kreisās puses satiksmei, un tālo gaismu ar maksimālo intensitāti starp 86250 un 101250 kandelām (norādīts ar numuru 30), apstiprināts saskaņā ar Direktīvas 76/761/EEK V pielikumu, kārtas Nr. 02, ar plastmasas gaismas izkliedētāju (PL);priekšējais miglas lukturis (B), apstiprināts saskaņā ar Direktīvu 76/762/EEK, kārtas Nr. 02, ar plastmasas gaismas izkliedētāju;priekšējais 1.a kategorijas virzienrādītājs, apstiprināts saskaņā ar Direktīvu 76/759/EEK, kārtas Nr. 01.+++++ TIFF +++++3. attēlsLukturis, kas savietots vai grupēts ar galveno lukturiIepriekš sniegtais paraugs attēlo marķējumu uz gaismas izkliedētāja, kas paredzēts lietošanai dažādu tipu galvenajos lukturos, proti:vai nu galvenajā lukturī ar tuvo gaismu, kas paredzēta abu pušu satiksmei, un tālo gaismu ar maksimālo intensitāti starp 86250 un 101250 kandelām (norādīts ar numuru 30), ir apstiprināts Vācijā (e1) ar pamata apstiprinājuma numuru 7120 saskaņā ar Direktīvas 76/761/EEK IV pielikuma prasībām, kārtas Nr. 04, savietots ar priekšējo miglas lukturi, kurš apstiprināts saskaņā ar Direktīvu 76/762/EEK, kārtas Nr. 02,vai arīgalvenajā lukturī ar tuvo gaismu un tālo gaismu, kas paredzēts abu pušu satiksmei, ir apstiprināts Vācijā (e1) ar pamata apstiprinājuma numuru 7122 saskaņā ar Direktīvas 76/761/EEK II pielikuma prasībām, kārtas Nr. 01, savietots ar iepriekšminēto priekšējo miglas lukturi,vai arīar abiem iepriekšminētajiem galvenajiem lukturiem, kas apstiprināti kā viens lukturis.Uz galvenā luktura galvenās daļas ir norādīts vienīgais derīgais apstiprinājuma numurs, piemēram:+++++ TIFF +++++vai+++++ TIFF +++++vai+++++ TIFF +++++vai+++++ TIFF +++++II PIELIKUMSTEHNISKĀS PRASĪBAS1. Tehniskās prasības ir izklāstītas 1. un 5. līdz 8. punktā un 3. līdz 7. pielikumā ANO/EEK Noteikumos Nr. 19, ko veido šādi konsolidēti dokumenti:- 02. grozījumu sērija, kurā ietilpst 02. grozījumu sērijas 1. līdz 4. papildinājums [1],- 02. grozījumu sērijas 5. papildinājums, tajā skaitā Noteikumu Nr. 19 3. pārskata labojumi [2],- 02. grozījumu sērijas 6. papildinājums [3],- 02. grozījumu sērijas 7. papildinājums [4],- 02. grozījumu sērijas 8. papildinājums [5],izņemot šādus gadījumus:1.1. Ja atsauci izdara uz "Noteikumiem Nr. 37", ar to saprot "Direktīvas 76/761/EEK VII pielikumu";1.2. "Iepriekšminētais 2.2.3. punkts" 5.1. punktā nozīmē "šīs direktīvas I pielikuma 1.3.1. punktu";1.3. 5. pielikuma 1.1. punktā un 1. papildinājuma A tabulas virsrakstā "šo noteikumu 2.2.4. punkts" nozīmē "šīs direktīvas I pielikuma 1.3.2. punktu";1.4. 5. pielikuma 1.2. punktā un 1. papildinājuma B tabulas virsrakstā "šo noteikumu 2.2.3. punkts" nozīmē "šīs direktīvas I pielikuma 1.3.1. punktu";1.5. 5. pielikuma 2.4.2. punktā "2.2.4.1.1. punkts" nozīmē "šīs direktīvas I pielikuma 1.3.2.1.1. punktu";1.6. 7. pielikuma 2.3. un 3.3. punktā "12. punkts" nozīmē "Direktīvas 70/156/EEK 11. pantu";1.7. 6. pielikuma 2.5. punktā "šo noteikumu 11.1. punkts" nozīmē "Direktīvas 70/156/EEK X pielikuma 2.1. punktu"."[1] Šīs direktīvas II pielikuma 1. punktā minētie dokumenti.[2] Šīs direktīvas II pielikuma 1. punktā minētie dokumenti.[3] Šīs direktīvas II pielikuma 1. punktā minētie dokumenti.[1] [2] [3] [4] TRANS/WP. 29/568.[5] TRANS/WP. 29/617.--------------------------------------------------