title: Komisijas Direktīva 2006/125/EK ( 2006. gada 5. decembris ) par apstrādātu graudaugu pārtiku un bērnu pārtiku zīdaiņiem un maziem bērniem (Kodificēta versija)   (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               6.12.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 339/16

      KOMISIJAS DIREKTĪVA 2006/125/EK
   (2006. gada 5. decembris)
   par apstrādātu graudaugu pārtiku un bērnu pārtiku zīdaiņiem un maziem bērniem
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   (Kodificēta versija)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes Direktīvu 89/398/EEK (1989. gada 3. maijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz īpašas diētas pārtikas produktiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Komisijas 1996. gada 16. februāra Direktīva 96/5/EK par apstrādātu graudaugu pārtiku un bērnu pārtiku zīdaiņiem un maziem bērniem (2) ir vairākas reizes būtiski grozīta (3). Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētā direktīva ir jākodificē.

               (2)

               Apstrādātu graudaugu pārtiku un bērnu pārtiku zīdaiņiem un maziem bērniem izmanto kā daļu no dažādotās diētas, un tā neveido vienīgo avotu barībai no krūts atšķirtiem zīdaiņiem un maziem bērniem.

               (3)

               Kopienā pastāvošo sociālo un kultūras apstākļu dēļ pastāv liela attiecīgo produktu daudzveidība, kas atspoguļo ļoti dažādo diētu no krūts atšķirtiem zīdaiņiem un maziem bērniem.

               (4)

               Attiecīgo produktu pamatsastāvam jābūt piemērotam tām uztura prasībām zīdaiņiem un maziem bērniem ar labu veselību, kas noteiktas atbilstīgi vispārpieņemtiem zinātniskiem datiem, ievērojot iepriekšminētos faktorus.

               (5)

               Būtu jāizstrādā sastāva uzturvielu pamatprasības šo divu plašo kategoriju produktiem, proti, apstrādātu graudaugu pārtikai un bērnu pārtikai zīdaiņiem un maziem bērniem.

               (6)

               Kaut gan šo produktu būtības dēļ būtu jāizvirza daudzas obligātās prasības un citādi ierobežojumi attiecībā uz vitamīnu, minerālvielu un citu uzturvielu daudzumu, būtu jāatļauj, ka šādas uzturvielas ražotāji pievieno brīvprātīgi ar noteikumu, ka viņi izmanto vienīgi šajā Direktīvā norādītās vielas.

               (7)

               Izmantojot produktus, kuriem brīvprātīgi pievienotas šādas uzturvielas pašlaik Kopienā novērotos daudzumos, zīdaiņi un mazi bērni neuzņem šīs uzturvielas pārmērīgi. Būtu jāpievērš uzmanību jebkurai šā stāvokļa attīstībai nākotnē, un vajadzības gadījumā būtu jāveic atbilstīgi pasākumi.

               (8)

               Atšķirīgi noteikumi par maksimāli pieļaujamo pesticīdu atlieku daudzumu apstrādātu graudaugu pārtikā un bērnu pārtikā zīdaiņiem un maziem bērniem rada tirdzniecības barjeras starp dažām dalībvalstīm.

               (9)

               Maksimāli pieļaujamie pesticīdu atlieku daudzumi, kas noteikti Padomes 1976. gada 23. novembra Direktīvā 76/895/EEK, kas attiecas uz maksimāli pieļaujamo pesticīdu atlieku daudzumu noteikšanu augļos un dārzeņos un uz tiem (4), Padomes 1986. gada 24. jūlija Direktīvā 86/362/EEK par pesticīdu atliekvielu maksimāli pieļaujamo daudzumu noteikšanu labībā un uz tās (5), Padomes 1986. gada 24. jūlija Direktīvā 86/363/EEK par maksimāli pieļaujamā pesticīdu atlieku daudzuma noteikšanu dzīvnieku izcelsmes produktos un uz tiem (6) un Padomes 1990. gada 27. novembra Direktīvā 90/642/EEK par pesticīdu atlieku maksimāli pieļaujamā daudzuma noteikšanu konkrētos augu izcelsmes produktos un uz tiem, ieskaitot augļus un dārzeņus (7), neskar īpašos noteikumus, kas piemērojami apstrādātu graudaugu pārtikai un bērnu pārtikai zīdaiņiem un maziem bērniem.

               (10)

               Ievērojot Kopienas starptautiskās saistības, gadījumos, kad nav pietiekamu zinātnisku pierādījumu, piesardzības princips ļauj Kopienai uz zināmu laiku pieņemt pagaidu pasākumus līdz riska papildu novērtēšanai un pasākumu izskatīšanai no jauna, balstoties uz pieejamo informāciju.

               (11)

               Balstoties uz diviem Pārtikas zinātniskās komitejas atzinumiem 1997. gada 19. septembrī un 1998. gada 4. jūnijā), pašlaik ir šaubas par pesticīdu un pesticīdu atlieku pastāvošo pieļaujamo dienas devas lielumu (PDD) pietiekamību zīdaiņu un mazu bērnu veselības aizsardzībai. Gadījumos, kad attiecīgie pārtikas produkti īpašai diētai paredzēti zīdaiņiem un maziem bērniem, līdz vielu atsevišķai zinātniskai analīzei un novērtēšanai jāpieņem ļoti zema vispārējā pieļaujamā robeža visiem pesticīdiem. Par šo ļoti zemo vispārējo pieļaujamo robežu ir jāpieņem 0,01 mg/kg, kas normāli praktiski ir minimālais nosakāmais daudzums.

               (12)

               Būtu jāpieprasa stingrus ierobežojumus pesticīdu atliekām; tā kā rūpīgi izraugoties izejvielas, ir iespējams ražot produktus ar ļoti zemu pesticīdu atlieku līmeni, pie nosacījuma, ka apstrādātu graudaugu pārtika un bērnu pārtika zīdaiņiem un maziem bērniem to ražošanas laikā iztur pamatīgu apstrādi. Tomēr neliela pesticīdu vai pesticīdu metabolītu skaita gadījumā pat maksimālais pieļaujamais atlieku daudzums, 0,01 mg/kg vissliktākajā gadījumā, zīdaiņiem un maziem bērniem var pārsniegt PDD. Tas attiecas uz pesticīdiem vai pesticīdu metabolītiem ar PDD, kas mazāka par 0,0005 mg/kg ķermeņa svara.

               (13)

               Šī Direktīva nosaka principus pesticīdu lietošanas aizliegšanai tādu lauksaimniecības produktu ražošanā, kuri paredzēti apstrādātu graudaugu pārtikai un bērnu pārtikai. Tomēr šis aizliegums negarantē, ka produktos nav pesticīdu, jo daži pesticīdi piesārņo apkārtējo vidi, un to atliekas var tikt konstatētas minētajos produktos.

               (14)

               Zīdaiņu un mazu bērnu veselības labākai aizsardzībai jāpiemēro papildu prasība analizēt produkta izcelsmi.

               (15)

               Lielākā daļa pesticīdu ar PDD skaitlisko vērtību, kas mazāka par 0,0005 mg/kg ķermeņa svara Kopienā jau ir aizliegti. Aizliegtie pesticīdi nedrīkst būt nosakāmi apstrādātu graudaugu pārtikā un bērnu pārtikā ar visprogresīvākajām analīzes metodēm. Tomēr daži pesticīdi sadalās ļoti lēni un joprojām piesārņo apkārtējo vidi. Tie var atrasties apstrādātu graudaugu pārtikā un bērnu pārtikā pat tad, ja nav lietoti. Kontroles nolūkā būtu jāizmanto saskaņota pieeja.

               (16)

               Līdz Komisijas lēmumam par to, vai pesticīdi atbilst Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvas 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (8) 5. pantā noteiktajām drošības prasībām, turpmāka atļauto pesticīdu lietošana ir atļauta, ja to atliekas nepārsniedz maksimālos pieļaujamos šajā direktīvā noteiktos līmeņus. Pesticīdu atlieku maksimāli atļautos līmeņus nosaka tā, lai zīdaiņi un mazi bērni tiem pieļaujamās dienas devas skaitliskās vērtības nepārsniegtu pat vissliktākajā gadījumā.

               (17)

               Jaunu pārtikas sastāvdaļu lietošanai būtu jāparedz atsevišķs pasākums horizontālā līmenī.

               (18)

               Šī direktīva atspoguļo pašreizējās zināšanas par šiem produktiem. Par jebkuriem grozījumiem, kas atļauj jauninājumus, balstoties uz zinātnes un tehnikas attīstību, būtu jāpieņem lēmumu kārtībā, kas minēta Direktīvas 89/398/EEK 13. panta 2. punktā.

               (19)

               Ņemot vērā personas, kam produkti ir paredzēti, būtu jāizstrādā vajadzīgie mikrobioloģiskie kritēriji un maksimālie piesārņojumu līmeņi.

               (20)

               Saskaņā ar Direktīvas 89/398/EEK 7. panta 1. punktu produkti, uz kuriem attiecas šī direktīva, ir pakļauti vispārīgiem noteikumiem, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 20. marta Direktīvā 2000/13/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas produktu marķēšanu, noformēšanu un reklāmu (9).

               (21)

               Šajā direktīvā būtu jābūt pieņemtiem un vajadzības gadījumā būtu jābūt izvērstiem papildinājumiem un izņēmumiem šiem vispārīgajiem noteikumiem.

               (22)

               Šajā direktīvā ietverto produktu iedaba un galamērķis jo īpaši pieprasa, lai marķējumā norādītu barības enerģētisko vērtību un galvenās sastāva uzturvielas. Lietošanas metode jāprecizē saskaņā ar Direktīvas 2000/13/EK 3. panta 1. punkta 9. apakšpunktu un 11. pantu, lai novērstu nepareizu pielietojumu, kas var izrādīties bīstami zīdaiņu veselībai.

               (23)

               Gadījumos, kad norādes, kas nav īpaši aizliegtas, var attiecināt uz šiem produktiem atbilstīgi normām, kuras piemērojamas visiem pārtikas produktiem, šādām norādēm, atkarībā no apstākļiem, būtu jāņem vērā šajā direktīvā norādītie sastāva kritēriji.

               (24)

               Par noteikumiem, kas var ietekmēt sabiedrības veselību, ir veikta konsultēšanās, kā to nosaka Direktīvas 89/398/EEK 4. pants.

               (25)

               Pasākumi, kas paredzēti šajā direktīvā, ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu.

               (26)

               Šī direktīva nedrīkst skart dalībvalstu pienākumus attiecībā uz termiņiem Direktīvu transponēšanai nacionālajās tiesībās, kā izklāstīts VIII pielikuma B daļā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.
   1. pants
   1.   Šī direktīva ir “īpašā direktīva” Direktīvas 89/398/EEK 4. panta 1. punkta nozīmē.
   2.   Šī direktīva attiecas uz pārtikas produktiem ar īpašu uzturvērtību, kas Kopienā apmierina konkrētas uztura prasības zīdaiņiem un maziem bērniem ar labu veselību un paredzēti no krūts atšķirtiem zīdaiņiem un maziem bērniem kā to diētas papildinātājs un/vai to pakāpeniskai pieradināšanai pie parastiem pārtikas produktiem. Tie ietver:

               a)

               “apstrādātu graudaugu pārtiku”, kura iedalās šādās četrās kategorijās:

                           i)

                           parastu graudaugu barība, kas ir pagatavota vai ko var pagatavot ar pienu vai citiem piemērotiem barības vielu šķidrumiem;

                           ii)

                           graudaugu barība, kam pievienota pārtika ar augstu olbaltumvielu saturu, kura ir pagatavota vai kuru var pagatavot ar ūdeni vai citiem šķidrumiem, kas nesatur olbaltumvielas;

                           iii)

                           makaronu ēdieni, ko izmanto pēc vārīšanas ūdenī vai citos piemērotos šķidrumos;

                           iv)

                           sausiņi un cepumi, ko izmanto vai nu tieši, vai pēc saberšanas, pievienojot ūdeni, pienu vai citus piemērotus šķidrumus;

               b)

               “bērnu pārtika”, kas ir citāda nekā apstrādātu graudaugu pārtika.

         3.   Šī direktīva neattiecas uz piena produktiem, kas paredzēti maziem bērniem.
   2. pants
   Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

               a)

               “zīdaiņi” ir bērni līdz 12 mēnešu vecumam;

               b)

               “mazi bērni” ir bērni vecumā no viena līdz trim gadiem;

               c)

               “pesticīdu atliekas” ir apstrādātu graudaugu pārtikā un bērnu pārtikā palikušais augu aizsardzības produkts, kas definēts Padomes Direktīvas 91/414/EEK 2. panta 1. punktā, tostarp tā metabolīti (vielu maiņas produkti) un reakcijās vai noārdīšanā radušies produkti.

         3. pants
   Dalībvalstis nodrošina, ka 1. panta 2. punktā minētos produktus Kopienā tirgo tikai tad, ja tie atbilst šajā direktīvā izklāstītajām normām.
   4. pants
   Apstrādātu graudaugu pārtiku un bērnu pārtiku ražo no sastāvdaļām, kuru piemērotību produktiem ar īpašu uzturvērtību zīdaiņiem un maziem bērniem apstiprina vispāratzīti zinātniski dati.
   5. pants
   1.   Apstrādātu graudaugu pārtika atbilst I pielikumā norādītajiem sastāva kritērijiem.
   2.   Bērnu pārtikai, kas aprakstīta II pielikumā, jāatbilst tur norādītajiem sastāva kritērijiem.
   6. pants
   Ražojot apstrādātu graudaugu pārtiku un bērnu pārtiku, var pievienot tikai IV pielikumā uzskaitītās uzturvielas.
   Šīm vielām tīrības kritērijus izstrādās vēlāk.
   7. pants
   1.   Apstrādātu graudaugu pārtika un bērnu pārtika nedrīkst saturēt jebkādas vielas tādos daudzumos, kuri varētu kaitēt zīdaiņu un mazu bērnu veselībai. Vajadzīgie maksimālie pieļaujamie līmeņi vielām, kuras nav minētas 2. un 3. punktā, tiks noteikti.
   2.   Apstrādātu graudaugu pārtika un bērnu pārtika nedrīkst saturēt atsevišķu pesticīdu atliekas, kas pārsniedz 0,01 mg/kg, izņemot tās vielas, kurām īpaši līmeņi norādīti VI pielikumā – tādā gadījumā tiek piemēroti tur norādītie īpašie līmeņi.
   Pesticīdu atlieku daudzumu noteikšanai izmanto vispārpieņemtās standarta analīzes metodes.
   3.   VII pielikumā minētos pesticīdus nedrīkst izmantot lauksaimniecības produktos, kuri paredzēti apstrādātu graudaugu pārtikas un bērnu pārtikas ražošanai.
   Tomēr kontroles nolūkos:

               a)

               uzskata, ka VII pielikuma 1. tabulā minētie pesticīdi nav lietoti, ja to atlieku līmenis nepārsniedz 0,003 mg/kg. Šādu līmeni uzskata par analītiskās metodes kvantitatīvo robežu un regulāri pārskata, ņemot vērā tehnikas attīstību;

               b)

               uzskata, ka VII pielikuma 2. tabulā minētie pesticīdi nav lietoti, ja to atlieku līmenis nepārsniedz 0,003 mg/kg. Šo līmeni regulāri pārskata, ņemot vērā datus par apkārtējās vides piesārņojumu.

         4.   Atlieku līmeņus, kas minēti 2. un 3. punktā, piemēro produktiem, kuri ir gatavi lietošanai pārtikā vai pagatavoti saskaņā ar ražotāja noteikumiem.
   5.   Attiecībā uz VI pielikumā minētajiem pesticīdiem, par kuriem ir pieņemts lēmums neiekļaut to aktīvās vielas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, attiecīgi ir jāgroza šīs Direktīvas VI un VII pielikums.
   6.   Mikrobioloģiskos kritērijus ievieš vajadzības gadījumā.
   8. pants
   1.   Attiecīgo produktu marķējums papildus tam, kas paredzēts Direktīvas 2000/13/EK 3. pantā, obligāti satur šādas sīkākas ziņas:

               a)

               norādījumi attiecībā uz vecumu, no kāda produktu var lietot, ņemot vērā tā sastāvu, struktūru un citas īpašības. Jebkura produkta lietošanai noteiktais vecums nevar būt mazāks par četriem mēnešiem. Produktiem, kas ieteikti izmantošanai no četru mēnešu vecuma, var būt norāde, ka produktu ieteicams lietot no šī vecuma, ja tikai par mātes un bērna stāvokli atbildīgie neatkarīgie ārstniecības, uzturzinātnes vai farmācijas speciālisti vai citi profesionāli darbinieki neiesaka ko citu;

               b)

               informācija attiecībā uz lipekļa klātbūtni vai iztrūkumu, ja norādītais vecums, no kura produktu var lietot, ir mazāks par sešiem mēnešiem;

               c)

               pieejamais enerģijas lielums, izteikts kJ un kcal, un olbaltumvielu, ogļhidrātu un lipīdu saturs, izteikts skaitliskā veidā 100 g vai 100 ml pārdošanai sagatavotā produkta, un, vajadzības gadījumā, patēriņam ieteiktajā produkta daudzumā;

               d)

               katras minerālvielas un katra vitamīna vidējais daudzums, kas attiecīgi noteikts kā īpašs līmenis I un II pielikumā, izteikts skaitliskā veidā 100 g vai 100 ml pārdošanai sagatavotā produkta, un, vajadzības gadījumā, patēriņam ieteiktajā produkta daudzumā;

               e)

               ja vajadzīgs, pamācības atbilstīgai pagatavošanai un norādījumi par šo pamācību ievērošanas nozīmi.

         2.   Marķējums var saturēt:

               a)

               IV pielikumā norādīto barības vielu vidējo daudzumu, ja šāda prasība nav ietverta 1. punkta d) apakšpunkta noteikumos, izteiktu skaitliskā veidā 100 g vai 100 ml pārdošanai sagatavotā produkta, un, vajadzības gadījumā, patēriņam ieteiktajā produkta daudzumā;

               b)

               papildus skaitliskajai informācijai, informāciju par V pielikumā parādītajām minerālvielām un vitamīniem, izteiktu procentos no salīdzināmās vērtības 100 g vai 100 ml pārdošanai sagatavotā produkta, un, vajadzības gadījumā, patēriņam ieteiktajā produkta daudzumā ar noteikumu, ka klātesošie daudzumi ir vismaz 15 % no salīdzināmās vērtības.

         9. pants
   Direktīvu 96/5/EK, kas grozīta ar direktīvām, kā izklāstīts VIII pielikuma A daļā, atceļ, neskarot dalībvalstu pienākumus attiecībā uz termiņiem direktīvas transponēšanai nacionālajās tiesībās, kā izklāstīts VIII pielikuma B daļā.
   Atsauces uz atcelto direktīvu uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu un lasa saskaņā ar atbilstības tabulu, kas atrodas IX pielikumā.
   10. pants
   Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   11. pants
   Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

      Briselē, 2006. gada 5. decembrī

            Komisijas vārdā —

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 186, 30.6.1989., 27. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

      (2)  OV L 49, 28.2.1996., 17. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2003/13/EK (OV L 41, 14.2.2003., 33. lpp.).

      (3)  Sk. VIII pielikuma A daļu.

      (4)  OV L 340, 9.12.1976., 26. lpp. Šī direktīva ir atcelta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 396/2005 (OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.).

      (5)  OV L 221, 7.8.1986., 37. lpp. Šī direktīva ir atcelta ar Regulu (EK) Nr. 396/2005.

      (6)  OV L 221, 7.8.1986., 43. lpp. Šī direktīva ir atcelta ar Regulu (EK) Nr. 396/2005.

      (7)  OV L 350, 14.12.1990., 71. lpp. Šī direktīva ir atcelta ar Regulu (EK) Nr. 396/2005.

      (8)  OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 396/2005.

      (9)  OV L 109, 6.5.2000., 29. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2003/89/EK (OV L 308, 25.11.2003., 15. lpp.).

      I PIELIKUMS
      PAMATSASTĀVS APSTRĀDĀTU GRAUDAUGU PĀRTIKAI ZĪDAIŅIEM UN MAZIEM BĒRNIEM
      Uzturvielu satura prasības attiecas uz produktiem, kurus tirgo gatavus izmantošanai vai sagatavojamus pēc ražotāja pamācības.
      1.   GRAUDAUGU SATURS
      Apstrādātu graudaugu pārtiku pagatavo galvenokārt no viena vai vairākiem samaltiem graudaugiem un/vai cietes sakņaugu produktiem.
      Graudaugu un/vai cietes sakņaugu daudzumam gala produktā sausā veidā jābūt ne mazāk kā 25 % no pamatmasas.
      2.   OLBALTUMVIELAS

                  2.1.

                  Produktiem, kas minēti 1. panta 2. punkta a) apakšpunkta ii) un iv) daļā, olbaltumvielas saturs nedrīkst pārsniegt 1,3 g/100 kJ (5,5 g/100 kcal).

                  2.2.

                  Produktiem, kas minēti 1. panta 2. punkta a) apakšpunkta ii) daļā, pievienotās olbaltumvielas nedrīkst būt mazāk par 0,48 g/100 kJ (2 g/100 kcal).

                  2.3.

                  Cepumiem, kas minēti 1. panta 2. punkta a) apakšpunkta iv) daļā un pagatavoti, pievienojot pārtikas produktus ar augstu olbaltumvielu saturu, un pasniegti kā tādi, pievienotās olbaltumvielas nedrīkst būt mazāk par 0,36 g/100 kJ (1,5 g/100 kcal).

                  2.4.

                  Pievienotās olbaltumvielas ķīmiskajam indeksam ir jābūt vismaz 80 % no šāda indeksa salīdzināmajai olbaltumvielai (kazeīnam, kā norādīts III pielikumā) vai olbaltumvielas lietderības koeficientam (OLK) olbaltumvielai maisījumā ir jābūt vismaz 70 % no šādas attiecības salīdzināmajai olbaltumvielai. Visos gadījumos aminoskābju pievienošana ir atļauta vienīgi olbaltumvielu maisījuma uzturvērtības uzlabošanai un tikai attiecībās, kādas vajadzīgas šim nolūkam.

            3.   OGĻHIDRĀTI

                  3.1.

                  Ja produktiem, kas minēti 1. panta 2. punkta a) apakšpunkta i) un iv) daļā, pievieno saharozi, fruktozi, glikozi, glikozes sīrupus vai medu:

                              —

                              no šiem avotiem pievienoto ogļhidrātu daudzums nedrīkst pārsniegt 1,8 g/100 kJ (7,5 g/100 kcal),

                              —

                              pievienotās fruktozes daudzums nedrīkst pārsniegt 0,9 g/100 kJ (3,75 g/100 kcal).

                  3.2.

                  Ja produktiem, kas minēti 1. panta 2. punkta a) apakšpunkta ii) daļā, pievieno saharozi, fruktozi, glikozes sīrupus vai medu:

                              —

                              no šiem avotiem pievienoto ogļhidrātu daudzums nedrīkst pārsniegt 1,2 g/100 kJ (5 g/100 kcal),

                              —

                              pievienotās fruktozes daudzums nedrīkst pārsniegt 0,6 g/100 kJ (2,5 g/100 kcal).

            4.   LIPĪDI

                  4.1.

                  Produktiem, kas minēti 1. panta 2. punkta a) apakšpunkta i) un iv) daļā, lipīdu saturs nedrīkst pārsniegt 0,8 g/100 kJ (3,3 g/100 kcal).

                  4.2.

                  Produktiem, kas minēti 1. panta 2. punkta a) apakšpunkta ii) daļā, lipīdu saturs nedrīkst pārsniegt 1,1 g/100 kJ (4,5 g/100 kcal). Ja lipīdu saturs pārsniedz 0,8 g/100 kJ (3,3 g/100 kcal):

                              —

                              laurskābes daudzums nedrīkst pārsniegt 15 % no kopējā lipīdu satura,

                              —

                              miristīnskābes daudzums nedrīkst pārsniegt 15 % no kopējā lipīdu satura,

                              —

                              linoleīnskābes daudzums (glicerīdu – linoleātu veidā) nedrīkst būt mazāks par 70 mg/100 kJ (300 mg/100 kcal) un nedrīkst pārsniegt 285 mg/100 kJ (1 200 mg/100 kcal).

            5.   MINERĀLVIELAS
      5.1.   Nātrijs

                  —

                  nātrija sāļus apstrādātu graudaugu pārtikas produktiem var pievienot tikai tehnoloģiskiem nolūkiem,

                  —

                  nātrija saturs apstrādātu graudaugu pārtikas produktos nedrīkst pārsniegt 25 mg/100 kJ (100 mg/100 kcal).

            5.2.   Kalcijs

                  5.2.1.

                  Produktiem, kas minēti 1. panta 2. punkta a) apakšpunkta ii) daļā, kalcija daudzums nedrīkst būt mazāks par 20 mg/100 kJ (80 mg/100 kcal).

                  5.2.2.

                  Produktiem, kas minēti 1. panta 2. punkta a) apakšpunkta iv) daļā, pagatavoti, pievienojot pienu (piena cepumi), un pasniegti kā tādi, kalcija daudzums nedrīkst būt mazāks par 12 mg/100 kJ (50 mg/100 kcal).

            6.   VITAMĪNI

                  6.1.

                  Apstrādātu graudaugu pārtikas produktos tiamīna daudzums nedrīkst būt mazāks par 25 μg/100 kJ (100 μg/100 kcal).

                  6.2.

                  Produktos, kas minēti 1. panta 2. punkta a) apakšpunkta ii) daļā:

                              Uz 100 kJ

                              Uz 100 kcal

                              Minimums

                              Maksimums

                              Minimums

                              Maksimums

                              A vitamīns (μg RE) (1)

                              14

                              43

                              60

                              180

                              D vitamīns (μg) (2)

                              0,25

                              0,75

                              1

                              3

                        Šos ierobežojumus piemēro arī tad, ja A vitamīnu un D vitamīnu pievieno citiem apstrādātu graudaugu pārtikas produktiem.

            7.   VITAMĪNU, MINERĀLVIELU UN MIKROELEMENTU, JA TĀDI IR PIEVIENOTI, MAKSIMĀLAIS PIEĻAUJAMAIS DAUDZUMS
      Barības vielu prasības attiecas uz lietošanai gataviem produktiem, kas šādi ir laisti tirgū vai pagatavoti saskaņā ar ražotāja norādījumiem, izņemot kāliju un kalciju, kuru prasības attiecas uz pārdodamo produktu.

                  Barības vielas

                  Maksimālais daudzums uz 100 kcal

                  A vitamīns (μg RE)

                  180

                  E vitamīns (mg α-TE) (3)

                  3

                  D vitamīns (μg)

                  3

                  C vitamīns (mg)

                  12,5/25 (4)

                  Tiamīns (mg)

                  0,5

                  Riboflavīns (mg)

                  0,4

                  Niacīns (mg NE) (5)

                  4,5

                  B6 vitamīns (mg)

                  0,35

                  Folijskābe (μg)

                  50

                  B12 vitamīns (μg)

                  0,35

                  Pantotēnskābe (mg)

                  1,5

                  Biotīns (μg)

                  10

                  Kālijs (mg)

                  160

                  Kalcijs (mg)

                  80/180 (6)/100 (7)

                  Magnijs (mg)

                  40

                  Dzelzs (mg)

                  3

                  Cinks (mg)

                  2

                  Varš (μg)

                  40

                  Jods (μg)

                  35

                  Mangāns (mg)

                  0,6

         (1)  RE – visu transretinolu ekvivalents.

         (2)  Holekalciferola veidā, kura 10 μg = D vitamīna 400 i.u.

         (3)  α-TE = d-α-tokoferola ekvivalents.

         (4)  Ierobežojumi attiecas uz produktiem, kas bagātināti ar dzelzi.

         (5)  NE = niacīna ekvivalents = mg nikotīna skābe + mg triptofāns/60.

         (6)  Ierobežojumi attiecas uz 1. panta 2. punkta a) apakšpunkta i) un ii) daļā minētajiem produktiem.

         (7)  Ierobežojumi attiecas uz 1. panta 2. punkta a) apakšpunkta iv) daļā minētajiem produktiem.

      II PIELIKUMS
      PAMATSASTĀVS BĒRNU PĀRTIKAI ZĪDAIŅIEM UN MAZIEM BĒRNIEM
      Uzturvielu satura prasības attiecas uz produktiem, kurus tirgo gatavus izmantošanai vai sagatavojamus pēc ražotāja pamācības.
      1.   OLBALTUMVIELAS

                  1.1.

                  Ja gaļa, mājputnu gaļa, zivis, subprodukti vai citi tradicionālie olbaltumvielu avoti ir vienīgās sastāvdaļas, kas minētas produkta nosaukumā, tad:

                              —

                              nosauktā gaļa, mājputnu gaļa, zivis, subprodukti vai citi tradicionālie olbaltumvielu avoti kopā veido ne mazāk kā 40 % no kopējās produkta masas,

                              —

                              katra nosauktā gaļa, mājputnu gaļa, zivis, subprodukti vai cits tradicionālais olbaltumvielu avots veido ne mazāk kā 25 % no nosaukto olbaltumvielu avotu kopējās masas,

                              —

                              kopējais olbaltumvielu daudzums no nosaukto olbaltumvielu avotiem nav mazāks par 1,7 g/100 kJ (7 g/100 kcal).

                  1.2.

                  Ja gaļa, mājputnu gaļa, zivis, subprodukti vai citi tradicionālie olbaltumvielu avoti atsevišķi vai kopā produkta nosaukumā ir minēti kā pirmie, produktu uzrādot vai neuzrādot kā ēdienu, tad:

                              —

                              nosauktā mājputnu gaļa, zivis, subprodukti vai citi tradicionālie olbaltumvielu avoti kopā veido ne mazāk kā 10 % no kopējās produkta masas,

                              —

                              katra nosauktā gaļa, mājputnu gaļa, zivis, subprodukti vai cits tradicionālais olbaltumvielu avots veido ne mazāk kā 25 % no nosaukto olbaltumvielu avotu kopējās masas,

                              —

                              olbaltumvielu daudzums no nosaukto olbaltumvielu avotiem nav mazāks par 1 g/100 kJ (4 g/100 kcal).

                  1.3.

                  Ja gaļa, mājputnu gaļa, zivis, subprodukti vai citi tradicionālie olbaltumvielu avoti atsevišķi vai kopā produkta nosaukumā ir minēti, bet ne kā pirmie, produktu uzrādot vai neuzrādot kā ēdienu, tad:

                              —

                              nosauktā gaļa, mājputnu gaļa, zivis, subprodukti vai citi tradicionālie olbaltumvielu avoti kopā veido ne mazāk kā 8 % no kopējās produkta masas,

                              —

                              katra nosauktā gaļa, mājputnu gaļa, zivis, subprodukti vai cits tradicionālais olbaltumvielu avots veido ne mazāk kā 25 % no nosaukto olbaltumvielu avotu kopējās masas,

                              —

                              olbaltumvielu daudzums no nosaukto olbaltumvielu avotiem nav mazāks par 0,5 g/100 kJ (2,2 g/100 kcal),

                              —

                              kopējais olbaltumvielu daudzums no visiem nosaukto olbaltumvielu avotiem nav mazāks par 0,7 g/100 kJ (3 g/100 kcal).

                  1.4.

                  Ja uzkodas nosaukumā, neraugoties uz to, vai produktu pasniedz kā ēdienu vai ne, siers ir minēts kopā ar citām sastāvdaļām, tad:

                              —

                              piena olbaltumvielu daudzums nav mazāks par 0,5 g/100 kJ (2,2 g/100 kcal),

                              —

                              produkta kopējais olbaltumvielu daudzums nav mazāks par 0,7 g/100 kJ (3 g/100 kcal).

                  1.5.

                  Ja produkts etiķetē apzīmēts kā ēdiens, bet produkta nosaukumā nav minēta gaļa, mājputnu gaļa, zivis, subprodukti vai citi tradicionālie olbaltumvielu avoti, kopējais olbaltumvielu daudzums no visiem nosaukto olbaltumvielu avotiem nav mazāks par 0,7 g/100 kJ (3 g/100 kcal).

                  1.6.

                  Mērces, ko pasniedz kā piedevu ēdienam, nav pakļautas 1.1. līdz 1.5. (ieskaitot) punktā norādītajām prasībām.

                  1.7.

                  Saldie ēdieni, kuru nosaukumā piena produkti ir minēti kā pamata vai vienīgā sastāvdaļa, satur ne mazāk par 2,2 g piena olbaltumvielu/100 kcal. Visi pārējie saldie ēdieni nav pakļauti 1.1. un 1.5. punktā minētajām prasībām.

                  1.8.

                  Aminoskābes ir atļauts pievienot vienīgi klātesošās olbaltumvielas uzturvērtības uzlabošanai un tikai tādās attiecībās, kādas vajadzīgas šim nolūkam.

            2.   OGĻHIDRĀTI
      Klātesošo ogļhidrātu kopējie daudzumi augļu un dārzeņu sulās un nektāros, tikai no augļiem sastāvošos ēdienos, desertos vai pudiņos nepārsniedz:

                  —

                  10 g/100 ml – dārzeņu sulās un no tām pagatavotos dzērienos,

                  —

                  15 g/100 ml – augļu sulās un nektāros un no tiem pagatavotos dzērienos,

                  —

                  20 g/100 ml – tikai no augļiem sastāvošos ēdienos,

                  —

                  25 g/100 ml – desertos vai pudiņos,

                  —

                  5 g/100 ml – citos dzērienos bez piena.

            3.   TAUKI

                  3.1.

                  Šā 1.1. punktā minētajos produktos:
                  Ja gaļa vai siers ir vienīgās sastāvdaļas vai ir minēti produkta nosaukumā kā pirmie, kopējais tauku daudzums produktā no visiem avotiem nedrīkst pārsniegt 1,4 g/100 kJ (6 g/100 kcal).

                  3.2.

                  Visos citos produktos kopējais tauku daudzums produktā no visiem avotiem nedrīkst pārsniegt 1,1 g/100 kJ (4,5 g/100 kcal).

            4.   NĀTRIJS

                  4.1.

                  Nātrija saturs gala produktā nedrīkst būt lielāks par 48 mg/100 kJ (200 mg/100 kcal), vai 200 mg 100 gramos. Tomēr, ja siers ir vienīgā produkta nosaukumā minētā sastāvdaļa, nātrija saturs gala produktā nedrīkst būt lielāks par 70 mg/100 kJ (300 mg/100 kcal).

                  4.2.

                  Nātrija sāļus nedrīkst pievienot augļu produktiem, desertiem un pudiņiem, izņemot tehnoloģiskos nolūkos.

            5.   VITAMĪNI
      C vitamīns
      Augļu sulās, nektāros vai dārzeņu sulās C vitamīna saturs gala produktā nedrīkst būt mazāks par 6 mg/100 kJ (25 mg/100 kcal), vai 25 mg 100 gramos.
      A vitamīns
      Dārzeņu sulās A vitamīna saturs gala produktā nedrīkst būt mazāks par 25 μg RE/100 kJ (100 μg RE/100 kcal).
      A vitamīnu citai bērnu pārtikai nepievieno.
      D vitamīns
      D vitamīnu bērnu pārtikai nepievieno.
      6.   VITAMĪNU, MINERĀLVIELU UN MIKROELEMENTU, JA TĀDI IR PIEVIENOTI, MAKSIMĀLAIS PIEĻAUJAMAIS DAUDZUMS
      Uzturvielu prasības attiecas uz lietošanai gataviem produktiem, kas šādi ir laisti tirgū vai sagatavoti saskaņā ar ražotāja norādījumiem, izņemot kāliju un kalciju, kuru prasības attiecas uz pārdodamo produktu.

                  Barības vielas

                  Maksimālais daudzums/100 kcal

                  A vitamīns (μg RE)

                  180 (1)

                  E vitamīns (mg α-TE)

                  3

                  C vitamīns (mg)

                  12,5/25 (2)/125 (3)

                  Tiamīns (mg)

                  0,25

                  Riboflavīns (mg)

                  0,4

                  Niacīns (mg NE)

                  4,5

                  B6 vitamīns (mg)

                  0,35

                  Folijskābe (μg)

                  50

                  B12 vitamīns (μg)

                  0,35

                  Pantotēnskābe (mg)

                  1,5

                  Biotīns (μg)

                  10

                  Kālijs (mg)

                  160

                  Kalcijs (mg)

                  80

                  Magnijs (mg)

                  40

                  Dzelzs (mg)

                  3

                  Cinks (mg)

                  2

                  Varš (μg)

                  40

                  Jods (μg)

                  35

                  Mangāns (mg)

                  0,6

         (1)  Saskaņā ar 5. punktu.

         (2)  Ierobežojumi attiecas uz produktiem, kas bagātināti ar dzelzi.

         (3)  Ierobežojumi attiecas uz produktiem, kas izgatavoti uz augļu pamata, augļu sulām un dārzeņu sulām.

      III PIELIKUMS
      AMINOSKĀBJU SASTĀVS KAZEĪNĀ

                  (g/100 g olbaltumvielu)

                  Arginīns

                  3,7

                  Cistīns

                  0,3

                  Histidīns

                  2,9

                  Izoleicīns

                  5,4

                  Leicīns

                  9,5

                  Lizīns

                  8,1

                  Metionīns

                  2,8

                  Fenilalanīns

                  5,2

                  Treonīns

                  4,7

                  Triptofāns

                  1,6

                  Tirozīns

                  5,8

                  Valīns

                  6,7

      IV PIELIKUMS
      BARĪBAS VIELAS
      1.   VITAMĪNI
      A vitamīns
      Retinols
      Retinilacetāts
      Retinilpalmitāts
      Beta-karotīns
      D vitamīns
      D2 vitamīns (ergokalciferols)
      D3 vitamīns (holekalciferols)
      B1 vitamīns
      Tiamīna hidrohlorīds
      Tiamīna mononitrāts
      B2 vitamīns
      Riboflavīns
      Nātrija riboflavīn-5’-fosfāts
      Niacīns
      Nikotīnamīds
      Nikotīnskābe
      B6 vitamīns
      Piridoksīna hidrohlorīds
      Piridoksīn-5-fosfāts
      Piridoksīndipalmitāts
      Pantotēnskābe
      Kalcija D-pantotenāts
      Nātrija D-pantotenāts
      Dekspantenols
      Folāts
      Folijskābe
      B12 vitamīns
      Ciānkobalamīns
      Hidroksokobalamīns
      Biotīns
      D-biotīns
      C vitamīns
      L-askorbīnskābe
      Nātrija L-askorbāts
      Kalcija L-askorbāts
      6-palmitil-L-askorbīnskābe (askorbilpalmitāts)
      Kālija askorbāts
      K vitamīns
      Filohinons (fitomenadions)
      E vitamīns
      D-alfa-tokoferols
      DL-alfa-tokoferols
      D-alfa-tokoferola acetāts
      DL-alfa-tokoferola acetāts
      2.   AMINOSKĀBES

                  L-arginīns
                  L-cistīns
                  L-histidīns
                  L-izoleicīns
                  L-leicīns
                  L- lizīns
                  L-cisteīns

                  un to hidrohlorīdi

            L-metionīns
      L-fenilalanīns
      L-treonīns
      L-triptofāns
      L-tirozīns
      L-valīns
      3.   CITI
      Holīns
      Holīna hlorīds
      Holīna citrāts
      Holīna bitartrāts
      Inozīts
      L-karnitīns
      L-karnitīna hidrohlorīds
      4.   MINERĀLSĀĻI UN MIKROELEMENTI
      Kalcijs
      Kalcija karbonāts
      Kalcija hlorīds
      Kalcija citrāti (citronskābes kalcija sāļi)
      Kalcija glukonāts
      Kalcija glicerofosfāts
      Kalcija laktāts
      Kalcija oksīds
      Kalcija hidroksīds
      Kalcija fosfāti (fosforskābes kalcija sāļi)
      Magnijs
      Magnija karbonāts
      Magnija hlorīds
      Magnija citrāti (citronskābes magnija sāļi)
      Magnija glukonāts
      Magnija oksīds
      Magnija hidroksīds
      Magnija fosfāti (fosforskābes magnija sāļi)
      Magnija sulfāts
      Magnija laktāts
      Magnija glicerofosfāts
      Kālijs
      Kālija hlorīds
      Kālija citrāti (citronskābes kālija sāļi)
      Kālija glukonāts
      Kālija laktāts
      Kālija glicerofosfāts
      Dzelzs
      Divvērtīgās dzelzs citrāts
      Trīsvērtīgās dzelzs amonija citrāts
      Divvērtīgās dzelzs glukonāts
      Divvērtīgās dzelzs laktāts
      Divvērtīgās dzelzs sulfāts
      Divvērtīgās dzelzs fumarāts
      Trīsvērtīgās dzelzs difosfāts (trīsvērtīgās dzelzs pirofosfāts)
      Elementārā dzelzs (karbonil + elektrolīze + reducēta ar ūdeņradi)
      Trīsvērtīgās dzelzs saharāts
      Nātrija trīsvērtīgās dzelzs difosfāts
      Divvērtīgās dzelzs karbonāts
      Varš
      Vara-lizīna komplekss
      Vara karbonāts
      Vara citrāts
      Vara glukonāts
      Vara sulfāts
      Cinks
      Cinka acetāts
      Cinka hlorīds
      Cinka citrāts
      Cinka laktāts
      Cinka sulfāts
      Cinka oksīds
      Cinka glukonāts
      Mangāns
      Mangāna karbonāts
      Mangāna hlorīds
      Mangāna citrāts
      Mangāna glukonāts
      Mangāna sulfāts
      Mangāna glicerofosfāts
      Jods
      Nātrija jodīds
      Kālija jodīds
      Kālija jodāts
      Nātrija jodāts

      V PIELIKUMS
      SALĪDZINĀMĀS VĒRTĪBAS UZTURVIELU MARĶĒŠANAI PĀRTIKAS PRODUKTIEM ZĪDAIŅIEM UN MAZIEM BĒRNIEM

                  Uzturviela

                  Salīdzināmā vērtība marķējumā

                  A vitamīns

                  (μg) 400

                  D vitamīns

                  (μg) 10

                  C vitamīns

                  (mg) 25

                  Tiamīns

                  (mg) 0,5

                  Riboflavīns

                  (mg) 0,8

                  Niacīna ekvivalenti

                  (mg) 9

                  B6 vitamīns

                  (mg) 0,7

                  Folāts

                  (μg) 100

                  B12 vitamīns

                  (μg) 0,7

                  Kalcijs

                  (mg) 400

                  Dzelzs

                  (mg) 6

                  Cinks

                  (mg) 4

                  Jods

                  (μg) 70

                  Selēns

                  (μg) 10

                  Varš

                  (mg) 0,4

      VI PIELIKUMS
      ĪPAŠI PESTICĪDU VAI PESTICĪDU METABOLĪTU MAKSIMĀLIE PIEĻAUJAMIE ATLIEKU LĪMEŅI APSTRĀDĀTU GRAUDAUGU PĀRTIKĀ UN BĒRNU PĀRTIKĀ

                  Vielas ķīmiskais nosaukums

                  Maksimālais pieļaujamais atlieku līmenis
                  (mg/kg)

                  Kadusafoss

                  0,006

                  Demeton-S-metils/demeton-S-metilsulfons/oksidemetonmetils (atsevišķi vai kombinācijās, izteikti kā demeton-S-metils)

                  0,006

                  Etoprofoss

                  0,008

                  Fipronils (fipronila un fipronildesulfinila summa, izteikta kā fipronils)

                  0,004

                  Propinebs/propilēntiourīnviela (propineba un propilēntiourīnvielas summa)

                  0,006

      VII PIELIKUMS
      PESTICĪDI, KURUS NEDRĪKST LIETOT LAUKSAIMNIECĪBAS PRODUKTOS, KURI PAREDZĒTI APSTRĀDĀTU GRAUDAUGU PĀRTIKAS UN BĒRNU PĀRTIKAS RAŽOŠANAI
      1.   tabula
      Vielas ķīmiskais nosaukums (atlieku definīcija)
      Disulfotons (disulfotona, disulfotona sulfoksīda un disulfotona sulfona summa, kas izteikta kā disulfotonam)
      Fensulfotions (fensulfotions, tā skābekļa analogs un to sulfoni, izteikti kā fensulfotions)
      Fentins, izteikts kā trifeniltinkatjons
      Haloksifops (haloksifopa, tā sāļu un esteru, tajā skaitā konjugātu, summa, izteikta kā haloksifops)
      Heptahlors un transheptahlorepoksīds, izteikts kā heptahlors
      Heksahlorbenzols
      Nitrofēns
      Ometoāts
      Terbufoss (terbufosa, tā sulfoksīda un sulfona summa, izteikta kā terbufoss)
      2.   tabula
      Vielas ķīmiskais nosaukums
      Aldrīns un dieldrīns, izteikti kā dieldrīns
      Endrīns

      VIII PIELIKUMS
      A   DAĻA
      Atceltā direktīva ar sekojošiem grozījumiem
      (minēta 9. pantā)

                  Komisijas Direktīva 96/5/EK

                  (OV L 49, 28.2.1996., 17. lpp.)

                  Komisijas Direktīva 98/36/EK

                  (OV L 167, 12.6.1998., 23. lpp.)

                  Komisijas Direktīva 1999/39/EK

                  (OV L 124, 18.5.1999., 8. lpp.)

                  Komisijas Direktīva 2003/13/EK

                  (OV L 41, 14.2.2003., 33. lpp.)

            B   DAĻA
      Termiņu saraksts transponēšanai valsts likumdošanā
      (minēti 9. pantā)

                  Direktīva

                  Transponēšanas termiņš

                  To produktu akceptēšana tirgū, kuri minēti šajā Direktīvā

                  To produktu aizliegšana tirgū, kuri minēti šajā Direktīvā

                  96/5/EK

                  1997. gada 30. septembris

                  1997. gada 1. oktobris

                  1999. gada 31. marts

                  98/36/EK

                  1998. gada 31. decembris

                  1999. gada 1. janvāris

                  2000. gada 1. janvāris

                  1999/39/EK

                  2000. gada 30. jūnijs

                  2000. gada 30. jūnijs

                  2002. gada 1. jūlijs

                  2003/13/EK

                  2004. gada 6. marts

                  2004. gada 6. marts

                  2005. gada 6. marts

      IX PIELIKUMS
      ATBILSTĪBAS TABULA

                  Direktīva 96/5/EK

                  Šī direktīva

                  1. pants 1., 2. un 3. punkts

                  1. pants 1., 2. un 3. punkts

                  1. pants 4. punkts, ievadvārdi

                  2. pants, ievadvārdi

                  1. pants 4. punkts, pirmais ievilkums

                  2. panta a) punkts

                  1. pants 4. punkts, otrais ievilkums

                  2. panta b) punkts

                  1. pants 4. punkts, trešais ievilkums

                  2. panta c) punkts

                  2. pants

                  3. pants

                  3. pants

                  4. pants

                  4. pants

                  5. pants

                  5. pants

                  6. pants

                  6. pants 1. punkts

                  7. pants 1. punkts

                  6. pants 2. punkts, pirmais apakšpunkts

                  7. pants 2. punkts, pirmais apakšpunkts

                  6. pants, 2. punkts, otrais apakšpunkts

                  7. pants 4. punkts

                  6. pants 4. punkts, trešais apakšpunkts

                  7. pants 2. punkts, otrais apakšpunkts

                  6. pants 3. punkts a) daļa, pirmais apakšpunkts, ievadvārdi

                  7. pants, 3. punkts, ievadvārdi

                  6. pants 3. punkts a) daļa, pirmais apakšpunkts, i) daļa

                  7. pants 3. punkts a) daļa

                  6. pants 3. punkts a) daļa, pirmais apakšpunkts, ii) daļa

                  7. pants, 3. punkts b) daļa

                  6. pants 3. punkts a) daļa, otrais apakšpunkts

                  7. pants 4. punkts

                  6. pants 3. punkts b) daļa

                  7. pants 5. punkts

                  6. pants 4. punkts

                  7. pants 6. punkts

                  7. pants

                  8. pants

                  8. pants

                  —

                  —

                  9. pants

                  9. pants

                  10. pants

                  10. pants

                  11. pants

                  I pielikums, ievadvārdi

                  I pielikums, ievadvārdi

                  I pielikums, 1., 2., un 3. punkts

                  I pielikums, 1., 2. un 3. punkts

                  I pielikums, 4. punkts

                  I pielikums, 4. punkts

                  I pielikums, 4.1. punkts

                  I pielikums, 4.1. punkts

                  I pielikums, 4.2. punkts

                  I pielikums, 4.2. punkts

                  I pielikums, 4.2. a) punkts

                  I pielikums, 4.2. punkts, pirmais ievilkums

                  I pielikums, 4.2. b) punkts

                  I pielikums, 4.2. punkts, otrais ievilkums

                  I pielikums, 4.2. c) punkts

                  I pielikums, 4.2. punkts, trešais ievilkums

                  I pielikums, 5. un 6. punkts

                  I pielikums, 5. un 6. punkts

                  II pielikums, ievadvārdi

                  II pielikums, ievadvārdi

                  II pielikums, 1. punkts

                  II pielikums, 1. punkts

                  II pielikums, 1.1.–1.3. punkts

                  II pielikums, 1.1.–1.3. punkts

                  II pielikums, 1.3. a) punkts

                  II pielikums, 1.4. punkts

                  II pielikums, 1.4. punkts

                  II pielikums, 1.5. punkts

                  II pielikums, 1.4. a) punkts

                  II pielikums, 1.6. punkts

                  II pielikums, 1.4. b) punkts

                  II pielikums, 1.7. punkts

                  II pielikums, 1.5. punkts

                  II pielikums, 1.8. punkts

                  II pielikums, no 2. līdz 5. punktam

                  II pielikums, no 2. līdz 5. punktam

                  III pielikums

                  III pielikums

                  IV pielikums

                  IV pielikums

                  V pielikums

                  V pielikums

                  VI pielikums

                  I pielikums, 7. punkts un II pielikums, 6. punkts

                  VII pielikums

                  VI pielikums

                  VIII pielikums

                  VII pielikums

                  —

                  VIII pielikums

                  —

                  IX pielikums