title: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2021/1233 (2021. gada 14. jūlijs), ar ko groza Direktīvu (ES) 2017/2397 attiecībā uz pārejas pasākumiem trešo valstu sertifikātu atzīšanai (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
                  30.7.2021

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 274/52

         EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA (ES) 2021/1233
         (2021. gada 14. jūlijs),
         ar ko groza Direktīvu (ES) 2017/2397 attiecībā uz pārejas pasākumiem trešo valstu sertifikātu atzīšanai
         (Dokuments attiecas uz EEZ)
         EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. panta 1. punktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
         ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
         pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,
         saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),
         tā kā:

                     (1)

                     Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/2397 (3) ir noteikti pārejas pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt, ka derīgumu saglabā kvalifikācijas sertifikāti, darba uzskaites grāmatiņas un kuģa žurnāli, kas izdoti pirms direktīvas transponēšanas perioda beigām, un kvalificētiem apkalpes locekļiem dot pietiekami daudz laika pieteikties Savienības kvalifikācijas sertifikāta vai cita par līdzvērtīgu atzīta sertifikāta saņemšanai. Tomēr, izņemot Padomes Direktīvas 96/50/EK (4) 1. panta 5. punktā minētās licences kuģošanai pa Reinu, minētie pārejas pasākumi neattiecas uz trešo valstu izdotiem kvalifikācijas sertifikātiem, darba uzskaites grāmatiņām un kuģa žurnāliem, ko dalībvalstis pašlaik atzinušas saskaņā ar savām valsts prasībām vai starptautiskiem nolīgumiem, kas tiek piemēroti pirms Direktīvas (ES) 2017/2397 stāšanās spēkā.

                     (2)

                     Direktīvas (ES) 2017/2397 10. panta 3., 4. un 5. punktā ir noteikta procedūra un nosacījumi trešās valsts iestāžu izdotu sertifikātu, darba uzskaites grāmatiņu vai kuģa žurnālu atzīšanai.

                     (3)

                     Ņemot vērā to, ka trešo valstu dokumentu atzīšanas procedūras pamatā ir pieprasījuma iesniedzējas trešās valsts sertifikācijas sistēmu novērtēšana nolūkā noteikt, vai uz pieprasījumā norādīto sertifikātu, darba uzskaites grāmatiņu vai kuģa žurnālu izdošanu attiecas prasības, kas ir identiskas Direktīvā (ES) 2017/2397 noteiktajām prasībām, maz ticams, ka atzīšanas procedūra tiks pabeigta pirms 2022. gada 17. janvāra.

                     (4)

                     Lai nodrošinātu netraucētu pāreju uz Direktīvas (ES) 2017/2397 10. pantā noteikto trešo valstu dokumentu atzīšanas sistēmu, ir jānosaka pārejas pasākumi, ar kuriem tiek atvēlēts laikposms, kas vajadzīgs, lai trešās valstis varētu savas prasības saskaņot ar minētajā direktīvā noteiktajām prasībām un lai Komisija varētu novērtēt to sertifikācijas sistēmas un vajadzības gadījumā pieņemt īstenošanas aktu saskaņā ar minētās direktīvas 10. panta 5. punktu. Šie pasākumi arī nodrošinātu juridisko noteiktību privātpersonām un uzņēmējiem, kas darbojas iekšzemes ūdensceļu transporta nozarē. Ņemot vērā minētos mērķus, ir lietderīgi noteikt termiņa beigu datumu trešo valstu dokumentiem, uz kuriem attiecas minētie pārejas pasākumi, atsaucoties uz minētās direktīvas transponēšanas termiņu, kas pagarināts par diviem gadiem.

                     (5)

                     Lai nodrošinātu saskanību ar pārejas pasākumiem, kas dalībvalstīm piemērojami saskaņā ar Direktīvas (ES) 2017/2397 38. pantu, pārejas pasākumi, kas piemērojami trešo valstu izdotiem un dalībvalstu atzītiem kvalifikācijas sertifikātiem, darba uzskaites grāmatiņām un kuģa žurnāliem, nebūtu jāpiemēro pēc 2032. gada 17. janvāra. Turklāt šādu kvalifikācijas sertifikātu, darba uzskaites grāmatiņu un kuģa žurnālu atzīšana būtu jāattiecina tikai uz Savienības iekšzemes ūdensceļiem, kuri atrodas attiecīgajā dalībvalstī.

                     (6)

                     Lai nodrošinātu saskanību ar pārejas pasākumiem, kas piemērojami dalībvalstu izdotiem kvalifikācijas sertifikātiem, ir lietderīgi precizēt, ka attiecībā uz trešo valstu sertifikātiem Direktīvas (ES) 2017/2397 10. panta 3. punktā minētās prasības ietver arī minētās direktīvas 38. panta 1. un 3. punktā noteiktās prasības attiecībā uz esošo sertifikātu apmaiņu.

                     (7)

                     Tāpēc Direktīva (ES) 2017/2397 būtu attiecīgi jāgroza nolūkā iekšzemes ūdensceļu transporta uzņēmumiem un darbiniekiem nodrošināt juridisko skaidrību un noteiktību.

                     (8)

                     Saskaņā ar Direktīvas (ES) 2017/2397 39. panta 4. punktu dalībvalstīm, kurās kuģošana pa iekšzemes ūdensceļiem tās teritorijā nav tehniski iespējama, nav pienākuma transponēt minēto direktīvu. Minētā atkāpe būtu mutatis mutandis jāpiemēro arī šai direktīvai.

                     (9)

                     Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi, proti, noteikt pārejas pasākumus trešo valstu sertifikātu atzīšanai, nevar pietiekami sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet mēroga un iedarbības dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

                     (10)

                     Lai dalībvalstis varētu nekavējoties veikt šajā direktīvā noteikto pasākumu transponēšanu, tai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

            1. pants
            Direktīvu (ES) 2017/2397 groza šādi:

                        1)

                        direktīvas 10. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

                           “3.   Neskarot šā panta 2. punktu, visi kvalifikācijas sertifikāti, darba uzskaites grāmatiņas vai kuģa žurnāli, kuri izsniegti saskaņā ar trešās valsts noteikumiem un kuros noteiktas prasības, kas ir identiskas šīs direktīvas prasībām, tostarp 38. panta 1. un 3. punktā izklāstītajām prasībām, ir derīgi visos Savienības iekšzemes ūdensceļos, ievērojot šā panta 4. un 5. punktā noteikto procedūru un nosacījumus.”;

                        2)

                        direktīvas 38. pantam pievieno šādu punktu:

                           “7.   Līdz 2032. gada 17. janvārim dalībvalstis, pamatojoties uz savām valsts prasībām vai starptautiskiem nolīgumiem, ko piemēro pirms 2018. gada 16. janvāra, var turpināt atzīt kvalifikācijas sertifikātus, darba uzskaites grāmatiņas un kuģa žurnālus, ko trešā valsts izdevusi pirms 2024. gada 18. janvāra. Atzīšana attiecas tikai uz iekšzemes ūdensceļiem attiecīgās dalībvalsts teritorijā.”

            2. pants

               1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības līdz 2022. gada 17. janvārim. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.
               Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarāma šāda atsauce.

                  Mutatis mutandis piemēro Direktīvas (ES) 2017/2397 39. panta 4. punktā paredzēto atkāpi.

               2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

            3. pants
            Šī direktīva stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            4. pants
            Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

            Briselē, 2021. gada 14. jūlijā

                  Eiropas Parlamenta vārdā –

                  priekšsēdētājs

               D. M. SASSOLI

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               A. LOGAR

            (1)  OV C 220, 9.6.2021., 87. lpp.

            (2)  Eiropas Parlamenta 2021. gada 6. jūlija nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2021. gada 13. jūlija lēmums.

            (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/2397 (2017. gada 12. decembris) par profesionālās kvalifikācijas atzīšanu kuģošanā pa iekšzemes ūdensceļiem un ar ko atceļ Padomes Direktīvas 91/672/EEK un 96/50/EK (OV L 345, 27.12.2017., 53. lpp.).

            (4)  Padomes Direktīva 96/50/EK (1996. gada 23. jūlijs) par to nosacījumu saskaņošanu, ar kuriem dažādās valstīs piešķir kuģu vadīšanas apliecību kravu un pasažieru pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem Kopienā (OV L 235, 17.9.1996., 31. lpp.).


title: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2022/228 (2022. gada 16. februāris), ar ko groza Direktīvu 2014/41/ES attiecībā uz tās saskaņošanu ar Savienības noteikumiem par personas datu aizsardzību

text:
                  21.2.2022

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 39/1

         EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA (ES) 2022/228
         (2022. gada 16. februāris),
         ar ko groza Direktīvu 2014/41/ES attiecībā uz tās saskaņošanu ar Savienības noteikumiem par personas datu aizsardzību
         EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 16. panta 2. punktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
         saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),
         tā kā:

                     (1)

                     Ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/680 (2) 62. panta 6. punktu, Komisijai ir jāpārskata Savienības pieņemtie tiesību akti, izņemot pašu minēto direktīvu, kuri reglamentē personas datu apstrādi, ko kompetentās iestādes veic minētās direktīvas 1. panta 1. punktā izklāstītajos nolūkos. Minētās pārskatīšanas nolūks ir novērtēt nepieciešamību minētos tiesību aktus pielāgot minētajai direktīvai un, ja nepieciešams, iesniegt vajadzīgos priekšlikumus to grozīšanai, lai nodrošinātu konsekventu pieeju to personas datu aizsardzībai, kas ietilpst minētās direktīvas darbības jomā. Minētās pārskatīšanas rezultātā tika konstatēts, ka Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/41/ES (3) ir viens no grozāmajiem tiesību aktiem.

                     (2)

                     Personas datu apstrāde saskaņā ar Direktīvu 2014/41/ES ietver attiecīgās informācijas apstrādi, apmaiņu un turpmāku izmantošanu Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 82. pantā izklāstītajos nolūkos. Lai nodrošinātu konsekvenci un personas datu efektīvu aizsardzību, apstrādājot personas datus saskaņā ar Direktīvu 2014/41/ES, būtu jāievēro Direktīva (ES) 2016/680, ja pēdējā minētā direktīva ir piemērojama. Personas datu apstrādei saistībā ar tiesvedībām, kā minēts Direktīvas 2014/41/ES 4. panta b), c) un d) punktā, ja uz to neattiecas Direktīva (ES) 2016/680, piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 (4).

                     (3)

                     Saskaņā ar 1. un 2. pantu un 4.a panta 1. punktu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību (LES) un LESD, un neskarot minētā protokola 4. pantu, Īrija nepiedalās šīs direktīvas pieņemšanā un šī direktīva tai nav saistoša un nav jāpiemēro.

                     (4)

                     Saskaņā ar 1., 2. un 2.a pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots LES un LESD, Dānija nepiedalās šīs direktīvas pieņemšanā un Dānijai šī direktīva nav saistoša un nav jāpiemēro.

                     (5)

                     Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1725 (5) 42. panta 1. punktu ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, kas 2021. gada 10. martā sniedza atzinumu.

                     (6)

                     Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Direktīva 2014/41/ES,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

            1. pants
            Grozījums Direktīvā 2014/41/ES
            Direktīvas 2014/41/ES 20. pantu svītro.

            2. pants
            Transponēšana

               1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības līdz 2023. gada 14. martam. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.
               Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarāma šāda atsauce.

               2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to valsts tiesību aktu noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

            3. pants
            Stāšanās spēkā
            Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            4. pants
            Adresāti
            Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm saskaņā ar Līgumiem.

            Strasbūrā, 2022. gada 16. februārī

                  Eiropas Parlamenta vārdā –

                  priekšsēdētāja

               R. METSOLA

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               C. BEAUNE

            (1)  Eiropas Parlamenta 2021. gada 14. decembra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2022. gada 25. janvāra lēmums.

            (2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/680 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (OV L 119, 4.5.2016., 89. lpp.).

            (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/41/ES (2014. gada 3. aprīlis) par Eiropas izmeklēšanas rīkojumu krimināllietās (OV L 130, 1.5.2014., 1. lpp.).

            (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

            (5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).


title: Komisijas Īstenošanas direktīva (ES) 2021/1927 (2021. gada 5. novembris), ar ko attiecībā uz prasībām par kviešu hibrīdu sēklām, ko ražo, izmantojot citoplazmatiskās vīrišķās sterilitātes metodi, groza Padomes Direktīvas 66/402/EEK I un II pielikumu (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
                  8.11.2021

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 393/13

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS DIREKTĪVA (ES) 2021/1927
         (2021. gada 5. novembris),
         ar ko attiecībā uz prasībām par kviešu hibrīdu sēklām, ko ražo, izmantojot citoplazmatiskās vīrišķās sterilitātes metodi, groza Padomes Direktīvas 66/402/EEK I un II pielikumu
         (Dokuments attiecas uz EEZ)
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Padomes Direktīvu 66/402/EEK (1966. gada 14. jūnijs) par graudaugu sēklu tirdzniecību (1) un jo īpaši tās 21.b pantu,
         tā kā:

                     (1)

                     Direktīva 66/402/EEK nosaka noteikumus par graudaugu sēklu ražošanu un laišanu tirgū Savienībā. Attiecībā uz kviešu hibrīdu sēklām vienīgās metodes, kas minētajā direktīvā paredzētas hibrīdu sēklu ražošanai, ir tiešās krustošanas un ķīmiskās hibridizācijas metodes.

                     (2)

                     Tomēr pēdējos gados par graudaugu sēklu hibrīdšķirņu ražošanas metodi pasaulē atzīta ir citoplazmatiskās vīrišķās sterilitātes metode (CVS). Attiecīgi noteikumi par CVS ražošanas metodi jau ir spēkā attiecībā uz miežiem, jo hibrīdu sēklu ražošanu, izmantojot CVS metodi, praksē sāka īstenot pirms vairākiem gadiem.

                     (3)

                     Mieži un kvieši pēc būtības ir pašapputes graudaugi, un tos audzē šķirņu maisījumos. Ņemot vērā miežu un kviešu hibrīdu sēklu ražošanas tehniskās līdzības un hibrīdu sēklu lietotāju vajadzības, ir lietderīgi attiecībā uz kviešu hibrīdu sēklām noteikt nosacījumus, kas līdzīgi tiem, ko piemēro miežu hibrīdu sēklām. Pieredze liecina, ka, ņemot vērā īpašo maisījumu audzēšanas sistēmu, ko uz lauka izmanto tādiem kviešu hibrīdiem kā Triticum aestivum subsp. aestivum, Triticum turgidum subsp. durum, Triticum aestivum subsp. spelta, kā arī ar laikapstākļiem saistītos riskus ziedēšanas laikā, šķirnes tīrības standarts CVS metodes izmantošanas gadījumā būtu jāsamazina līdz 85 %, lai panāktu sēklu ražošanas stabilitāti mazāk labvēlīgos laikapstākļos. Tādēļ kviešu hibrīdu sēklām, kuras ražo, izmantojot CVS metodi, ir lietderīgi noteikt zemāku šķirnes tīrības līmeni, nekā prasīts attiecībā uz citiem sēklu hibrīdiem.

                     (4)

                     Pieredze ar citām sēklām, kas ražotas no hibrīdiem, kuri iegūti ar CVS metodi, liecina, ka, sākot izmantot jaunu audzēšanas sistēmu, ir svarīgi praksē pārbaudīt spēkā esošās tehniskās prasības. Tāpēc uz šķirnēm attiecinātās prasības līdz 2029. gada 31. augustam būtu jāpiemēro kā pagaidu prasības, lai selekcionāri varētu pielāgoties kviešu hibrīdu audzēšanai maisījumu sistēmā. Šāda pieeja ir nepieciešama, lai mazinātu riskus, kas saistās ar šo audzēšanas sistēmu, un nodrošinātu lauksaimniekus ar jaunām kviešu šķirnēm. Minētajam laikposmam vajadzētu būt pietiekamam, lai selekcionāri un sertifikācijas iestādes iegūtu vajadzīgās zināšanas par kviešu hibrīdu sēklu ražošanas tehnisko prasību piemērošanu un šīs prasības pārskatītu.

                     (5)

                     Lai Komisija un dalībvalstis varētu iegūt pietiekamas zināšanas par CVS metodes piemērošanu un pārskatīt attiecīgos noteikumus, atbildīgajai sertifikācijas iestādei katru gadu līdz 2030. gada 28. februārim Komisijai un pārējām dalībvalstīm būtu jāpaziņo iepriekšējā gada rezultāti attiecībā uz saražoto hibrīdu sēklu daudzumu un to sēklu partiju īpatsvaru, kuras noraidītas kvalitātes parametru neizpildes dēļ.

                     (6)

                     Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Direktīvas 66/402/EEK I un II pielikums.

                     (7)

                     Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

            1. pants
            Grozījumi Direktīvā 66/402/EEK
            Direktīvas 66/402/EEK I un II pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu.

            2. pants
            Transponēšana

               1.   Dalībvalstis vēlākais līdz 2022. gada 31. augustam pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto noteikumu tekstus.
               Tās piemēro minētos noteikumus no 2022. gada 1. septembra līdz 2029. gada 31. augustam.
               Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

               2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

            3. pants
            Stāšanās spēkā
            Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            4. pants
            Adresāti
            Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

            Briselē, 2021. gada 5. novembrī

                  Komisijas vārdā –

                  priekšsēdētāja

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  OV 125, 11.7.1966., 2309. lpp.

            PIELIKUMS
            Direktīvas 66/402/EEK I un II pielikumu groza šādi:

                        1)

                        I pielikumu groza šādi:

                                    a)

                                    5. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu:
                                    “Kultūraugi Avena nuda, Avena sativa, Avena strigosa, Oryza sativa un pašapputes xTriticosecale sertificētu hibrīdu sēklu ražošanai un kultūraugi Hordeum vulgare, Triticum aestivum subsp. aestivum, Triticum aestivum subsp. spelta, Triticum turgidum subsp. durum sertificētu hibrīdu sēklu ražošanai, kurā izmanto metodi, kas nav citoplazmatiskā vīrišķā sterilitāte (CVS)”;

                                    b)

                                    starp 5.a un 6. punktu iekļauj šādu punktu:

                                                “5.b

                                                Kultūraugi Triticum aestivum subsp. aestivum, Triticum aestivum subsp. spelta, Triticum turgidum subsp. durum bāzes un sertificētu hibrīdu sēklu ražošanai ar CVS metodi:

                                                            a)

                                                            attiecībā uz attālumiem no tuvumā esošiem putekšņu avotiem, kuru dēļ var notikt nevēlama svešappute, kultūraugs atbilst šādiem standartiem:

                                                                        Kultūraugs

                                                                        Minimālais attālums

                                                                        CVS sievišķajam komponentam bāzes sēklu ražošanai

                                                                        300  m

                                                                        sertificētu sēklu ražošanai

                                                                        25  m

                                                            b)

                                                            attiecībā uz komponentu īpašībām kultūraugam piemīt pietiekama šķirnes identitāte un tīrība.
                                                            Konkrētāk, kultūraugs atbilst šādiem standartiem:

                                                                        i)

                                                                        to augu skaita procentuālais daudzums, kas acīmredzami nepieder pie tipa, nepārsniedz:

                                                                                —

                                                                                attiecībā uz kultūraugiem, ko izmanto bāzes sēklu ražošanai: uzturētāja līnijai un atjaunojošajai līnijai – 0,1 %, CVS sievišķajam komponentam – 0,3 %,

                                                                                —

                                                                                attiecībā uz kultūraugiem, ko izmanto sertificētu sēklu ražošanai: atjaunojošajai līnijai – 0,3 %, CVS sievišķajam komponentam – 0,6 %, gadījumos, kad CVS sievišķais komponents ir vienkāršs hibrīds, – 1 %;

                                                                        ii)

                                                                        sievišķā komponenta vīrišķās sterilitātes līmenis ir:

                                                                                —

                                                                                kultūraugiem, ko izmanto bāzes sēklu ražošanai, – vismaz 99,7 %,

                                                                                —

                                                                                kultūraugiem, ko izmanto sertificētu sēklu ražošanai, – vismaz 99 %;

                                                                        iii)

                                                                        atbilstību i) un ii) apakšpunkta prasībām pārbauda oficiālā pēckontroles testā;

                                                            c)

                                                            sertificētas sēklas var ražot jauktās kultūrās, kurās ir sievišķais/vīrišķais sterilais komponents un vīrišķais komponents, kas atjauno reproduktīvās spējas.

                                          Atbildīgā sertifikācijas iestāde katru gadu līdz 28. februārim Komisijai un pārējām dalībvalstīm paziņo iepriekšējā gada rezultātus attiecībā uz saražoto hibrīdu sēklu daudzumu, lauku apskašu atbilstību attiecīgajām prasībām, to sēklu partiju īpatsvaru, kuras noraidītas kvalitātes parametru neizpildes dēļ, un papildu informāciju, kas pamato minēto noraidījumu. Šis ziņošanas pienākums ir piemērojams līdz 2030. gada 28. februārim.”;

                        2)

                        II pielikuma 1. punktu groza šādi:

                                    a)

                                    C iedaļu aizstāj ar šādu:

                                                “C.

                                                      Avena nuda, Avena sativa, Avena strigosa, Hordeum vulgare, Oryza sativa, Triticum aestivum subsp. aestivum, Triticum aestivum subsp. spelta, Triticum turgidum subsp. durum un pašapputes xTriticosecale hibrīdi

                                                Sertificētu sēklu kategorijas sēklu minimālā šķirnes tīrība ir 90 %.
                                                Ja Hordeum vulgare, Triticum aestivum subsp. aestivum, Triticum aestivum subsp. spelta, Triticum turgidum subsp. durum ražots, izmantojot CVS, tīrība ir 85 %. Citi piemaisījumi, izņemot atjaunojošo līniju, nepārsniedz 2 %.
                                                Minimālo šķirnes tīrību pārbauda oficiālā pēckontroles testā, kas veikts atbilstīgam paraugu īpatsvaram.
                                                Atbildīgā sertifikācijas iestāde katru gadu līdz 28. februārim Komisijai un pārējām dalībvalstīm paziņo iepriekšējā gada rezultātus attiecībā uz saražoto Triticum aestivum subsp. aestivum, Triticum aestivum subsp. spelta un Triticum turgidum subsp. durum hibrīdu sēklu daudzumu un to sēklu partiju īpatsvaru, kuras noraidītas kvalitātes parametru neizpildes dēļ, kā arī pēckontroles testa rezultātus un papildu informāciju, kas pamato minēto noraidījumu. Šis ziņošanas pienākums ir piemērojams līdz 2030. gada 28. februārim.”;

                                    b)

                                    E iedaļas virsrakstu aizstāj ar šādu:

                                                “E.

                                                   Secale cereale hibrīdi un Hordeum vulgare, Triticum aestivum subsp. aestivum, Triticum aestivum subsp. spelta, Triticum turgidum subsp. durum CVS hibrīdi”.