title: Padomes Direktīva (ES) 2017/952 (2017. gada 29. maijs), ar ko attiecībā uz hibrīdneatbilstībām ar trešām valstīm groza Direktīvu (ES) 2016/1164

text:
               7.6.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 144/1

         PADOMES DIREKTĪVA (ES) 2017/952
   (2017. gada 29. maijs),
   ar ko attiecībā uz hibrīdneatbilstībām ar trešām valstīm groza Direktīvu (ES) 2016/1164
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 115. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
   ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),
   saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru,
   tā kā:

               (1)

               Ir ļoti svarīgi atjaunot ticību nodokļu sistēmu taisnīgumam un ļaut valdībām efektīvi īstenot fiskālo suverenitāti. Tāpēc Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO) ir sniegusi konkrētus rīcības ieteikumus saistībā ar iniciatīvu, kura vērsta pret nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu (BEPS).

               (2)

               Nobeiguma ziņojumi par 15 ESAO rīcībpasākumiem cīņā pret BEPS tika publiskoti 2015. gada 5. oktobrī. Padome šos rezultātus atzinīgi novērtēja 2015. gada 8. decembra secinājumos. Padomes secinājumos tika uzsvērta vajadzība Savienības līmenī rast vienotus, bet elastīgus risinājumus, kas būtu atbilstīgi ESAO BEPS secinājumiem.

               (3)

               Reaģējot uz to, ka nepieciešams nodrošināt taisnīgāku nodokļu uzlikšanu, kā arī veikt turpmākus pasākumus saistībā ar ESAO BEPS secinājumiem, Komisija 2016. gada 28. janvārī iesniedza pasākumu kopumu nodokļu apiešanas novēršanai. Šajā tiesību aktu kopumā tika pieņemta Padomes Direktīva (ES) 2016/1164 (3), ar ko paredz noteikumus nodokļu apiešanas prakses novēršanai.

               (4)

               Direktīvā (ES) 2016/1164 ir paredzēts satvars, lai vērstos pret hibrīdneatbilstībām.

               (5)

               Ir nepieciešams izstrādāt noteikumus, kuri hibrīdneatbilstības neitralizē pēc iespējas visaptverošākā veidā. Tā kā Direktīva (ES) 2016/1164 attiecas tikai uz hibrīdneatbilstībām, kuras rodas, mijiedarbojoties dalībvalstu uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmām, Ecofin Padome 2016. gada 12. jūlijā nāca klajā ar paziņojumu, lūdzot Komisiju līdz 2016. gada oktobrim iesniegt priekšlikumu par hibrīdneatbilstībām, kurās iesaistītas trešās valstis, lai paredzētu noteikumus, kas būtu saskaņā ar noteikumiem, kuri ieteikti ESAO ziņojumā par hibrīdneatbilstības pasākumu seku neitralizēšanu, 2. rīcībpasākums – 2015. gada Nobeiguma ziņojums (“ESAO ziņojums par BEPS 2. rīcībpasākumu”), un būtu ne mazāk efektīvi kā minētie noteikumi, un mērķis ir panākt vienošanos līdz 2016. gada beigām.

               (6)

               Direktīvā (ES) 2016/1164 inter alia ir atzīts, ka ir būtiski turpināt darbu attiecībā uz citām hibrīdneatbilstībām, piemēram, saistībā ar pastāvīgām iestādēm. Ņemot to vērā, ir svarīgi, ka minētajā direktīvā tiek risinātas arī hibrīda pastāvīgo iestāžu neatbilstības.

               (7)

               Lai nodrošinātu sistēmu, kas atbilst ESAO ziņojumam par BEPS 2. rīcībpasākumu un būtu ne mazāk efektīva par to, ir būtiski, lai Direktīvā (ES) 2016/1164 tiktu ietverti arī noteikumi par hibrīdpārvešanu, importētām neatbilstībām un tiktu aplūkots viss dubulta atskaitījuma iznākumu loks, lai novērstu to, ka nodokļu maksātāji varētu izmantot atlikušos trūkumus.

               (8)

               Direktīvā (ES) 2016/1164 ir ietverti noteikumi par hibrīdneatbilstībām starp dalībvalstīm, un tāpēc ir lietderīgi minētajā direktīvā iekļaut arī noteikumus par hibrīdneatbilstībām ar trešām valstīm, ja vismaz viena no iesaistītajām pusēm ir korporatīvais nodokļu maksātājs vai reverso hibrīdu gadījumā – vienība kādā dalībvalstī, kā arī noteikumus par importētajām neatbilstībām. Tādējādi noteikumi par hibrīdneatbilstībām un nodokļu rezidences vietas neatbilstībām būtu jāpiemēro visiem nodokļu maksātājiem, kuri maksā uzņēmumu ienākuma nodokli kādā dalībvalstī, tostarp tādu vienību, kas ir trešo valstu rezidenti, pastāvīgajām iestādēm (vai pasākumiem, ko uzskata par pastāvīgajām iestādēm). Noteikumi par reversajām hibrīdneatbilstībām būtu jāpiemēro visām vienībām, kuras dalībvalsts uzskata par nodokļu vajadzībām caurskatāmām.

               (9)

               Noteikumiem par hibrīdneatbilstībām būtu jāpievēršas neatbilstības situācijām, kas rodas no dubultiem atskaitījumiem, no konflikta finanšu instrumentu, maksājumu un vienību raksturojumā vai no maksājumu sadales. Tā kā hibrīdneatbilstības varētu radīt dubultu atskaitījumu vai atskaitījumu bez iekļaušanas, ir nepieciešams izstrādāt noteikumus, ar kuriem attiecīgā dalībvalsts atkarībā no konkrētā gadījuma vai nu liedz maksājuma, izmaksu vai zaudējumu atskaitījumu, vai attiecīgi liek nodokļu maksātājam iekļaut maksājumu savā apliekamajā ienākumā. Tomēr minētie noteikumi ir piemērojami tikai atskaitāmiem maksājumiem, un tiem nevajadzētu ietekmēt nodokļu sistēmas vispārējās iezīmes, vai tā būtu klasiska vai attiecināšanas sistēma.

               (10)

               Hibrīda pastāvīgo iestāžu neatbilstības rodas tad, ja atšķirības pastāvīgās iestādes un rezidences jurisdikciju noteikumos par ienākumu un izdevumu sadali starp vienas un tās pašas vienības dažādajām daļām rada neatbilstību saistībā ar nodokļiem, un ietver tos gadījumus, kad neatbilstības iznākums rodas tādēļ, ka saskaņā ar filiāles jurisdikcijas tiesību aktiem pastāvīgā iestāde par tādu netiek uzskatīta. Minētie neatbilstības iznākumi var izraisīt dubultu atskaitījumu vai atskaitījumu bez iekļaušanas, un tādēļ tie būtu jānovērš. Par pastāvīgām neuzskatītu iestāžu gadījumā dalībvalstij, kurā nodokļu maksātājs ir rezidents, būtu jāiekļauj ienākums, kas citādi būtu attiecināms uz pastāvīgo iestādi.

               (11)

               Jebkādām korekcijām, kas prasītas saskaņā ar šo direktīvu, principā nebūtu jāietekmē nodokļu uzlikšanas tiesību sadalījums starp jurisdikcijām, kas noteiktas saskaņā ar līgumu par nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu.

               (12)

               Lai nodrošinātu samērīgumu, ir nepieciešams risināt tikai tos gadījumus, kad pastāv būtisks risks izvairīties no nodokļa uzlikšanas, izmantojot hibrīdneatbilstības. Tādēļ ir lietderīgi aptvert hibrīdneatbilstības, kas rodas starp galveno biroju un pastāvīgo iestādi vai starp vienas un tās pašas vienības divām vai vairākām pastāvīgajām iestādēm, hibrīdneatbilstības, kas rodas starp nodokļu maksātāju un tā saistītajiem uzņēmumiem vai starp saistītajiem uzņēmumiem, un tās, kas rodas no strukturēta pasākuma, kurā iesaistīts nodokļu maksātājs.

               (13)

               Neatbilstības, kas jo īpaši attiecas uz vienību hibrīdumu, būtu jārisina tikai tad, ja vienam no saistītajiem uzņēmumiem ir – vismaz – faktiska kontrole pār pārējiem saistītajiem uzņēmumiem. Tādēļ minētajos gadījumos būtu jānosaka, ka nodokļu maksātājs vai cits saistītais uzņēmums tur dalību saistītajā uzņēmumā vai saistītais uzņēmums tur dalību nodokļu maksātājā vai citā saistītajā uzņēmumā ar balsstiesībām, kapitālu vai tiesībām saņemt 50 procentus vai vairāk no tā peļņas. Šīs prasības piemērošanas nolūkā būtu jāapkopo īpašumtiesības vai to personu tiesības, kas darbojas kopā.

               (14)

               Lai nodrošinātu pietiekami visaptverošu “saistīta uzņēmuma” definīciju, piemērojot noteikumus par hibrīdneatbilstībām, šajā definīcijā būtu jāietver arī vienība, kas grāmatvedības vajadzībām ir daļa no tās pašas konsolidētās grupas, uzņēmums, kura pārvaldībā nodokļu maksātājam ir būtiska ietekme, kā arī uzņēmums, kam ir būtiska ietekme nodokļu maksātāja pārvaldībā.

               (15)

               Ir nepieciešams risināt četras hibrīdneatbilstību kategorijas: pirmkārt, hibrīdneatbilstības, kas rodas no maksājumiem saistībā ar kādu finanšu instrumentu; otrkārt, hibrīdneatbilstības, kas ir sekas atšķirībām to maksājumu sadalē, kurus veic hibrīda vienībai vai pastāvīgajai iestādei, tostarp tādu maksājumu rezultātā, kas veikti par pastāvīgu neuzskatītai iestādei; treškārt, hibrīdneatbilstības, kas rodas no maksājumiem, kurus hibrīda vienība veic savam īpašniekam, vai domājamiem maksājumiem starp galveno biroju un pastāvīgo iestādi vai starp divām vai vairākām pastāvīgajām iestādēm; visbeidzot, dubulta atskaitījuma iznākumus, kas rodas no maksājumiem, kurus veic hibrīda vienība vai pastāvīgā iestāde.

               (16)

               Attiecībā uz maksājumiem saistībā ar kādu finanšu instrumentu hibrīdneatbilstība varētu rasties tad, ja atskaitījuma bez iekļaušanas iznākums ir radies instrumenta vai saistībā ar to veikto maksājumu raksturojuma atšķirību dēļ. Ja saskaņā ar saņēmēja jurisdikcijas tiesību aktiem maksājuma raksturs kvalificē to dubultai nodokļu atlaidei, piemēram, atbrīvojumam no nodokļa, nodokļa likmes samazinājumam vai jebkādam nodokļu kredītam vai atmaksai, maksājums būtu jāuzskata par tādu, kas rada hibrīdneatbilstību tiktāl, ciktāl tas atbilst summai, no kuras nav iekasēti visi nodokļi. Tomēr maksājums saistībā ar kādu finanšu instrumentu nebūtu jāuzskata par tādu, kas rada hibrīdneatbilstību, ja saņēmēja jurisdikcijā piešķirtā nodokļu atlaide saņēmējam pienākas tikai tā nodokļu statusa dēļ vai tādēļ, ka uz attiecīgo instrumentu attiecas speciāla režīma noteikumi.

               (17)

               Lai izvairītos no nevēlamiem iznākumiem mijiedarbībā starp hibrīdo finanšu instrumentu noteikumu un bankām noteiktajām prasībām par zaudējumu absorbētspēju un neskarot valsts atbalsta noteikumus, dalībvalstīm būtu jāspēj izslēgt no šīs direktīvas piemērošanas jomas grupas iekšēja līmeņa instrumentus, kas ir emitēti ar vienu vienīgu mērķi – izpildīt emitētāja prasības par zaudējumu absorbētspēju – un nevis lai izvairītos no nodokļu maksāšanas.

               (18)

               Attiecībā uz maksājumiem, ko veic hibrīda vienībai vai pastāvīgajai iestādei, hibrīdneatbilstība varētu rasties tad, ja atskaitījuma bez iekļaušanas iznākums rodas no atšķirībām noteikumos, kas reglamentē minētā maksājuma sadali starp hibrīda vienību un tās īpašnieku tāda maksājuma gadījumā, ko veic hibrīda vienībai, starp galveno biroju un pastāvīgo iestādi vai starp divām vai vairākām pastāvīgajām iestādēm domājamā maksājuma gadījumā, ko veic pastāvīgajai iestādei. Hibrīdneatbilstības definīcijai vajadzētu būt piemērojamai tikai tad, ja neatbilstības iznākums ir rezultāts atšķirībām noteikumos, kas saskaņā ar abu jurisdikciju tiesību aktiem reglamentē maksājumu sadali, un maksājumam nevajadzētu novest pie hibrīdneatbilstības, ja tā būtu radusies jebkurā gadījumā saņēmēja nodokļu statusa dēļ, kas saskaņā ar jebkuras saņēmēja jurisdikcijas tiesību aktiem paredz atbrīvojumu.

               (19)

               Hibrīdneatbilstības definīcijai vajadzētu ietvert arī atskaitījuma bez iekļaušanas iznākumus, kas rodas no maksājumiem, kurus veic par pastāvīgu neuzskatītai iestādei. Par pastāvīgu neuzskatīta iestāde ir jebkurš pasākums, ko saskaņā ar galvenā biroja jurisdikcijas tiesību aktiem uzskata par tādu, kura dēļ rodas pastāvīgā iestāde, bet ko neuzskata par pastāvīgo iestādi saskaņā ar otras jurisdikcijas tiesību aktiem. Tomēr hibrīdneatbilstības noteikumam nevajadzētu būt piemērojamam, ja neatbilstība būtu radusies jebkurā gadījumā saņēmēja nodokļu statusa dēļ, kas saskaņā ar jebkuras saņēmēja jurisdikcijas tiesību aktiem paredz atbrīvojumu.

               (20)

               Attiecībā uz maksājumiem, ko hibrīda vienība veic savam īpašniekam, vai domājamiem maksājumiem, ko veic starp galveno biroju un pastāvīgo iestādi vai starp divām vai vairākām pastāvīgām iestādēm, hibrīdneatbilstība varētu rasties tad, ja atskaitījuma bez iekļaušanas iznākums rodas no tā, ka saņēmēja jurisdikcijā maksājums vai domājamais maksājums netiek atzīts. Minētajā gadījumā, kad neatbilstības iznākums ir maksājuma vai domājamā maksājuma sadales neveikšanas sekas, saņēmēja jurisdikcija ir jurisdikcija, kur maksājumu vai domājamo maksājumu uzskata par tādu, kas saņemts saskaņā ar maksātāja jurisdikcijas tiesību aktiem. Tāpat kā citu tādu hibrīda vienību un filiāļu neatbilstību gadījumā, kas rada atskaitījuma bez iekļaušanas iznākumus, neatbilstībai nevajadzētu rasties tad, ja saņēmējs saskaņā ar savas jurisdikcijas tiesību aktiem ir atbrīvots no nodokļa. Tomēr šīs hibrīdneatbilstību kategorijas gadījumā neatbilstības iznākums rastos tikai tiktāl, ciktāl maksātāja jurisdikcija atļauj atskaitījumu attiecībā uz maksājumu vai domājamo maksājumu kompensēt ar summu, kas nav dubultas iekļaušanas ienākums. Ja maksātāja jurisdikcija atļauj atskaitījumu pārnest uz kādu no nākamajiem taksācijas periodiem, tad prasību veikt jebkādu korekciju saskaņā ar šo direktīvu varētu atlikt līdz brīdim, kad atskaitījums maksātāja jurisdikcijā ir faktiski kompensēts ar ienākumu, kas nav dubultas iekļaušanas ienākums.

               (21)

               Hibrīdneatbilstības definīcijai būtu jāietver arī dubultu atskaitījumu iznākumi neatkarīgi no tā, vai tie rodas no maksājumiem, izdevumiem, kas saskaņā ar iekšējiem tiesību aktiem netiek uzskatīti par maksājumiem, vai no amortizācijas vai nolietojuma zaudējumiem. Tomēr tāpat kā tādu hibrīda vienības veiktu domājamo maksājumu un maksājumu gadījumā, ko saņēmējs par tādiem neuzskata, hibrīdneatbilstībai būtu jārodas tikai tiktāl, ciktāl maksātāja jurisdikcija atļauj atskaitījumu kompensēt ar summu, kas nav dubultas iekļaušanas ienākums. Tas nozīmē, ka tad, ja maksātāja jurisdikcija atļauj atskaitījumu pārnest uz kādu no nākamajiem taksācijas periodiem, tad prasību veikt jebkādu korekciju saskaņā ar šo direktīvu varētu atlikt līdz brīdim, kad atskaitījums maksātāja jurisdikcijā ir faktiski kompensēts ar ienākumu, kas nav dubultas iekļaušanas ienākums.

               (22)

               Atšķirībām saistībā ar nodokļiem, kas piedēvējamas tikai atšķirībām maksājumam noteiktajā vērtībā, tostarp piemērojot transfertcenu, nevajadzētu būt uzskatāmām par hibrīdneatbilstību. Turklāt, tā kā jurisdikcijas izmanto atšķirīgus taksācijas periodus un tām ir atšķirīgi noteikumi par to, kā atzīst, kad ir gūti ienākumi vai radušies izdevumi, šādas periodu atšķirības parasti nevajadzētu uzskatīt par tādām, kas rada neatbilstības saistībā ar nodokļiem. Tomēr atskaitāms maksājums saistībā ar kādu finanšu instrumentu, par kuru nevar pamatoti sagaidīt, ka to saprātīgā termiņā iekļaus ienākumā, būtu jāuzskata par tādu, kas rada hibrīdneatbilstību, ja minētais atskaitījuma bez iekļaušanas iznākums ir piedēvējams atšķirībām instrumenta vai saistībā ar to veikto maksājumu raksturojumā. Tas būtu jāsaprot tā, ka neatbilstības iznākums varētu rasties, ja maksājums, kas veikts saistībā ar kādu finanšu instrumentu, saprātīgā termiņā netiek iekļauts ienākumā. Šāds maksājums būtu jāuzskata par tādu, kas saprātīgā termiņā ir iekļauts ienākumā, ja saņēmējs to ir iekļāvis 12 mēnešos pēc maksātāja taksācijas perioda beigām vai kā noteikts atbilstīgi nesaistītu pušu darījuma principam. Dalībvalstis varētu pieprasīt, lai maksājums tiktu iekļauts noteiktā termiņā nolūkā nepieļaut neatbilstības iznākuma rašanos un nodrošināt nodokļu kontroli.

               (23)

               Hibrīdpārvešana varētu radīt atšķirīgu nodokļu režīmu, ja tāda pasākuma rezultātā, ar ko pārved finanšu instrumentu, ar šo instrumentu saistīto peļņu uzskatīja par tādu, ko guvusi vairāk nekā viena pasākumā iesaistītā puse. Minētajos gadījumos maksājums, ko veic saistībā ar hibrīdpārvešanu, varētu radīt atskaitījumu maksātājam, turpretim saņēmējs to uzskatītu par peļņu, kas gūta no pamatā esošā instrumenta. Šī nodokļu režīma atšķirība varētu radīt atskaitījuma bez iekļaušanas iznākumu vai radīt pārpalikuma nodokļu kredītu attiecībā uz nodokli, kas ieturēts ienākumu izcelsmes vietā par pamatā esošo instrumentu. Tādēļ šādas neatbilstības būtu jānovērš. Uz atskaitījumu bez iekļaušanas būtu jāattiecina tie paši noteikumi, ar kuriem neitralizē neatbilstības, kas rodas no maksājumiem saistībā ar kādu hibrīda finanšu instrumentu. Tādas hibrīdpārvešanas gadījumā, kura ir strukturēta, lai radītu pārpalikuma nodokļu kredītus, attiecīgajai dalībvalstij būtu jāliedz maksātājam izmantot pārpalikuma kredītu, lai iegūtu nodokļu priekšrocības, tostarp piemērojot vispārēju noteikumu par ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu atbilstīgi Direktīvas (ES) 2016/1164 6. pantam.

               (24)

               Ir jāparedz noteikums, kas dalībvalstīm ļauj novērst tādas pretrunas šīs direktīvas transponēšanā un īstenošanā, kuru rezultātā rodas hibrīdneatbilstība, neraugoties uz to, ka dalībvalstis rīkojas saskaņā ar šo direktīvu. Ja rodas šāda situācija un šajā direktīvā paredzēto primāro noteikumu nepiemēro, būtu jāpiemēro sekundārais noteikums. Neatkarīgi no tā gan primāro, gan sekundāro noteikumu piemērošana attiecas vienīgi uz hibrīdneatbilstībām, kā definēts šajā direktīvā, un tai nevajadzētu ietekmēt dalībvalstu nodokļu sistēmas vispārējās iezīmes.

               (25)

               Importētas neatbilstības novirza hibrīdneatbilstības starp trešās valstīs esošām pusēm ietekmi uz dalībvalsts jurisdikciju, izmantojot nehibrīdu instrumentu un tādējādi mazinot to noteikumu efektivitāti, ar kuriem neitralizē hibrīdneatbilstības. Lai finansētu izdevumus, kas saistīti ar hibrīdneatbilstību, var izmantot atskaitāmu maksājumu kādā dalībvalstī. Lai cīnītos pret šādām importētām neatbilstībām, ir nepieciešams iekļaut noteikumus, ar kuriem netiek atļauta maksājuma atskaitīšana, ja attiecīgais ienākums no šā maksājuma tieši vai netieši tiek kompensēts ar atskaitījumu, kas rodas no hibrīdneatbilstības, ar kuru panāk dubultu atskaitījumu vai atskaitījumu bez iekļaušanas starp trešām valstīm.

               (26)

               Dubultu rezidences vietu neatbilstība varētu radīt dubultu atskaitījumu, ja maksājums, ko veic dubultu rezidences vietu nodokļu maksātājs, tiek atskaitīts saskaņā ar to abu jurisdikciju tiesību aktiem, kurās nodokļu maksātājs ir rezidents. Tā kā dubultu rezidences vietu neatbilstības varētu radīt dubulta atskaitījuma iznākumus, tām vajadzētu būt šīs direktīvas darbības jomā. Dalībvalstij būtu jāliedz dubults atskaitījums, kas rodas saistībā ar dubultu rezidences vietu uzņēmumu, tiktāl, ciktāl šis maksājums tiek kompensēts ar summu, kas otras jurisdikcijas tiesību aktos netiek uzskatīta par ienākumu.

               (27)

               Šīs direktīvas mērķis ir uzlabot iekšējā tirgus noturību kopumā pret hibrīdneatbilstībām. To nevar pietiekami labi sasniegt, dalībvalstīm rīkojoties atsevišķi, jo valstu ienākuma nodokļa sistēmas ir atšķirīgas un dalībvalstu neatkarīga rīcība tikai palielinātu iekšējā tirgū tiešo nodokļu jomā pastāvošo sadrumstalotību. Tādējādi atšķirīgu valstu pasākumu mijiedarbībā saglabātos neefektivitāte un izkropļojumi. Tas radītu koordinācijas trūkumu. Hibrīdneatbilstību pārrobežu rakstura dēļ un sakarā ar nepieciešamību pieņemt risinājumus, kas piemēroti visam iekšējam tirgum kopumā, šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī. Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. Nosakot nepieciešamo aizsardzības līmeni iekšējā tirgū, šīs direktīvas nolūks ir panākt vien saskaņotības pamatlīmeni Savienībā, kas nepieciešams tās mērķa sasniegšanai.

               (28)

               Īstenojot šo direktīvu, dalībvalstīm kā ilustrācijas vai interpretācijas avots būtu jāizmanto piemērojamie skaidrojumi un piemēri, kas sniegti ESAO ziņojumā par BEPS 2. rīcībpasākumu, ciktāl tie ir saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem un Savienības tiesību aktiem.

               (29)

               Šīs direktīvas 9. panta 1. un 2. punkta noteikumus par hibrīdneatbilstībām piemēro tikai tiktāl, ciktāl situācija, kurā iesaistīts nodokļu maksātājs, rada neatbilstības iznākumu. Neatbilstības iznākumam nebūtu jārodas, ja pasākumu koriģē saskaņā ar 9. panta 5. punktu vai 9.a pantu, un tādēļ pasākumi, ko koriģē saskaņā ar minētajām šīs direktīvas daļām, nebūtu jāpakļauj nekādām papildu korekcijām saskaņā ar noteikumiem par hibrīdneatbilstībām.

               (30)

               Ja kādas citas direktīvas, piemēram, Padomes Direktīvas 2011/96/ES (4), noteikumu rezultātā neitralizē nodokļu iznākumu neatbilstību, nevajadzētu būt iespējām piemērot šajā direktīvā paredzētos noteikumus par hibrīdneatbilstībām.

               (31)

               Komisijai būtu jāizvērtē šīs direktīvas īstenošana pēc pieciem gadiem no tās stāšanās spēkā un par to jāziņo Padomei. Dalībvalstīm būtu jāpaziņo Komisijai visa informācija, kas nepieciešama šim novērtējumam.

               (32)

               Tādēļ Direktīva (ES) 2016/1164 būtu attiecīgi jāgroza,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.
   1. pants
   Direktīvu (ES) 2016/1164 groza šādi:

               1)

               direktīvas 1. pantu aizstāj ar šādu:
               “1. pants
               Piemērošanas joma
               1.   Direktīvu piemēro visiem nodokļu maksātājiem, kuriem piemēro uzņēmumu ienākuma nodokli vienā vai vairākās dalībvalstīs, tostarp vienību, kuru rezidences vieta nodokļu vajadzībām ir trešā valstī, pastāvīgajām iestādēm vienā vai vairākās dalībvalstīs.
               2.   Direktīvas 9.a pantu arī piemēro visām vienībām, kuras dalībvalsts uzskata par nodokļu vajadzībām caurskatāmām.”;

               2)

               direktīvas 2. pantu groza šādi:

                           a)

                           panta 4) punkta pēdējo daļu aizstāj ar šādu:
                           “Piemērojot 9. un 9.a pantu:

                                       a)

                                       ja neatbilstības iznākums rodas saskaņā ar šā panta 9) punkta pirmās daļas b), c), d), e) vai g) apakšpunktu vai ja ir prasīta korekcija saskaņā ar 9. panta 3. punktu vai 9.a pantu, saistīta uzņēmuma definīciju groza tā, ka 25 procentu prasību aizstāj ar 50 procentu prasību;

                                       b)

                                       personu, kas attiecībā uz balsstiesībām vai kapitālu vienībā rīkojas kopā ar citu personu, uzskata par tādu, kas tur dalību visās balsstiesībās vai kapitālā minētajā vienībā, kurā dalību tur minētā cita persona;

                                       c)

                                       saistīts uzņēmums ir arī vienība, kas grāmatvedības vajadzībām ir daļa no tās pašas konsolidētās grupas, kurā ietilpst arī nodokļu maksātājs, uzņēmums, kura pārvaldībā nodokļu maksātājam ir būtiska ietekme, vai uzņēmums, kam ir būtiska ietekme nodokļu maksātāja pārvaldībā.”;

                           b)

                           panta 9) punktu aizstāj ar šādu:

                                       “9)

                                       “hibrīdneatbilstība” ir situācija, kurā iesaistīts nodokļu maksātājs vai, ievērojot 9. panta 3. punktu, vienība un kurā:

                                                   a)

                                                   maksājums saistībā ar kādu finanšu instrumentu rada atskaitījuma bez iekļaušanas iznākumu un:

                                                               i)

                                                               šādu maksājumu saprātīgā termiņā neiekļauj; un

                                                               ii)

                                                               neatbilstības iznākums ir radies instrumenta vai saistībā ar to veiktā maksājuma raksturojuma atšķirību dēļ.

                                                         Piemērojot pirmo daļu, maksājumu saistībā ar kādu finanšu instrumentu uzskata par tādu, kas saprātīgā termiņā iekļauts ienākumā, ja:

                                                               i)

                                                               saņēmēja jurisdikcija maksājumu iekļauj taksācijas periodā, kas sākas 12 mēnešos pēc maksātāja taksācijas perioda beigām; vai

                                                               ii)

                                                               ir pamatoti sagaidīt, ka saņēmēja jurisdikcija maksājumu iekļaus kādā turpmākā taksācijas periodā un ka maksājuma nosacījumi ir tādi, par kādiem, kā sagaidāms, vienotos neatkarīgi uzņēmumi;

                                                   b)

                                                   maksājums hibrīda vienībai rada atskaitījumu bez iekļaušanas, un minētais neatbilstības iznākums ir radies tāpēc, ka ir atšķirības hibrīda vienībai veikto maksājumu sadalē saskaņā ar tiesību aktiem jurisdikcijā, kurā hibrīda vienība veic uzņēmējdarbību vai ir reģistrēta, un jebkuras tādas personas jurisdikcijā, kurai ir dalība minētajā hibrīda vienībā;

                                                   c)

                                                   maksājums vienībai, kurai ir viena vai vairākas pastāvīgās iestādes, rada atskaitījumu bez iekļaušanas, un minētais neatbilstības iznākums ir radies tāpēc, ka ir atšķirības maksājumu sadalē starp galveno biroju un pastāvīgo iestādi vai starp vienas un tās pašas vienības divām vai vairākām pastāvīgajām iestādēm saskaņā ar to jurisdikciju tiesību aktiem, kurās vienība darbojas;

                                                   d)

                                                   maksājums rada atskaitījumu bez iekļaušanas tāda maksājuma rezultātā, kas veikts par pastāvīgu neuzskatītai iestādei;

                                                   e)

                                                   maksājums, ko veikusi hibrīda vienība, rada atskaitījumu bez iekļaušanas, un minētā neatbilstība ir radusies tāpēc, ka saskaņā ar saņēmēja jurisdikcijas tiesību aktiem maksājums par tādu netiek uzskatīts;

                                                   f)

                                                   domājamais maksājums starp galveno biroju un pastāvīgo iestādi vai starp divām vai vairākām pastāvīgajām iestādēm rada atskaitījumu bez iekļaušanas, un minētā neatbilstība ir radusies tāpēc, ka saskaņā ar saņēmēja jurisdikcijas tiesību aktiem maksājums par tādu netiek uzskatīts; vai

                                                   g)

                                                   rodas dubulta atskaitījuma iznākums.

                                             Piemērojot šo 9) punktu:

                                                   a)

                                                   maksājums, kas ir ar pārvestu finanšu instrumentu saistīta peļņa, nav pamats hibrīdneatbilstībai saskaņā ar pirmās daļas a) apakšpunktu, ja maksājumu finanšu tirgotājs ir veicis saskaņā ar tirgus hibrīdpārvešanu, ar noteikumu, ka maksātāja jurisdikcijā ir noteikta prasība, ka finanšu tirgotājam kā ienākumi ir jāietver visas summas, kas saņemtas saistībā ar pārvesto finanšu instrumentu;

                                                   b)

                                                   hibrīdneatbilstība rodas tikai saskaņā ar e), f) vai g) apakšpunktu tiktāl, ciktāl maksātāja jurisdikcija atļauj atskaitījumu kompensēt ar summu, kas nav dubultas iekļaušanas ienākums;

                                                   c)

                                                   neatbilstības iznākumu neuzskata par hibrīdneatbilstību, ja vien tā nerodas starp saistītiem uzņēmumiem, starp nodokļu maksātāju un saistītu uzņēmumu, starp galveno biroju un pastāvīgo iestādi, starp vienas un tās pašas vienības divām vai vairākām pastāvīgajām iestādēm, vai saistībā ar strukturētu pasākumu.

                                             Piemērojot šo 9. punktu un 9., 9.a un 9.b pantu:

                                                   a)

                                                   “neatbilstības iznākums” ir dubults atskaitījums vai atskaitījums bez iekļaušanas;

                                                   b)

                                                   “dubults atskaitījums” ir viena un tā paša maksājuma, izdevumu vai zaudējumu atskaitījums jurisdikcijā, kurā ir maksājuma avots, kurā radušies izdevumi vai kurā ciesti zaudējumi (maksātāja jurisdikcija), un citā jurisdikcijā (investora jurisdikcija). Hibrīda vienības vai pastāvīgās iestādes veikta maksājuma gadījumā maksātāja jurisdikcija ir jurisdikcija, kurā hibrīda vienība vai pastāvīgā iestāde veic uzņēmējdarbību vai atrodas;

                                                   c)

                                                   “atskaitījums bez iekļaušanas” ir maksājuma (vai domājamā maksājuma starp galveno biroju un pastāvīgo iestādi vai starp divām vai vairākām pastāvīgajām iestādēm) atskaitījums jebkurā jurisdikcijā, kurā minēto maksājumu (vai domājamo maksājumu) uzskata par veiktu (maksātāja jurisdikcija) bez minētā maksājuma (vai domājamā maksājuma) atbilstīgas iekļaušanas nodokļu vajadzībām saņēmēja jurisdikcijā. Saņēmēja jurisdikcija ir jebkura jurisdikcija, kurā minēto maksājumu (vai domājamo maksājumu) saņem vai uzskata par saņemtu saskaņā ar jebkuras citas jurisdikcijas tiesību aktiem;

                                                   d)

                                                   “atskaitījums” ir summa, kuru uzskata par atskaitāmu no apliekamā ienākuma saskaņā ar maksātāja vai investora jurisdikcijas tiesību aktiem. Atbilstīgi tam skaidro terminu “atskaitāms”;

                                                   e)

                                                   “iekļaušana” ir summa, ko ņem vērā apliekamajā ienākumā saskaņā ar saņēmēja jurisdikcijas tiesību aktiem. Maksājumu saistībā ar kādu finanšu instrumentu neuzskata par iekļautu, ciktāl šis maksājums ir kvalificējams jebkādai nodokļu atlaidei vienīgi saistībā ar veidu, kā minētais maksājums raksturots saskaņā ar saņēmēja jurisdikcijas tiesību aktiem. Atbilstīgi tam skaidro terminu “iekļauts”;

                                                   f)

                                                   “nodokļu atlaide” ir atbrīvojums no nodokļa, nodokļa likmes samazinājums vai jebkāds nodokļu kredīts vai atmaksa (izņemot kredītu nodokļiem, ko ietur ienākumu izcelsmes vietā);

                                                   g)

                                                   “dubultas iekļaušanas ienākums” ir jebkura ienākuma daļa, kas ir iekļauta saskaņā ar abu to jurisdikciju tiesību aktiem, kurās radies neatbilstības iznākums;

                                                   h)

                                                   “persona” ir fiziska persona vai vienība;

                                                   i)

                                                   “hibrīda vienība” ir jebkura vienība vai pasākums, kuru uzskata par apliekamu vienību saskaņā ar vienas jurisdikcijas tiesību aktiem un kuras ienākumu vai izdevumus uzskata par vienas vai vairāku citu personu ienākumu vai izdevumiem saskaņā ar citas jurisdikcijas tiesību aktiem;

                                                   j)

                                                   “finanšu instruments” ir jebkurš instruments, ciktāl tas rada finansējumu vai pašu kapitāla atdevi, kam uzliek nodokli saskaņā ar noteikumiem par nodokļu uzlikšanu aizņēmumam, pašu kapitālam vai atvasinātajiem instrumentiem saskaņā ar saņēmēja vai maksātāja jurisdikcijas tiesību aktiem, un ietver hibrīdpārvešanu;

                                                   k)

                                                   “finanšu tirgotājs” ir persona vai vienība, kas iesaistīta finanšu instrumentu regulāras pirkšanas un pārdošanas darījumdarbībā uz sava rēķina peļņas gūšanas nolūkos;

                                                   l)

                                                   “hibrīdpārvešana” ir jebkurš pasākums, lai pārvestu finanšu instrumentu, ja ar pārvesto finanšu instrumentu saistīto peļņu nodokļu vajadzībām uzskata par tādu, ko vienlaicīgi gūst vairāk nekā viena minētā pasākumu puse.

                                                   m)

                                                   “tirgus hibrīdpārvešana” ir jebkura hibrīdpārvešana, kurā finanšu tirgotājs iestājies parastas darījumdarbības gaitā, nevis kā strukturēta pasākuma daļa;

                                                   n)

                                                   “par pastāvīgu neuzskatīta iestāde” ir jebkurš pasākums, ko saskaņā ar galvenā biroja jurisdikcijas tiesību aktiem uzskata par tādu, kura dēļ rodas pastāvīgā iestāde, un ko neuzskata par tādu, kura dēļ rodas pastāvīgā iestāde, saskaņā ar otras jurisdikcijas tiesību aktiem.”;

                           c)

                           pievieno šādus punktus:

                                       “10)

                                       “konsolidēta grupa finanšu grāmatvedības nolūkā” ir grupa, kurā ietilpst visas vienības, kas ir pilnīgi iekļautas konsolidētajos finanšu pārskatos, kuri sagatavoti saskaņā ar Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem vai dalībvalsts finanšu pārskatu standartu sistēmu;

                                       11)

                                       “strukturēts pasākums” ir pasākums, kas ietver hibrīdneatbilstību, ja neatbilstības iznākuma sekas ir iekļautas pasākuma noteikumos, vai pasākums, kas ir izstrādāts, lai radītu hibrīdneatbilstības iznākumu, ja vien nodokļu maksātājs vai saistīts uzņēmums pamatoti nav varējis apzināties hibrīdneatbilstību un nav izmantojis nodokļu priekšrocību, kas izriet no hibrīdneatbilstības.”;

               3)

               direktīvas 4. pantu groza šādi:

                           a)

                           panta 5. punkta a) apakšpunkta ii) punktu aizstāj ar šādu:

                                       “ii)

                                       visi aktīvi un saistības ir novērtēti, izmantojot to pašu metodi, kas izmantota konsolidētajos finanšu pārskatos, kuri sagatavoti saskaņā ar Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem vai dalībvalsts finanšu pārskatu standartu sistēmu;”;

                           b)

                           panta 8. punktu aizstāj ar šādu:
                           “8.   Piemērojot 1. līdz 7. punktu, nodokļu maksātājam var dot tiesības izmantot konsolidētos finanšu pārskatus, kas sagatavoti atbilstīgi citiem grāmatvedības standartiem, nevis Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem vai dalībvalsts finanšu pārskatu standartu sistēmai.”;

               4)

               direktīvas 9. pantu aizstāj ar šādu:
               “9. pants
               Hibrīdneatbilstības
               1.   Ciktāl hibrīdneatbilstības sekas ir dubults atskaitījums:

                           a)

                           atskaitījumu liedz tajā dalībvalstī, kas ir investora jurisdikcija; un

                           b)

                           ja atskaitījumu neliedz investora jurisdikcijā, atskaitījumu liedz tajā dalībvalstī, kas ir maksātāja jurisdikcija.

                     Tomēr jebkurš šāds atskaitījums ir atbilstīgs tam, lai to kompensētu ar dubultu iekļaušanu, kas rodas vai nu pašreizējā, vai nākamajā taksācijas periodā.
               2.   Ciktāl hibrīdneatbilstības sekas ir atskaitījums bez iekļaušanas:

                           a)

                           atskaitījumu liedz tajā dalībvalstī, kas ir maksātāja jurisdikcija; un

                           b)

                           ja atskaitījumu neliedz maksātāja jurisdikcijā, maksājuma summu, kas citādi radītu neatbilstības iznākumu, iekļauj ienākumā tajā dalībvalstī, kas ir saņēmēja jurisdikcija.

                     3.   Dalībvalsts liedz atskaitījumu jebkuram maksājumam, ko veic nodokļu maksātājs, tiktāl, ciktāl ar šādu maksājumu tieši vai netieši tiek finansēti atskaitāmi izdevumi, kas rada hibrīdneatbilstību, ar darījumu vai darījumu sēriju, ko veic starp saistītiem uzņēmumiem vai kas noslēgti kā daļa no strukturēta pasākuma, izņemot, ja viena no darījumā vai darījumu sērijās iesaistītajām jurisdikcijām ir veikusi līdzvērtīgu korekciju attiecībā uz šādu hibrīdneatbilstību.
               4.   Dalībvalsti var izslēgt no:

                           a)

                           šā panta 2. punkta b) apakšpunkta darbības jomas hibrīdneatbilstības, kas definētas 2. panta 9. punkta pirmās daļas b), c), d) vai f) apakšpunktā;

                           b)

                           šā panta 2. punkta a) un b) apakšpunkta darbības jomas hibrīdneatbilstības, kas rodas no procentu maksājuma saskaņā ar kādu finanšu instrumentu kādam saistītam uzņēmumam, ja:

                                       i)

                                       šim finanšu instrumentam ir konvertēšanas, iekšējās rekapitalizācijas vai norakstīšanas iezīmes;

                                       ii)

                                       finanšu instruments ir emitēts ar vienu vienīgu mērķi – izpildīt banku nozarei piemērojamās zaudējumu absorbētspējas prasības, un šis finanšu instruments ir par tādu atzīts nodokļu maksātāja zaudējumu absorbētspējas prasībās;

                                       iii)

                                       finanšu instruments ir emitēts

                                                   —

                                                   saistībā ar finanšu instrumentiem, kuriem ir konvertēšanas, iekšējas rekapitalizācijas vai norakstīšanas iezīmes mātesuzņēmuma līmenī;

                                                   —

                                                   tādā līmenī, kas vajadzīgs, lai izpildītu piemērojamās zaudējumu absorbētspējas prasības;

                                                   —

                                                   nevis kā daļa no strukturēta pasākuma; un

                                       iv)

                                       kopējais neto atskaitījums konsolidētajai grupai, uz kuru attiecas pasākums, nepārsniedz tādu summu, kāda tā būtu bijusi, ja nodokļu maksātājs šādu finanšu instrumentu būtu emitējis tirgū tieši.

                                 Šā panta b) punktu piemēro līdz 2022. gada 31. decembrim.

                     5.   Ciktāl hibrīdneatbilstībā ir iesaistīts par pastāvīgu neuzskatītas iestādes ienākums, kam netiek uzlikts nodoklis dalībvalstī, kurā nodokļu maksātājs ir rezidents nodokļu vajadzībām, minētā dalībvalsts pieprasa nodokļu maksātājam iekļaut ienākumu, kas citādi tiktu attiecināts uz par pastāvīgu neuzskatīto iestādi. Šo piemēro, ja vien dalībvalstij nav jāpiešķir atbrīvojums ienākumam saskaņā ar līgumu par nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu, kuru dalībvalsts ir noslēgusi ar trešo valsti.
               6.   Ciktāl hibrīdpārvešana ir paredzēta, lai radītu atlaidi nodoklim, kas ieturēts ienākumu izcelsmes vietā no maksājuma, kurš izriet no pārvesta finanšu instrumenta, vairāk nekā vienai no iesaistītajām pusēm, nodokļu maksātāja dalībvalsts ierobežo ieguvumu no šādas atlaides proporcionāli neto apliekamajam ienākumam saistībā ar šādu maksājumu.”;

               5)

               iekļauj šādus pantus:
               “9.a pants
               Reversās hibrīdneatbilstības
               1.   Ja viena vai vairākas saistītas nerezidentvienības – kurām kopumā hibrīda vienībā, kas ir inkorporēta vai veic uzņēmējdarbību kādā dalībvalstī, ir iegūta tieša vai netieša līdzdalība, kas aptver 50 procentus vai vairāk balsstiesību, kapitāla daļu vai tiesību uz peļņas daļu, – atrodas jurisdikcijā vai jurisdikcijās, kuras hibrīda vienību uzskata par apliekamu personu, hibrīdo vienību uzskata par minētās dalībvalsts rezidentu un tai uzliek nodokli par tās ienākumu, ciktāl minētajam ienākumam netiek citādi uzlikts nodoklis saskaņā ar dalībvalsts vai kādas citas jurisdikcijas tiesību aktiem.
               2.   Šā panta 1. punktu nepiemēro kolektīvo ieguldījumu uzņēmumam. Piemērojot šo pantu, kolektīvo ieguldījumu uzņēmums ir ieguldījumu fonds vai instruments, kas ir plaši izplatīts, kam ir diversificēts ieguldījumu portfelis un uz ko attiecas investora aizsardzības regulējums valstī, kurā tas veic uzņēmējdarbību.
               9.b pants
               Nodokļu rezidences vietas neatbilstības
               Ciktāl atskaitījums par tāda nodokļu maksātāja maksājumu, izdevumiem vai zaudējumiem, kurš ir rezidents nodokļu vajadzībām divās vai vairāk jurisdikcijās, ir atskaitāms no nodokļu bāzes abās jurisdikcijās, šī nodokļu maksātāja dalībvalsts liedz atskaitījumu tiktāl, ciktāl otra jurisdikcija atļauj dubulto atskaitījumu kompensēt ar ienākumu, kas nav dubultas iekļaušanas ienākums. Ja abas jurisdikcijas ir dalībvalstis, tad tā dalībvalsts, kurā nodokļu maksātāju neuzskata par rezidentu saskaņā ar dubultās nodokļu uzlikšanas līgumu starp abām attiecīgajām dalībvalstīm, liedz atskaitījumu.”;

               6)

               direktīvas 10. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:
               “Atkāpjoties no pirmās daļas, Komisija līdz 2022. gada 1. janvārim izvērtē 9. un 9.b panta īstenošanu un jo īpaši 9. panta 4. punkta b) apakšpunktā paredzētā atbrīvojuma sekas un ziņo par to Padomei.”;

               7)

               direktīvas 11. pantā iekļauj šādu punktu:
               “5.a   Atkāpjoties no 1. punkta, dalībvalstis līdz 2019. gada 31. decembrim pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu 9. panta prasības. Dalībvalstis nekavējoties dara Komisijai zināmu minēto noteikumu tekstu.
               Tās piemēro minētos noteikumus no 2020. gada 1. janvāra.
               Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.”

         2. pants
   1.   Dalībvalstis līdz 2019. gada 31. decembrim pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis nekavējoties dara Komisijai zināmu minēto noteikumu tekstu.
   Tās piemēro minētos noteikumus no 2020. gada 1. janvāra.
   Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.
   2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.
   3.   Atkāpjoties no 1. punkta, dalībvalstis līdz 2021. gada 31. decembrim pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu Direktīvas (ES) 2016/1164 9.a panta prasības. Dalībvalstis nekavējoties dara Komisijai zināmu minēto noteikumu tekstu.
   Tās piemēro minētos noteikumus no 2022. gada 1. janvāra.
   Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.
   3. pants
   Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   4. pants
   Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

      Briselē, 2017. gada 29. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         C. CARDONA

      (1)  2017. gada 27. aprīļa atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

      (2)  2016. gada 14. decembra atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

      (3)  Padomes Direktīva (ES) 2016/1164 (2016. gada 12. jūlijs), ar ko paredz noteikumus tādas nodokļu apiešanas prakses novēršanai, kas tieši iespaido iekšējā tirgus darbību (OV L 193, 19.7.2016., 1. lpp.).

      (4)  Padomes Direktīva 2011/96/ES (2011. gada 30. novembris) par kopējo sistēmu nodokļu uzlikšanai, ko piemēro mātesuzņēmumiem un meitasuzņēmumiem, kuri atrodas dažādās dalībvalstīs (OV L 345, 29.12.2011., 8. lpp.).


title: Komisijas Direktīva, kas groza direktīvu 77/535/EEK par dalībvalstu likumdošanas tuvināšanu attiecībā uz mēslošanas līdzekļu paraugu ņemšanas un analīzes metodēm

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31987L0566

Oficiālais Vēstnesis L 342 , 04/12/1987 Lpp. 0032 - 0034 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 13 Sējums 16 Lpp. 0220  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 13 Sējums 16 Lpp. 0220

		Komisijas Direktīva,kas groza direktīvu 77/535/EEK par dalībvalstu likumdošanas tuvināšanu attiecībā uz mēslošanas līdzekļu paraugu ņemšanas un analīzes metodēm(87/566/EEK)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1975. gada 18. decembra direktīvu 76/116/EEK par dalībvalstu likumdošanas tuvināšanu attiecībā uz mēslošanas līdzekļiem [1] un īpaši tās. 9. panta 2. punktu,tā kā Komisijas direktīva 77/535/EEK [2] paredz EEK mēslošanas līdzekļu oficiālu kontroli, lai pārbaudītu atbilstību Kopienas noteiktajām prasībām attiecībā uz mēslošanas līdzekļu kvalitāti un sastāvu, tā kā minētā direktīva jāgroza, pārveidojot I pielikumu "Paraugu ņemšanas metode mēslošanas līdzekļu kontrolei" tā, lai varētu pārbaudīt arī šķidros mēslošanas līdzekļus, jo direktīva 76/116/EEK, kas attiecas uz mēslošanas līdzekļiem, ir paplašināta, ietverot šķidros mēslošanas līdzekļus, tā kā ir izrādījies par vajadzīgu izdarīt izmaiņas amonija nitrāta kontrolē [3] [4];tā kā šajā direktīvā noteiktie pasākumi saskan ar Komitejas atzinumu par direktīvu piemērošanu tehniskajam progresam, lai noņemtu tehniskās barjeras mēslošanas līdzekļu tirdzniecībā,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU:1. pantsŠīs direktīvas pielikuma punktus pievieno vai ar tiem aizvieto direktīvas 77/535/EEK I pielikumā punktus ar tiem pašiem numuriem.2. pants1. Dalībvalstis veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības līdz 1988. gada 31. oktobrim, un par to tūlīt informē Komisiju.2. Dalībvalstis dara komisijai zināmus galvenos tiesību aktu noteikumus, ko tās pieņem šī direktīva regulētajā jomā.3. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 1987. gada 24. novembrīKomisijas vārdā –prieksšēdētāja vietnieksCockfield[1] OV L 24, 30.1.1976., 21. lpp.[2] OV L 213, 22.8.1977., 1. lpp.[3] OV L 250, 23.9.1980., 7. lpp.[4] OV L 38, 7.2.1987., 1. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMS"…4.2.3. DalītājsAparātu, kas paredzēts parauga sadalīšanai vienādās daļās, var izmantot, lai ņemtu paraugus un lai sagatavotu samazinātos un gala paraugus.4.3. Šķidru mēslošanas līdzekļu paraugu ņemšanai iesakāmā aparatūra4.3.1. Manuāla paraugu ņemšanaVaļēja caurule, zonde, pudele vai cits piemērots aprīkojums, kas noderīgs paraugu ņemšanai pēc nejaušas izvēles no apjoma, no kura ņem paraugus.4.3.2. Mehāniskā paraugu ņemšanaParaugu ņemšanai no šķidro mēslošanas līdzekļu plūsmas var izmantot atzītu mehānisko aparatūru.…5.2.1. Neiesaiņoti cietie mēslošanas līdzekļi konteineros, kas pārsniedz 100 kg…5.2.2.Iesaiņoti cietie mēslošanas līdzekļi vai šķidrie mēslošanas līdzekļi konteineros (= iesaiņojumos), no kuriem katrs nepārsniedz 100 kg… | Minimālais iesaiņojumu skaits, kam jānoņem paraugi |5.3.1.Neiesaiņoti cietie mēslošanas līdzekļi vai šķidrie mēslošanas līdzekļi konteineros vairāk par 100 kg: | 4 kg |5.3.2. Cietie mēslošanas līdzekļi iesaiņojumā vai šķidrie mēslošanas līdzekļi konteineros (= iesaiņojumos), katrs nepārsniedz 100 kg…5.3.3.Amonija nitrāta mēslošanas līdzekļa paraugs pārbaudēm atbilstoši direktīvas 80/876/EEK II pielikumam: | 75 kg |5.4. Gala paraugi5.4.1. Cietie un šķidrie mēslošanas līdzekļi…5.4.2. Amonija nitrāta mēslošanas līdzekļa paraugs pārbaudēm atbilstoši direktīvai 80/876/EEKVidējais paraugs veido gala paraugu, ja vajadzīgs, samazinot.5.4.2.1.Minimālais gala parauga svars I pielikumā minētajām pārbaudēm: | 1 kg |5.4.2.2.Minimālais gala parauga svars II pielikumā minētajām pārbaudēm: | 25 kg |…6.1. Vispārēji norādījumi…Šķidrā mēslošanas līdzekļa gadījumā pirms parauga ņemšanas apjoms, no kura ņem paraugu, ja iespējams, ir jāsamaisa.…6.2.1. Neiesaiņoti cietie mēslošanas līdzekļi vai šķidrie mēslošanas līdzekļi konteineros vairāk par 100 kg… Ja neiesaiņotu cieto mēslošanas līdzekļu vai konteineros, kas pārsniedz 100 kg, esošu šķidro mēslošanas līdzekļu paraugus nav iespējams ņemt atbilstoši 5.1. prasībām, tad paraugu ņemšana ir jāizdara, kad apjoms, no kura ņem paraugu, tiek pārvietots (iekraujot vai izkraujot) …6.2.2. Cietie mēslošanas līdzekļi iesaiņojumā vai šķidrie mēslošanas līdzekļi konteineros (= iesaiņojumos), no kuriem katrs nepārsniedz 100 kg…6.4. Gala paraugu sagatavošana…Direktīvā 80/876/EEK norādītajām pārbaudēm gala paraugus glabā temperatūrā starp 0 un 25 °C.…9. PARAUGU GALAMĒRĶISNo katra apjoma, no kura ņem paraugu, vismaz vienu gala paraugu iespējami ātri nosūta apstiprinātai analītiskai laboratorijai vai pārbaužu izdarīšanas iestādei kopā ar analīzei vai pārbaudei vajadzīgo informāciju."--------------------------------------------------


title: Eiropas Parlamenta Un Padomes Direktīva 98/4/EK (1998. gada 16. februāris), kas groza Direktīvu 93/38/EEK, ar ko koordinē līgumu piešķiršanas procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un telekomunikāciju jomā

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31998L0004

Oficiālais Vēstnesis L 101 , 01/04/1998 Lpp. 0001 - 0016

		Eiropas Parlamenta Un Padomes Direktīva 98/4/EK(1998. gada 16. februāris),kas groza Direktīvu 93/38/EEK, ar ko koordinē līgumu piešķiršanas procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un telekomunikāciju jomāEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 57. panta 2. punktu, 66. un 100.a pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [2],lemjot saskaņā ar Līguma 189.b pantā paredzēto procedūru atbilstoši Saskaņošanas komitejas 1997. gada 26. novembrī apstiprinātajam kopīgajam dokumentam [3],(1) tā kā Padome ar 1994. gada 22. decembra Lēmumu 94/800/EK par Urugvajas raunda daudzpusējās sarunās (no 1986. gada līdz 1994. gadam) panākto Nolīgumu parakstīšanu Eiropas Kopienas vārdā attiecībā uz jautājumiem, kas ir tās kompetencē [4] Kopienas vārdā pievienojās, inter alia, Nolīgumam par valsts līgumiem, še turpmāk "Nolīgums", kas noslēgts, lai izveidotu daudzpusēju līdzsvarotu tiesību un pienākumu sistēmu, kura attiecas uz valsts līgumiem, lai visā pasaulē liberalizētu un paplašinātu tirdzniecību; tā kā Nolīgumam nav tiešas iedarbības;(2) tā kā Direktīva 93/38/EEK [5] koordinēja valstu procedūras, kas attiecas uz līgumu piešķiršanas procedūrām, kuras izmanto subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un telekomunikāciju jomā, lai šādu līgumu sakarā visās dalībvalstīs ieviestu vienādus konkurences nosacījumus;(3) tā kā Nolīgumā paredzētie līgumslēdzēji subjekti, kas atbilst Direktīvai 93/38/EEK, ko groza šī direktīva, un kuri piemēro tos pašus noteikumus būvuzņēmējiem, piegādātājiem un pakalpojumu sniedzējiem no trešām valstīm, kuras parakstījušas Nolīgumu, tādējādi atbilst Nolīgumam;(4) tā kā, ņemot vērā starptautiskās tiesības un saistības, ko Kopiena uzņēmusies, pievienojoties Nolīgumam, pasākumi, kas jāpiemēro pretendentiem un ražojumiem no trešām valstīm, kuras to parakstījušas, ir tie, ko paredz Nolīgums, kurš neattiecas uz Direktīvas 93/38/EEK 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto līgumslēdzēju subjektu piešķirtajiem līgumiem, to līgumslēdzēju subjektu piešķirtajiem līgumiem, kuri veic minētās direktīvas III, IV, V, VI un X pielikumā paredzētās darbības, minētās direktīvas XVI B pielikumā uzskaitītajiem pakalpojumu līgumiem, tās XVI A pielikuma 8. kategorijā minētajiem pētniecības un tehnoloģijas attīstības pakalpojumu līgumiem, tās XVI A pielikuma 5. kategorijā minētajiem telekomunikāciju pakalpojumu līgumiem, kuru Kopējās ražojumu klasifikācijas (CPC) numuri ir 7524, 7525 un 7526, kā arī uz tiem finanšu pakalpojumu līgumiem par vērtspapīru vai citu finanšu instrumentu emisiju, pārdošanu, pirkšanu vai pārvedumiem un centrālo banku pakalpojumiem, kas minēti tās XVI A pielikuma 6. kategorijā;(5) tā kā daži Nolīguma noteikumi pretendentiem rada labvēlīgākus nosacījumus par tiem, kas paredzēti Direktīvā 93/38/EEK;(6) tā kā, ja līgumus piešķir līgumslēdzēji subjekti Nolīguma nozīmē, iespējām saņemt pakalpojumu valsts līgumus, piegāžu valsts līgumus un būvdarbu valsts līgumus, kas saskaņā ar Līgumu ir pieejami dalībvalstu uzņēmumiem un ražojumiem, ir jābūt vismaz tikpat labvēlīgām kā nosacījumi, kuri attiecas uz iespējām Kopienā saņemt valsts līgumus, ko saskaņā ar Nolīgumu piešķir uzņēmumiem un ražojumiem no trešām valstīm, kas parakstījušas Nolīgumu;(7) tā kā tādēļ Direktīva 93/38/EEK ir jāpielāgo un jāpapildina;(8) tā kā vajadzība nodrošināt, lai tirgus kļūtu patiešām pieejams un lai līgumu piešķiršanas noteikumu piemērošana šajās jomās būtu taisnīga, vēl arvien prasa, lai subjektus, uz kuriem tie jāattiecina, nosaka pēc citiem kritērijiem, nevis pēc viņu juridiskā statusa;(9) tā kā Direktīvas 93/38/EEK grozījumiem nebūtu jātraucē vienāda attieksme pret līgumslēdzējiem subjektiem, kas darbojas valsts sektorā un privātajā sektorā;(10) tā kā saskaņā ar Līguma 222. pantu ir jānodrošina netraucēta dalībvalstu īpašuma tiesību sistēmu darbība;(11) tā kā ir jāvienkāršo Direktīvas 93/38/EEK piemērošana un cik iespējams jāsaglabā līdzsvars, kas sasniegts pašreizējos Kopienas tiesību aktos par valsts līgumiem;(12) tā kā dažu Direktīvas 93/38/EEK pielāgojumu piemērošana tādēļ ir jāpaplašina uz visiem līgumslēdzējiem subjektiem un nozarēm, uz ko attiecas šī direktīva;(13) tā kā līgumslēdzēji subjekti var lūgt vai pieņemt ieteikumus, ko var izmantot, sagatavojot specifikācijas konkrētiem līgumiem, ar noteikumu, ka šādi ieteikumi neierobežo konkurenci;(14) tā kā Komisija maziem un vidējiem uzņēmumiem dara pieejamus mācību un informācijas materiālus, kas tiem ir vajadzīgi, lai varētu pilnībā piedalīties mainīgajā tirgū;(15) tā kā līgumu pieejamība nozarēs, uz ko attiecas šī direktīva, varētu negatīvi ietekmēt Grieķijas Republikas un Portugāles Republikas ekonomiku, kurai būtu jāiztur ievērojama spriedze; tā kā ir lietderīgi šīm dalībvalstīm piešķirt atbilstīgus papildu periodus, lai īstenotu šo direktīvu,IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsNeskarot starptautiskās tiesības un saistības, ko Kopiena uzņēmusies, pievienojoties Nolīgumam, kas paredz pasākumus, kuri piemērojami pretendentiem un ražojumiem no trešām valstīm, kas parakstījušas Nolīgumu, un kuri pašreiz neattiecas uz Direktīvas 93/38/EEK 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto līgumslēdzēju subjektu piešķirtajiem līgumiem, to līgumslēdzēju subjektu piešķirtajiem līgumiem, kuri veic minētās direktīvas III, IV, V, VI un X pielikumā paredzētās darbības, minētās direktīvas XVI B pielikumā uzskaitītajiem pakalpojumu līgumiem, tās XVI A pielikuma 8. kategorijā minētajiem pētniecības un tehnoloģijas attīstības pakalpojumu līgumiem, tās XVI A pielikuma 5. kategorijā minētajiem telekomunikāciju pakalpojumu līgumiem, kuru Kopējās ražojumu klasifikācijas (CPC) numuri ir 7524, 7525 un 7526, kā arī uz tiem finanšu pakalpojumu līgumiem par vērtspapīru vai citu finanšu instrumentu emisiju, pārdošanu, pirkšanu vai pārvedumiem un centrālo banku pakalpojumiem, kas minēti tās XVI A pielikuma 6. kategorijā, ar šo Direktīvu 93/38/EEK groza šādi:1. Direktīvas 14. pantā:a) panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:"1. Šī direktīva attiecas uz:a) līgumiem, ko piešķir līgumslēdzēji subjekti, kas veic X pielikumā [6] minētās darbības, ar noteikumu, ka paredzamā vērtība bez pievienotās vērtības nodokļa (PVN) ir vismaz:i) EUR 600000 piegāžu un pakalpojumu līgumiem;ii) EUR 5000000 būvdarbu līgumiem;b) līgumiem, ko piešķir līgumslēdzēji subjekti, kas veic I, II, VII, VIII un IX pielikumā [7] minētās darbības, ar noteikumu, ka paredzamā vērtība bez pievienotās vērtības nodokļa (PVN) ir vismaz:i) SDR 400000, kas izteiktas ekijos, piegāžu līgumiem un XVI A pielikumā uzskaitītajiem pakalpojumu līgumiem, izņemot 8. kategorijā minētos pētniecības un tehnoloģijas attīstības pakalpojumus un 5. kategorijā minētos telekomunikāciju pakalpojumus, kuru CPC atsauču numuri ir 7524, 7525 un 7526;ii) EUR 400000 pakalpojumu līgumiem, kas nav minēti i) apakšpunktā;iii) SDR 5000000, kas izteiktas ekijos, būvdarbu līgumiem;c) līgumiem, ko piešķir līgumslēdzēji subjekti, kas veic III, IV, V un VI pielikumā [8] minētās darbības, ar noteikumu, ka paredzamā vērtība bez PVN ir vismaz:i) EUR 400000 piegāžu un pakalpojumu līgumiem;ii) EUR 5000000 būvdarbu līgumiem.";b) papildina ar šādiem punktiem:"14. Šā panta 1. punktā noteiktās robežvērtības valstu valūtās parasti pārskata reizi divos gados, sākot no 1996. gada 1. janvāra. Minēto vērtību aprēķinos izmanto šo valūtu dienas vidējo kursu, kas izteikts ekijos 24 mēnešu ilgā posmā, kas beidzas augusta pēdējā dienā tieši pirms 1. janvārī veicamās pārskatīšanas. Šīs vērtības novembra sākumā publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.15. Urugvajas raunda daudzpusējās sarunās noslēgtajā Nolīgumā par valsts līgumiem [9], še turpmāk "Nolīgums";, norādītās robežvērtības, kas izteiktas ekijos, parasti pārskata reizi divos gados, sākot no 1996. gada 1. janvāra. Minēto vērtību aprēķinos izmanto ekiju dienas vidējo kursu, kas izteikts SDR, 24 mēnešu ilgā posmā, kas beidzas augusta pēdējā dienā tieši pirms 1. janvārī veicamās pārskatīšanas. Šīs vērtības publicē, kā paredzēts 14. punktā16. Šā panta 14. un 15. punktā noteiktās aprēķinu metodes pārskata saskaņā ar Direktīvas 93/36/EEK 5. panta 1. punkta c) apakšpunkta otro daļu.";2. Direktīvas 21. panta 2. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:"c) līgumslēdzēji subjekti pēc tam uzaicina visus dalībniekus apstiprināt ieinteresētību, pamatojoties uz izsmeļošu informāciju par attiecīgo līgumu, pirms sākt pretendentu vai sarunu dalībnieku atlasi. Jāsniedz vismaz šāda informācija:i) veids un daudzums vai apjoms, ieskaitot turpmāko līgumu iespējas, kā arī, ja iespējams, paredzamais grafiks, kad šādas iespējas var izmantot; ja līgumi ir atkārtoti, veids un daudzums vai apjoms, kā arī, ja iespējams, paredzamais grafiks turpmākiem uzaicinājumiem uz konkursu par veicamajiem būvdarbiem, piegādēm vai sniedzamajiem pakalpojumiem;ii) vai tā ir slēgta vai sarunu procedūra;iii) piegāžu, būvdarbu vai pakalpojumu sākuma vai beigu diena;iv) adrese un termiņš pieteikumu iesniegšanai, lai saņemtu uzaicinājumu uz konkursu, kā arī valoda vai valodas, kādās tie jāiesniedz;v) adrese subjektam, kas piešķir līgumu un sniedz specifikāciju un citu dokumentu saņemšanai vajadzīgo informāciju;vi) visas saimnieciskās un tehniskās prasības, finanšu garantijas un informācija, ko prasa no piegādātājiem, būvuzņēmējiem vai pakalpojumu sniedzējiem;vii) apjoms un maksāšanas noteikumi katrai summai, kas jāmaksā par dokumentāciju, kura attiecas uz līguma piešķiršanas procedūru; unviii) vai subjekts uzaicina iesniegt piedāvājumus pirkšanai, pirkšanai uz nomaksu, nomai vai nomai ar izpirkuma tiesībām, vai arī vairākiem no šiem paņēmieniem.";3. Direktīvas 22. panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:"b) par būvdarbu līgumiem — to būvdarbu līgumu galvenās īpašības, kurus līgumslēdzēji subjekti paredz piešķirt un kuru paredzamā vērtība ir vismaz vienāda ar:- 14. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktā noteikto robežvērtību — līgumiem, ko piešķir subjekti, kas veic kādu no X pielikumā minētajām darbībām,- 14. panta 1. punkta b) apakšpunkta iii) punktā noteikto robežvērtību — līgumiem, ko piešķir subjekti, kas veic kādu no I, II, VII, VIII un IX pielikumā minētajām darbībām, vai- 14. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) punktā noteikto robežvērtību — līgumiem, ko piešķir subjekti, kas veic kādu no III, IV, V un VI pielikumā minētajām darbībām.";4. Direktīvas 23. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:"1. Šis pants attiecas uz projektu konkursiem, ko organizē kā daļu no procedūras, ar ko piešķir pakalpojumu līgumu, kura paredzamā vērtība bez PVN ir vismaz vienāda ar:- 14. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā noteikto robežvērtību — līgumiem, ko piešķir subjekti, kas veic kādu no X pielikumā minētajām darbībām,- 14. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) vai ii) punktā noteikto robežvērtību — līgumiem, ko piešķir subjekti, kas veic kādu no I, II, VII, VIII un IX pielikumā minētajām darbībām, vai- 14. panta 1. punkta c) apakšpunkta i) punktā noteikto robežvērtību — līgumiem, ko piešķir subjekti, kas veic kādu no III, IV, V un VI pielikumā minētajām darbībām.2. Šis pants attiecas uz visiem projektu konkursiem, ja konkursa godalgu un dalībniekiem paredzēto maksājumu kopējā summa ir vismaz vienāda ar:- 14. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā noteikto robežvērtību — līgumiem, ko piešķir subjekti, kas veic kādu no X pielikumā minētajām darbībām,- 14. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) vai ii) punktā noteikto robežvērtību — līgumiem, ko piešķir subjekti, kas veic kādu no I, II, VII, VIII un IX pielikumā minētajām darbībām, vai- 14. panta 1. punkta c) apakšpunkta i) punktā noteikto robežvērtību — līgumiem, ko piešķir subjekti, kas veic kādu no III, IV, V un VI pielikumā minētajām darbībām.";5. Direktīvas 24. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:"2. Informāciju, ko sniedz atbilstoši XV pielikuma I iedaļai vai XVIII pielikumam, publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šajā sakarā Komisija ņem vērā visus īpašos komercaspektus, uz ko līgumslēdzēji subjekti var norādīt, nosūtot šo informāciju atbilstoši XV pielikuma 6., 9. un 11. punktam.";6. Direktīvas 26. pantu aizstāj ar šādu pantu:"26. pants1. Atklātās procedūrās piedāvājumu pieņemšanas termiņš, ko nosaka līgumslēdzēji subjekti, ir vismaz 52 dienas pēc paziņojuma nosūtīšanas dienas. Ja līgumslēdzēji subjekti saskaņā ar 22. panta 1. punktu ir nosūtījuši Eiropas Kopienu Oficiālajam Vēstnesim periodisku informatīvu paziņojumu, minēto termiņu var aizstāt ar tādu, kas ir pietiekami ilgs, lai attiecīgās personas varētu iesniegt pamatotus piedāvājumus, un kas parasti ir vismaz 36 dienas un noteikti ir vismaz 22 dienas no dienas, kad nosūta paziņojumu par līgumu, ar noteikumu, ka paziņojumā ir XIV pielikuma II un III daļā prasītā informācija, ciktāl šī informācija ir pieejama 22. panta 1. punktā minētā paziņojuma publicēšanas laikā.Minēto periodisko informatīvo paziņojumu pēc tam jānosūta Eiropas Kopienu Oficiālajam Vēstnesim vismaz 52 dienas un ne agrāk kā 12 mēnešus pirms dienas, kad 21. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzēto paziņojumu par līgumu nosūta Eiropas Kopienu Oiciālajam Vēstnesim.2. Slēgtās procedūrās un sarunu procedūrās ar iepriekšēju konkursa izsludināšanu piemēro šādus noteikumus:a) dalības pieteikumu pieņemšanas termiņš, atsaucoties uz paziņojumu, kas publicēts saskaņā ar 21. panta 1. punkta a) apakšpunktu, vai atsaucoties uz līgumslēdzēja subjekta uzaicinājumu atbilstoši 21. panta 2. punkta c) apakšpunktam, parasti ir vismaz 37 dienas no paziņojuma vai uzaicinājuma nosūtīšanas dienas un noteikti nevar būt mazāks par 25. panta 3. punktā noteikto publicēšanas termiņu, pieskaitot tam 10 dienas;b) piedāvājumu pieņemšanas termiņu var noteikt, līgumslēdzējam subjektam un atlasītajiem dalībniekiem vienojoties, ja visiem pretendentiem piedāvājumu sagatavošanai un iesniegšanai ir dots vienāds laiks;c) ja nav iespējams vienoties par piedāvājumu pieņemšanas termiņu, līgumslēdzējs subjekts nosaka termiņu, kas parasti ir vismaz 24 dienas un noteikti ir vismaz 10 dienas no konkursa izsludināšanas; dotais laiks ir pietiekami ilgs, lai īpaši ņemtu vērā 28. panta 3. punktā minētos faktorus.";7. Direktīvas 28. pantā:a) panta 5. punktu aizstāj ar šādu punktu:"5. Dalības pieteikumi un uzaicinājumi uz konkursu jānosūta ar iespējami ātrāko saziņas līdzekli. Ja dalības pieteikumus nosūta ar telegrammu, teleksu, pa faksu, pa telefonu vai ar kādiem elektroniskiem sakaru līdzekļiem, dalībvalstis var prasīt, lai tos apstiprina ar vēstuli, ko nosūta līdz 26. panta 2. punktā minētā termiņa beigām.";b) pantu papildina ar šādu punktu:"6. Piedāvājumus iesniedz rakstiski tieši vai pa pastu. Dalībvalstis var atļaut iesniegt piedāvājumus, izmantojot jebkurus citus līdzekļus, nodrošinot to, ka:- katrā piedāvājumā ir visa informācija, kas vajadzīga tā novērtēšanai,- līdz novērtēšanai saglabājas piedāvājumu konfidencialitāte,- ja vajadzīgi juridiski pierādījumi, tādus piedāvājumus iespējami drīz apstiprina rakstiski vai nosūta apliecinātu kopiju,- piedāvājumus atver pēc to pieņemšanas termiņa beigām.";8. Direktīvas 30. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:"1. Līgumslēdzēji subjekti, kas to vēlas, var izstrādāt un izmantot piegādātāju, būvuzņēmēju vai pakalpojumu sniedzēju vērtēšanas sistēmu.Subjekti, kas izstrādā vai izmanto vērtēšanas sistēmu, nodrošina to, ka piegādātāji, būvuzņēmēji un pakalpojumu sniedzēji var jebkurā laikā lūgt vērtējumu.";9. Direktīvas 35. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:"1. Šīs direktīvas 34. panta 1. punktu nepiemēro, ja kāda dalībvalsts līgumu piešķiršanu pamato ar citiem kritērijiem atbilstoši noteikumiem, kas ir spēkā šīs direktīvas pieņemšanas laikā un kuru mērķis ir dot priekšroku dažiem pretendentiem, ar noteikumu, ka izmantotie noteikumi ir saderīgi ar Līgumu.";10. Direktīvas 38. pantu svītro;11. Direktīvas 41. pantu aizstāj ar šādu pantu:"41. pants1. Līgumslēdzēji subjekti par katru līgumu glabā atbilstošu informāciju, kas ir pietiekama, lai vēlāk ļautu viņiem pamatot lēmumus, kas pieņemti saistībā ar:a) būvuzņēmēju, piegādātāju vai pakalpojumu sniedzēju vērtēšanu un atlasi, kā arī līgumu piešķiršanu;b) izņēmumiem, atkāpjoties no Eiropas specifikāciju izmantošanas saskaņā ar 18. panta 6. punktu;c) procedūru izmantošanu bez konkursa iepriekšējas izsludināšanas saskaņā ar 20. panta 2. punktu;d) šīs direktīvas II, III un IV sadaļas nepiemērošanu saskaņā ar I sadaļā paredzētajiem izņēmumiem.2. Šo informāciju glabā vismaz četrus gadus pēc līguma piešķiršanas dienas, lai līgumslēdzējs subjekts minētajā laikā varētu sniegt Komisijai vajadzīgo informāciju, ja pēdējā to lūdz.3. Subjekti, kas veic kādu no I, II, VII, VIII un IX pielikumā minētajām darbībām, tūlīt informē piegādātājus, būvuzņēmējus vai pakalpojumu sniedzējus, kuri piedalās konkursā, par līguma piešķiršanas sakarā pieņemtajiem lēmumiem, pēc viņu lūguma darot to rakstiski.4. Līgumslēdzēji subjekti, kas veic kādu no I, II, VII, VIII un IX pielikumā minētajām darbībām, tūlīt pēc rakstiska lūguma saņemšanas dienas visiem noraidītajiem dalībniekiem vai pretendentiem dara zināmus viņu pieteikuma vai piedāvājuma noraidīšanas iemeslus, visiem pretendentiem, kas ir iesnieguši pieņemamus piedāvājumus, dara zināmas izraudzītā piedāvājuma iezīmes un salīdzinošās priekšrocības, kā arī uzvarējušā pretendenta vārdu vai nosaukumu.Līgumslēdzēji subjekti tomēr var pieņemt lēmumu neizpaust daļu no pirmajā daļā minētās informācijas par līguma piešķiršanu, ja šādas informācijas izpaušana traucētu uzturēt likumību vai kā citādi būtu pretrunā valsts interesēm, būtu pretrunā dažu valsts vai privātu uzņēmumu likumīgām komerciālām interesēm, ieskaitot tā uzņēmuma, kam līgums ir piešķirts, vai traucētu piegādātāju, būvuzņēmēju vai pakalpojumu sniedzēju godīgu konkurenci.";12. Direktīvas 42. pantā iekļauj šādu punktu:"1a. Attiecībā uz I, II, VII, VIII un IX pielikumā minētājām darbībām dalībvalstis saskaņā ar pasākumiem, kas jāparedz atbilstoši 40. panta 4. līdz 8. punktā noteiktajai procedūrai, nodrošina, ka Komisija vēlākais līdz 1997. gada 31. oktobrim par iepriekšējo gadu un pēc tam līdz katra gada 31. oktobrim saņem statistikas ziņojumu par piešķirtajiem līgumiem. Šajā ziņojumā ir informācija, kas vajadzīga, lai pārbaudītu Nolīguma piemērošanas pareizību.Saskaņā ar šo punktu vajadzīgā informācija neietver to informāciju, kas attiecas uz līgumiem par XVI A pielikuma 8. kategorijā uzskaitītajiem pakalpojumiem, 5. kategorijā uzskaitītajiem telekomunikāciju pakalpojumiem, kuru CPC atsauču numuri ir 7524, 7525 un 7526, vai XVI B pielikumā uzskaitītajiem pakalpojumiem.";13. Iekļauj šādu pantu:"42.a pantsLīgumu piešķiršanai, ko veic līgumslēdzēji subjekti, dalībvalstis savstarpējās attiecībās piemēro tikpat labvēlīgus nosacījumus kā tie, ko tās piemēro trešām valstīm, īstenojot Nolīgumu. Dalībvalstis tālab apspriežas savā starpā Padomdevējā komitejā valsts līgumu jautājumos par pasākumiem, kas jāveic saskaņā ar Nolīgumu.";14. Direktīvas XII, XIII, XIV un XV pielikumu aizstāj ar attiecīgiem tekstiem, kas doti šīs direktīvas pielikumā.2. pants1. Dalībvalstīs līdz 1999. gada 16. februārim stājas spēkā normatīvi un administratīvi akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šo direktīvu. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.2. Grieķijas Republika un Portugāles Republika tomēr var paredzēt, ka 1. punktā minētos aktus piemēro ne vēlāk par 2000. gada 16. februāri.3. Kad dalībvalstis pieņem 1. punktā minētos aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka metodes, kā izdarīt šādas atsauces.4. Dalībvalstis Komisijai dara zināmus galvenos savus tiesību aktus, ko tās pieņēmušas jomā, uz ko attiecas šī direktīva, un šās direktīvas un pieņemto valstu tiesību aktu korelāciju tabulu.3. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 1998. gada 16. februārīEiropas Parlamenta vārdā —priekšsēdētājsJ. M. Gil-roblesPadomes vārdā —priekšsēdētājsJ. Cunningham[1] OV C 138, 3.6.1995., 49. lpp., un OV C 28, 29.1.1997., 4. lpp.[2] OV C 256, 2.10.1995., 4. lpp., un OV C 212, 22.7.1996., 13. lpp.[3] Eiropas Parlamenta 1996. gada 22. oktobra Atzinums (OV C 347, 18.11.1996., 25. lpp)., Padomes 1996. gada 20. decembra Kopējā nostāja (OV C 111, 9.4.1997., 65. lpp.) un Eiropas Parlamenta 1997. gada 14. maija Lēmums (OV C 167, 2.6.1997., 53. lpp.). Eiropas Parlamenta 1997. gada 16. decembra Lēmums un Padomes 1997. gada 15. decembra Lēmums.[4] OV L 336, 23.12.1994., 1. lpp.[5] OV L 199, 9.8.1993., 84. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 1994. gada Pievienošanās aktu.[6] [7] [8] [9] Padomes 1994. gada 22. decembra Lēmums 94/800/EK par Urugvajas raunda daudzpusējās sarunās (no 1986. gada līdz 1994. gadam) panākto Nolīgumu parakstīšanu Eiropas Kopienas vārdā attiecībā uz jautājumiem, kas ir tās kompetencē (OV L 336, 23.12.1994., 1. lpp.).--------------------------------------------------PIELIKUMS"XII PIELIKUMSA. ATKLĀTAS PROCEDŪRAS1. Līgumslēdzēja subjekta nosaukums, adrese, telegrāfa adrese, tālruņa, teleksa un telefaksa numurs.2. Līguma veids (piegāde, būvdarbi vai pakalpojumi; vajadzības gadījumā norādīt, ka tā ir vispārīga vienošanās).Pakalpojuma kategorija XVI A vai XVI B pielikuma nozīmē un apraksts (CPC klasifikācija).Vajadzības gadījumā — norāde par to, vai piedāvājumus lūdz iesniegt pirkšanai, pirkšanai uz nomaksu, nomai vai nomai ar izpirkuma tiesībām, vai arī kādam no to apvienojumiem.3. Piegādes vieta, būvdarbu veikšanas vai pakalpojuma sniegšanas vieta.4. Piegādēm un būvdarbiem:a) piegādājamo preču veids un daudzums, ieskaitot turpmāko līgumu iespējas, kā arī, ja iespējams, paredzamais grafiks, kad šādas iespējas var izmantot. Ja līgumi ir atkārtoti, arī, ja iespējams, paredzamais grafiks turpmākiem uzaicinājumiem uz konkursu par piegādājamajām precēm vai sniedzamo pakalpojumu veids un apjoms un būvdarbu vispārējs raksturojums;b) norāde par to, vai piegādātāji var iesniegt piedāvājumus par daļu un/vai visām vajadzīgajām precēm. Ja būvdarbu līgumu gadījumā būvdarbi vai līgums ir sadalīts vairākās kārtās, tad — atsevišķas kārtas pēc lieluma un iespēja iesniegt piedāvājumu par vienu, vairākām vai visām kārtām;c) būvdarbu līgumiem: informācija par būvdarbu vai līguma mērķi, ja līgums paredz arī projektu izstrādi.5. Pakalpojumiem:a) sniedzamo pakalpojumu veids un apjoms, ieskaitot turpmāko līgumu iespējas, kā arī, ja iespējams, paredzamais grafiks, kad šādas iespējas var izmantot. Ja līgumi ir atkārtoti, arī, ja iespējams, paredzamais grafiks turpmākiem uzaicinājumiem uz konkursu par sniedzamajiem pakalpojumiem;b) norāde par to, vai pakalpojuma sniegšana normatīvos vai administratīvos aktos ir paredzēta konkrētai profesijai;c) atsauce uz normatīvu vai administratīvu aktu;d) norāde par to, vai juridiskām personām ir jānorāda par pakalpojumu sniegšanu atbildīgo darbinieku vārdi un profesionālā kvalifikācija;e) norāde par to, vai pakalpojumu sniedzēji var iesniegt piedāvājumus par daļu no attiecīgiem pakalpojumiem.6. Atļauja iesniegt variantus.7. Atkāpe no Eiropas specifikāciju izmantošanas saskaņā ar 18. panta 6. punktu.8. Piegādes vai pabeigšanas termiņš vai pakalpojumu līguma darbības termiņš, kā arī, cik iespējams, uzsākšanas diena.9. a) adrese, kur var lūgt līguma dokumentus un papildu dokumentus;b) vajadzības gadījumā — apjoms un maksāšanas noteikumi summai, kas jāmaksā, lai iegūtu šādus dokumentus.10. a) piedāvājumu pieņemšanas termiņš;b) adrese, uz kādu tie jāsūta;c) valoda vai valodas, kādās tie jāsagatavo.11. a) vajadzības gadījumā — personas, kas pilnvarotas piedalīties piedāvājumu atvēršanā;b) piedāvājumu atvēršanas diena, laiks un vieta;12. Vajadzības gadījumā — visas vajadzīgās iemaksas un garantijas.13. Galvenie finansēšanas un samaksas noteikumi un/vai atsauces uz noteikumiem, kuros tie ietverti.14. Vajadzības gadījumā — kādā juridiskā formā jābūt piegādātāju, būvuzņēmēju vai pakalpojumu sniedzēju grupējumam, kam piešķir līgumu.15. Obligātie saimnieciskie un tehniskie nosacījumi, kas jāievēro piegādātājam, būvuzņēmējam vai pakalpojumu sniedzējam, kam piešķir līgumu.16. Laiks, kurā pretendentam jāuztur spēkā viņa piedāvājums.17. Līguma piešķiršanas kritēriji. Kritērijus, kas nav zemākā cena, min tad, ja tie nav ietverti līguma dokumentos.18. Cita informācija.19. Vajadzības gadījumā — atsauce uz periodiskā informatīvā paziņojuma, uz kuru attiecas konkrētais līgums, publikāciju Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.20. Diena, kad līgumslēdzējs subjekts nosūta paziņojumu.21. Diena, kad paziņojums saņemts Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojā (to paziņo minētais birojs).B. SLĒGTAS PROCEDŪRAS1. Līgumslēdzēja subjekta nosaukums, adrese, telegrāfa adrese, telefona, teleksa un telefaksa numurs.2. Līguma veids (piegāde, būvdarbi vai pakalpojumi; vajadzības gadījumā norādīt, ka tā ir vispārīga vienošanās).Pakalpojuma kategorija XVI A vai XVI B pielikuma nozīmē un apraksts (CPC klasifikācija).Vajadzības gadījumā — norāde par to, vai piedāvājumus lūdz iesniegt pirkšanai, pirkšanai uz nomaksu, nomai vai nomai ar izpirkuma tiesībām, vai arī kādam no to apvienojumiem.3. Piegādes vieta, būvdarbu veikšanas vai pakalpojuma sniegšanas vieta.4. Piegādēm un būvdarbiem:a) piegādājamo preču veids un daudzums, ieskaitot turpmāko līgumu iespējas, kā arī, ja iespējams, paredzamais grafiks, kad šādas iespējas var izmantot. Ja līgumi ir atkārtoti, arī, ja iespējams, paredzamais grafiks turpmākiem uzaicinājumiem uz konkursu par piegādājamajām precēm vai sniedzamo pakalpojumu veids un apjoms un būvdarbu vispārējs raksturojums;b) norāde par to, vai piegādātāji var iesniegt piedāvājumus par daļu un/vai visām vajadzīgajām precēm.Ja būvdarbu līgumu gadījumā būvdarbi vai līgums ir sadalīts vairākās kārtās, tad — atsevišķas kārtas pēc lieluma un iespēja iesniegt piedāvājumus par vienu, vairākām vai visām kārtām;c) būvdarbu līgumiem: informācija par būvdarbu vai līguma mērķi, ja līgums paredz arī projektu izstrādi.5. Pakalpojumiem:a) sniedzamo pakalpojumu veids un apjoms, ieskaitot turpmāko līgumu iespējas, kā arī, ja iespējams, paredzamais grafiks, kad šādas iespējas var izmantot. Ja līgumi ir atkārtoti, arī, ja iespējams, paredzamais grafiks turpmākiem uzaicinājumiem uz konkursu par sniedzamajiem pakalpojumiem;b) norāde par to, vai pakalpojuma sniegšana normatīvos vai administratīvos aktos ir paredzēta konkrētai profesijai;c) atsauce uz normatīvu vai administratīvu aktu;d) norāde par to, vai juridiskām personām ir jānorāda par pakalpojumu sniegšanu atbildīgo darbinieku vārdi un profesionālā kvalifikācija;e) norāde par to, vai pakalpojumu sniedzēji var iesniegt piedāvājumus par daļu no attiecīgiem pakalpojumiem.6. Atļauja iesniegt variantus.7. Atkāpe no Eiropas specifikāciju izmantošanas saskaņā ar 18. panta 6. punktu.8. Piegādes vai pabeigšanas termiņš vai pakalpojumu līguma darbības termiņš, kā arī, cik iespējams, uzsākšanas diena.9. Vajadzības gadījumā — kādā juridiskā formā jābūt piegādātāju, būvuzņēmēju vai pakalpojumu sniedzēju grupējumam, kam piešķir līgumu.10. a) dalības pieteikumu pieņemšanas termiņš;b) adrese, uz kādu tie jāsūta;c) valoda vai valodas, kādās tie jāsagatavo.11. Termiņš uzaicinājumu uz konkursu nosūtīšanai.12. Vajadzības gadījumā — visas vajadzīgās iemaksas un garantijas.13. Galvenie finansēšanas un samaksas noteikumi un/vai atsauces uz noteikumiem, kuros tie ietverti.14. Informācija par piegādātāja, būvuzņēmēja vai pakalpojumu sniedzēja stāvokli un obligātiem saimnieciskiem un tehniskiem nosacījumiem, kas viņam jāievēro.15. Līguma piešķiršanas kritēriji, ja tie nav minēti uzaicinājumā uz konkursu.16. Cita informācija.17. Vajadzības gadījumā — atsauce uz periodiskā informatīvā paziņojuma, uz kuru attiecas konkrētais līgums, publikāciju Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.18. Diena, kad līgumslēdzējs subjekts nosūta paziņojumu.19. Diena, kad paziņojums saņemts Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojā (to paziņo minētais birojs).C. SARUNU PROCEDŪRAS1. Līgumslēdzēja subjekta nosaukums, adrese, telegrāfa adrese, telefona, teleksa un telefaksa numurs.2. Līguma veids (piegāde, būvdarbi vai pakalpojumi; vajadzības gadījumā norādīt, ka tā ir vispārīga vienošanās).Pakalpojuma kategorija XVI A vai XVI B pielikuma nozīmē un apraksts (CPC klasifikācija).Vajadzības gadījumā — norāde par to, vai piedāvājumus lūdz iesniegt pirkšanai, pirkšanai uz nomaksu, nomai vai nomai ar izpirkuma tiesībām, vai arī kādam no to apvienojumiem.3. Piegādes vieta, būvdarbu veikšanas vai pakalpojuma sniegšanas vieta.4. Piegādēm un būvdarbiem:a) piegādājamo preču veids un daudzums, ieskaitot turpmāko līgumu iespējas, kā arī, ja iespējams, paredzamais grafiks, kad šādas iespējas var izmantot. Ja līgumi ir atkārtoti, arī, ja iespējams, paredzamais grafiks turpmākiem uzaicinājumiem uz konkursu par piegādājamajām precēm vai sniedzamo pakalpojumu veids un apjoms un būvdarbu vispārējs raksturojums;b) norāde par to, vai piegādātāji var iesniegt piedāvājumus par daļu un/vai visām vajadzīgajām precēm.Ja būvdarbu līgumu gadījumā būvdarbi vai līgums ir sadalīts vairākās kārtās, tad — atsevišķas kārtas pēc lieluma un iespēja iesniegt piedāvājumus par vienu, vairākām vai visām kārtām;c) būvdarbu līgumiem: informācija par būvdarbu vai līguma mērķi, ja līgums paredz arī projektu izstrādi.5. Pakalpojumiem:a) sniedzamo pakalpojumu veids un apjoms, ieskaitot turpmāko līgumu iespējas, kā arī, ja iespējams, paredzamais grafiks, kad šādas iespējas var izmantot. Ja līgumi ir atkārtoti, arī, ja iespējams, paredzamais grafiks turpmākiem uzaicinājumiem uz konkursu par sniedzamajiem pakalpojumiem;b) norāde par to, vai pakalpojuma sniegšana normatīvos vai administratīvos aktos ir paredzēta konkrētai profesijai;c) atsauce uz normatīvu vai administratīvu aktu;d) norāde par to, vai juridiskām personām ir jānorāda par pakalpojumu sniegšanu atbildīgo darbinieku vārdi un profesionālā kvalifikācija;e) norāde par to, vai pakalpojumu sniedzēji var iesniegt piedāvājumus par daļu no attiecīgiem pakalpojumiem.6. Atļauja iesniegt variantus.7. Atkāpe no Eiropas specifikāciju izmantošanas saskaņā ar 18. panta 6. punktu.8. Piegādes vai pabeigšanas termiņš vai pakalpojumu līguma darbības termiņš, kā arī, cik iespējams, uzsākšanas diena.9. Vajadzības gadījumā — kādā juridiskā formā jābūt piegādātāju, būvuzņēmēju vai pakalpojumu sniedzēju grupējumam, kam piešķir līgumu.10. a) dalības pieteikumu pieņemšanas termiņš;b) adrese, uz kādu tie jāsūta;c) valoda vai valodas, kādās tie jāsagatavo.11. Vajadzības gadījumā — visas vajadzīgās iemaksas un garantijas.12. Galvenie finansēšanas un samaksas noteikumi un/vai atsauces uz noteikumiem, kuros tie ietverti.13. Informācija par piegādātāja, būvuzņēmēja vai pakalpojumu sniedzēja stāvokli un obligātiem saimnieciskiem un tehniskiem nosacījumiem, kas viņam jāievēro.14. Līguma piešķiršanas kritēriji, ja tie nav minēti uzaicinājumā uz konkursu vai līguma dokumentos.15. Vajadzības gadījumā — to piegādātāju, būvuzņēmēju vai pakalpojumu sniedzēju vārdi vai nosaukumi un adreses, kurus līgumslēdzējs subjekts jau atlasījis.16. Vajadzības gadījumā — diena(s), kad paziņojumi iepriekš publicēti Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.17. Cita informācija.18. Vajadzības gadījumā — atsauce uz periodiskā informatīvā paziņojuma, uz kuru attiecas konkrētais līgums, publikāciju Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.19. Diena, kad līgumslēdzējs subjekts nosūta paziņojumu.20. Diena, kad paziņojums saņemts Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojā (to paziņo minētais birojs).XIII PIELIKUMSPAZIŅOJUMS PAR VĒRTĒŠANAS SISTĒMAS ESAMĪBU1. Līgumslēdzēja subjekta nosaukums, adrese, telegrāfa adrese, telefona, teleksa un telefaksa numurs.2. Vērtēšanas sistēmas mērķis (preču, pakalpojumu vai būvdarbu vai to kategoriju apraksts, kurus paredzēts iegūt, izmantojot sistēmu).3. Nosacījumi, kas jāizpilda piegādātājiem, būvuzņēmējiem un pakalpojumu sniedzējiem, lai tos vērtētu saskaņā ar sistēmu, un metodes, atbilstīgi kurām pārbaudīs katru no šiem nosacījumiem. Ja šādu nosacījumu pārbaudes metožu apraksts ir apjomīgs un pamatojas uz dokumentiem, kas ir pieejami ieinteresētajiem piegādātājiem, būvuzņēmējiem un pakalpojumu sniedzējiem, tad pietiek ar galveno nosacījumu un metožu kopsavilkumu un atsauci uz minētajiem dokumentiem.4. Vērtējuma sistēmas spēkā esamības termiņš un tās atjaunināšanas formalitātes.5. Norāde uz faktu, ka paziņojums vienlaikus ir uzaicinājums uz konkursu.6. Adrese, kur var iegūt sīkāku informāciju un dokumentus par vērtēšanas sistēmu (ja tā atšķiras no 1. punktā norādītās adreses).7. Cita nozīmīga informācija.XIVPIELIKUMSPERIODISKS INFORMATĪVS PAZIŅOJUMSI. INFORMĀCIJA, KAS NOTEIKTI JĀSNIEDZ1. Nosaukums, adrese, telegrāfa adrese, tālruņa, teleksa un telefaksa numurs līgumslēdzējam subjektam un dienestam, no kā var iegūt papildu informāciju.2. a) piegāžu līgumiem: sniedzamo pakalpojumu vai piegādājamo ražojumu veids un daudzums vai vērtība;b) būvdarbu līgumiem: sniedzamo pakalpojumu veids un apjoms, būvdarbu vai kārtu, kas attiecas uz būvdarbiem, vispārējs raksturojums;c) pakalpojumu līgumiem: Paredzētais kopējais pasūtījums katrā no XVI A pielikumā uzskaitītajām pakalpojumu kategorijām.3. Diena, kad līgumslēdzējs subjekts nosūta paziņojumu.4. Diena, kad paziņojums saņemts Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojā (to paziņo minētais birojs).5. Cita nozīmīga informācija.II INFORMĀCIJA, KAS JĀSNIEDZ, JA PAZIŅOJUMS VIENLAICĪGI IR UZAICINĀJUMS UZ KONKURSU VAI JA TAS ĻAUJ SAĪSINĀT PRETENDENTU PIETEIKUMU VAI PIEDĀVĀJUMU PIEŅEMŠANAS TERMIŅUS6. Atsauce uz faktu, ka ieinteresētajiem piegādātājiem ir jāpaziņo subjektam par savu ieinteresētību līgumā vai līgumos.7. Pieņemšanas termiņš pieteikumiem par uzaicinājumu uz konkursu.III INFORMĀCIJA, KAS JĀSNIEDZ, CIKTĀL TĀ IR PIEEJAMA, JA PAZIŅOJUMS VIENLAICĪGI IR UZAICINĀJUMS UZ KONKURSU VAI JA TAS ĻAUJ SAĪSINĀT PRETENDENTU PIETEIKUMU VAI PIEDĀVĀJUMU PIEŅEMŠANAS TERMIŅUS8. Piegādājamo preču veids un apjoms vai būvdarbu vispārējs veids, vai arī pakalpojumu kategorija XVI A pielikuma nozīmē un apraksts (CPC klasifikācija), norāde par to, vai ir paredzēta(s) vispārīga(s) vienošanās, ieskaitot turpmāko līgumu iespējas, un paredzamais termiņš, kad šādas iespējas var izmantot. Ja līgumi ir atkārtoti, arī paredzamais grafiks turpmākiem uzaicinājumiem uz konkursu.9. Norāde par to, vai piedāvājumus lūdz iesniegt pirkšanai, pirkšanai uz nomaksu, nomai vai nomai ar izpirkuma tiesībām, vai arī kādam no to apvienojumiem.10. Piegādes vai pabeigšanas termiņš vai pakalpojumu līguma darbības termiņš, kā arī, cik iespējams, uzsākšanas diena.11. Adrese, uz kādu ieinteresētiem uzņēmumiem jāsūta rakstiskie apliecinājumi par ieinteresētību.Ieinteresētības apliecinājumu pieņemšanas termiņš.Valoda vai valodas, kādās atļauts iesniegt pretendentu pieteikumus vai piedāvājumus.12. Saimnieciskie un tehniskie nosacījumi, kā arī finansiālās un tehniskās garantijas, kas jāievēro piegādātājiem.13. a) līguma vai līgumu piešķiršanas procedūras paredzamā sākšanas diena, ja tā ir zināma;b) piešķiršanas procedūras veids (slēgta vai sarunu);c) apjoms un maksāšanas noteikumi katrai summai, kas jāmaksā, lai iegūtu dokumentus par konsultācijām.XVPIELIKUMSPAZIŅOJUMS PAR PIEŠĶIRTIEM LĪGUMIEMI INFORMĀCIJA PUBLICĒŠANAI EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAJĀ VĒSTNESĪ [1]1. Līgumslēdzēja subjekta nosaukums un adrese.2. Līguma veids (piegāde, būvdarbi vai pakalpojumi; vajadzības gadījumā norādīt, ka tā ir vispārīga vienošanās).3. Vismaz īsa norāde par piegādāto ražojumu, veikto būvdarbu vai sniegto pakalpojumu veidu un apjomu.4. a) konkursa izsludināšanas forma (paziņojums par vērtēšanas procedūras esamību; periodisks informatīvs paziņojums; uzaicinājums uz konkursu);b) atsauce uz paziņojuma publikāciju Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī;c) ja līgumi piešķirti, iepriekš neizsludinot konkursu — norāde attiecīgi uz 20. panta 2. punktu vai 16. pantu.5. Piešķiršanas procedūra (atklāta, slēgta vai sarunu).6. Saņemto piedāvājumu skaits.7. Līguma piešķiršanas diena.8. Cena, kas samaksāta par pirkumiem par pazeminātām cenām, ievērojot 20. panta 2. punkta j) apakšpunktu.9. Piegādātāja(u), būvuzņēmēja(u) vai pakalpojumu sniedzēja(u) vārds(i) vai nosaukums(i) un adrese(s).10. Vajadzības gadījumā norādīt, vai par līgumu ir noslēgti vai var tikt noslēgti apakšlīgumi.11. Samaksātā cena vai dārgākais un lētākais piedāvājums, kas ņemts vērā, piešķirot līgumu.12. Papildu informācija:- līguma summa un līguma daļa, ko ar apakšlīgumu var nodot trešām personām,- piešķiršanas kritēriji.II INFORMĀCIJA, KO NAV PAREDZĒTS PUBLICĒT13. Piešķirto līgumu skaits (ja līgumu sadala vairākiem piegādātājam).14. Katra piešķirtā līguma vērtība.15. Ražojuma vai pakalpojuma izcelsmes valsts (Kopienas izcelsme vai izcelsme ārpus Kopienas; ja pēdējā, tad norādot trešās valstis).16. Vai piemērotas atkāpes no Eiropas specifikāciju izmantošanas, kā to paredz 18. panta 6. punkts? Ja ir, tad kādas?17. Kādus piešķiršanas kritērijus izmantoja (saimnieciski visizdevīgākais, zemākā cena, kritēriji, kas atļauti saskaņā ar 35. pantu)?18. Vai līgumu piešķīra pretendentam, kas iesniedza variantu saskaņā ar 34. panta 3. punktu?19. Vai kādu piedāvājumu noraidīja saskaņā ar 34. panta 5. punktu, pamatojoties uz to, ka tas bija nesamērīgi lēts?20. Diena, kad līgumslēdzējs subjekts nosūta paziņojumu.21. Šīs direktīvas XVI B pielikumā uzskaitīto pakalpojumu līgumiem — līgumslēdzēja subjekta piekrišana paziņojuma publicēšanai (24. panta 3. punkts)."[1] Informāciju, kas ir 6., 9. un 11. punktā, uzskata par tādu informāciju, kas nav paredzēta publicēšanai, ja līgumslēdzējs subjekts uzskata, ka šīs informācijas publicēšana varētu kaitēt jutīgām komercinteresēm.--------------------------------------------------


title: Padomes Direktīva 2013/23/ES ( 2013. gada 13. maijs ), ar ko pielāgo dažas direktīvas finanšu pakalpojumu jomā saistībā ar Horvātijas Republikas pievienošanos

text:
               10.6.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 158/362

         PADOMES DIREKTĪVA 2013/23/ES
   (2013. gada 13. maijs),
   ar ko pielāgo dažas direktīvas finanšu pakalpojumu jomā saistībā ar Horvātijas Republikas pievienošanos
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Horvātijas Pievienošanās līgumu un jo īpaši tā 3. panta 4. punktu,
   ņemot vērā Horvātijas Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 50. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Horvātijas Pievienošanās akta 50. pantu, ja pirms pievienošanās pieņemtajos iestāžu aktos ir vajadzīgi pielāgojumi sakarā ar pievienošanos un ja vajadzīgie pielāgojumi nav paredzēti minētajā Pievienošanās aktā vai tā pielikumos, Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu pieņem šim nolūkam vajadzīgos aktus, ja sākotnējo aktu nav pieņēmusi Komisija.

               (2)

               Konferences, kurā izstrādāja un pieņēma Horvātijas Pievienošanās līgumu, Nobeiguma aktā bija norādīts, ka Augstās līgumslēdzējas puses ir panākušas politisku vienošanos par vairākiem iestāžu pieņemto aktu pielāgojumiem, kas vajadzīgi sakarā ar pievienošanos, un ir aicinājušas Padomi un Komisiju pieņemt minētos pielāgojumus pirms pievienošanās, tos vajadzības gadījumā papildinot un atjaunojot, lai ņemtu vērā Savienības tiesību aktu attīstību.

               (3)

               Direktīvas 73/239/EEK (1), 2002/83/EK (2), 2005/68/EK (3) un 2009/138/EK (4) tādēļ būtu atbilstīgi jāgroza,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.
   1. pants
   Direktīvas 73/239/EEK, 2002/83/EK, 2005/68/EK un 2009/138/EK groza, kā noteikts šīs direktīvas pielikumā.
   2. pants
   1.   Dalībvalstis vēlākais līdz dienai, kad Horvātija pievienosies Savienībai, pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto aktu tekstus.
   Dalībvalstis piemēro minētos aktus no dienas, kad Horvātija pievienojas Savienībai.
   Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.
   2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.
   3. pants
   Šī direktīva stājas spēkā, ja stājas spēkā Horvātijas Pievienošanās līgums, tā spēkā stāšanās dienā.
   4. pants
   Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

      Briselē, 2013. gada 13. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         S. COVENEY

      (1)  Padomes Pirmā direktīva 73/239/EEK (1973. gada 24. jūlijs) par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz uzņēmējdarbības sākšanu un veikšanu tiešās apdrošināšanas nozarē, kas nav dzīvības apdrošināšana (OV L 228, 16.8.1973., 3. lpp.).

      (2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/83/EK (2002. gada 5. novembris) par dzīvības apdrošināšanu (OV L 345, 19.12.2002., 1. lpp.).

      (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/68/EK (2005. gada 16. novembris) par pārapdrošināšanu (OV L 323, 9.12.2005., 1. lpp.).

      (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/138/EK (2009. gada 25. novembris) par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (OV L 335, 17.12.2009., 1. lpp.).

      PIELIKUMS

                  1.

                  Direktīvas 73/239/EEK 8. panta 1. punkta a) apakšpunktam pievieno šādu tekstu:

                              “—

                              Horvātijas Republikā: “dioničko društvo”, “društvo za uzajamno osiguranje”.”

                  2.

                  Direktīvu 2002/83/EK groza šādi:

                              a)

                              direktīvas 6. panta 1. punkta a) apakšpunktā pēc ieraksta par Francijas Republiku iekļauj šādu tekstu:

                                          “—

                                          Horvātijas Republikā: “dioničko društvo”, “društvo za uzajamno osiguranje”,”;

                              b)

                              direktīvas 18. panta 3. punktā pēc piektā ievilkuma iekļauj šādu tekstu:

                                          “—

                                          2013. gada 1. jūlijā attiecībā uz sabiedrībām, kam licence izsniegta Horvātijā, un”.

                  3.

                  Direktīvas 2005/68/EK I pielikumā pēc ieraksta par Francijas Republiku iekļauj šādu ierakstu:

                              “—

                              Horvātijas Republikā: “dioničko društvo”;”.

                  4.

                  Direktīvu 2009/138/EK groza šādi:

                              a)

                              direktīvas 73. panta 5. punkta pirmajā daļā iekļauj šādu punktu:

                                          “ea)

                                          2013. gada 1. jūlijs – attiecībā uz sabiedrībām, kam licence izsniegta Horvātijā;”;

                              b)

                              direktīvas III pielikumu groza šādi:

                                          i)

                                          pielikuma A daļā iekļauj šādu punktu:

                                                      “(10.a)

                                                      Horvātijas Republikā: “dioničko društvo”, “društvo za uzajamno osiguranje”;”;

                                          ii)

                                          pielikuma B daļā iekļauj šādu punktu:

                                                      “(10.a)

                                                      Horvātijas Republikā: “dioničko društvo”, “društvo za uzajamno osiguranje”;”;

                                          iii)

                                          pielikuma C daļā iekļauj šādu punktu:

                                                      “(10.a)

                                                      Horvātijas Republikā: “dioničko društvo”;”.