title: Padomes Direktīva (1989. gada 21. decembris), ar ko groza Direktīvu 86/298/EEK par aizmugurē piemontētām aizsardzības apgāšanās aizsargkonstrukcijām šauras riteņu bāzes lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoriem

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31989L0682

Oficiālais Vēstnesis L 398 , 30/12/1989 Lpp. 0029 - 0030 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 13 Sējums 19 Lpp. 0127  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 13 Sējums 19 Lpp. 0127

		Padomes Direktīva(1989. gada 21. decembris),ar ko groza Direktīvu 86/298/EEK par aizmugurē piemontētām aizsardzības apgāšanās aizsargkonstrukcijām šauras riteņu bāzes lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoriem(89/682/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 100.a pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],sadarbībā ar Eiropas Parlamentu [2],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [3],tā kā jāpieņem pasākumi, kuru mērķis ir līdz 1992. gada 31. decembrim pakāpeniski izveidot iekšējo tirgu; tā kā iekšējais tirgus ir teritorija bez iekšējām robežām, kurā ir nodrošināta preču, personu, pakalpojumu un kapitāla brīva aprite;tā kā Direktīvas 86/298/EEK [4] 13. pantā ir noteikts, ka pašlaik spēkā esošos noteikumus papildina ar tādiem noteikumiem, kas dinamiskās testēšanas procedūrā ievieš papildu trieciena testus;tā kā jau ir izstrādāts noteikums, kas attiecas uz papildu testu statiskās testēšanas procedūrā, tad tāds papildu tests, kas precīzāk rāda, kādā stāvoklī ir traktora pretapgāšanās aizsargkonstrukcija, ir vajadzīgs arī dinamiskās testēšanas procedūrā, lai šīs divas testu procedūras varētu uzskatīt par līdzvērtīgām un lai novērstu patreizējo neatbilstību starp tām;tā kā tīri teorētiskie rādītāji un aprēķini, uz ko sākumā pamatojās papildu dinamisko triecienu testi, ir pārbaudīti praktiskos izmēģinājumos, un to ticamība nerada šaubas;tā kā turklāt jāgroza Direktīvas 86/298/EEK piemērošanas joma tā, lai precīzāk formulētu 1. panta otro ievilkumu, kas attiecas uz priekšējo un aizmugurējo asu riepām, un tā novērstu visas iespējas to dažādi interpretēt,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsDirektīvu 86/298/EEK ar šo pantu groza šādi:1. Tās 1. panta otro ievilkumu aizstāj ar šādu ievilkumu:"– nemaināms vai regulējams minimālais attālums starp riteņiem, uz kuriem ir platākās riepas, mazāks par 1150 mm, jo pieņem, ka to asi, uz kuras ir platākās riepas, noregulējot līdz maksimālajam 1150 mm attālumam starp riteņiem, jābūt iespējai otru asi noregulēt tā, lai attālums starp šaurāko riepu ārmalām nepārsniedz attālumu starp platāko riepu ārmalām. Ja uz abām asīm ir vienāda izmēra riteņi un riepas, tad nemaināmajam vai regulējamam attālumam starp riteņiem uz abām asīm jābūt mazākam par 1150 mm."2. Direktīvas II pielikuma 3.1.1. punktu aizstāj ar šādu punktu:"3.1.1. Ne pēc vienas testa daļas, veicot dinamiskās testēšanas procedūru, nav plīsumu vai plaisu, kā aprakstīts III (A) pielikuma 3.1. punktā.Ja dinamiskās testēšanas laikā rodas plīsumi vai plaisas, tūlīt pēc testa, kurā radušies plīsumi vai plaisas, jāizdara papildu trieciena tests vai izturības tests uz saspiešanu, kā noteikts III (A) pielikuma 1.6. punktā."3. Direktīvas III (A) pielikuma 1.6. punktu aizstāj ar šādu punktu:"1.6. Papildu testi1.6.1. Ja trieciena testā rodas plaisas vai plīsumi, ko nevar uzskatīt par nenozīmīgiem, tad tūlīt pēc testa, kurā radušies plīsumi vai plaisas, izdara vēl vienu testu, kurā mainās kritiena augstums:H′ =×,kur "a" ir paliekošās deformācijas attiecība pret elastīgo deformāciju (a = Dp/De), ko mēra trieciena punktā.Papildu paliekošā deformācija, kas rodas no otrā trieciena, nedrīkst pārsniegt 30 % no pirmā trieciena radītās paliekošās deformācijas.Lai varētu veikt papildu testu, elastīgā deformācija jāmēra visos testos uz izturību pret triecienu.1.6.2. Ja izturības testā uz saspiešanu rodas plīsumi vai plaisas, tad tūlīt pēc testa, kurā radušies plīsumi vai plaisas, izdara vēl vienu līdzīgu izturību testu uz saspiešanu ar 1,2 Fv spēku."4. Direktīvas VI pielikumā iekļauj šādu punktu:"7.3. Visu papildu dinamisko testu rādītāji un rezultāti."2. pantsDalībvalstīs stājas spēkā administratīvie un normatīvie akti, kas vajadzīgi, lai ne vēlāk kā 12 mēnešu laikā pēc 1990. gada 3. janvāra izpildītu šīs direktīvas prasības. Par to dalībvalstis tūlīt informē Komisiju.3. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 1989. gada 21. decembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājaE. Cresson[1] OV C 311, 6.12.1988., 9. lpp.[2] OV C 120, 16.5.1989., 70. lpp. UnOV C 256, 9.10.1989., 77. lpp.[3] OV C 102, 24.4.1989., 5. lpp.[4] OV L 186, 8.7.1986., 26. lpp.--------------------------------------------------


title: Padomes Direktīva 2013/16/ES ( 2013. gada 13. maijs ), ar ko pielāgo dažas direktīvas publiskā iepirkuma jomā saistībā ar Horvātijas Republikas pievienošanos

text:
               10.6.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 158/184

         PADOMES DIREKTĪVA 2013/16/ES
   (2013. gada 13. maijs),
   ar ko pielāgo dažas direktīvas publiskā iepirkuma jomā saistībā ar Horvātijas Republikas pievienošanos
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Horvātijas Pievienošanās līgumu un jo īpaši tā 3. panta 4. punktu,
   ņemot vērā Horvātijas Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 50. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Horvātijas Pievienošanās akta 50. pantu, ja pirms pievienošanās pieņemtajos iestāžu aktos ir vajadzīgi pielāgojumi sakarā ar pievienošanos un ja vajadzīgie pielāgojumi nav paredzēti minētajā Pievienošanās aktā vai tā pielikumos, Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu pieņem šim nolūkam vajadzīgos aktus, ja sākotnējo aktu nav pieņēmusi Komisija.

               (2)

               Konferences, kurā izstrādāja un pieņēma Horvātijas Pievienošanās līgumu, Nobeiguma aktā bija norādīts, ka Augstās līgumslēdzējas puses ir panākušas politisku vienošanos par vairākiem iestāžu pieņemto aktu pielāgojumiem, kas vajadzīgi sakarā ar pievienošanos, un Padome un Komisija bija aicinātas pieņemt minētos pielāgojumus pirms pievienošanās, tos vajadzības gadījumā papildinot un atjaunojot, lai ņemtu vērā Savienības tiesību aktu attīstību.

               (3)

               Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Direktīvas 2004/17/EK (1), 2004/18/EK (2) un 2009/81/EK (3),

         IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.
   1. pants
   Direktīvas 2004/17/EK, 2004/18/EK un 2009/81/EK groza, kā noteikts šīs direktīvas pielikumā.
   2. pants
   1.   Dalībvalstis vēlākais līdz dienai, kad Horvātija pievienosies Savienībai, pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis nekavējoties dara zināmus Komisijai minēto aktu tekstus.
   Dalībvalstis piemēro minētos aktus no dienas, kad Horvātija pievienojas Savienībai.
   Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.
   2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.
   3. pants
   Šī direktīva stājas spēkā, ja stājas spēkā Horvātijas Pievienošanās līgums, tā spēkā stāšanās dienā.
   4. pants
   Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

      Briselē, 2013. gada 13. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         S. COVENEY

      (1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/17/EK (2004. gada 31. marts), ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (OV L 134, 30.4.2004., 1. lpp.).

      (2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/18/EK (2004. gada 31. marts) par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru (OV L 134, 30.4.2004., 114. lpp.).

      (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/81/EK (2009. gada 13. jūlijs ), ar kuru koordinē procedūras attiecībā uz to, kā līgumslēdzējas iestādes vai subjekti, kas darbojas drošības un aizsardzības jomā, piešķir noteiktu būvdarbu, piegādes un pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesības (OV L 216, 20.8.2009., 76. lpp.).

      PIELIKUMS

                  1.

                  Direktīvu 2004/17/EK groza šādi:

                              a)

                              direktīvas I pielikumā pēc ieraksta, kas attiecas uz Franciju, iekļauj šādu tekstu:
                              “Horvātija

                              Līgumslēdzēji, kas minēti Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11) (Publiskā iepirkuma likums, Oficiālais izdevums Nr. 90/11) 6. pantā un kuri atbilstīgi īpašiem noteikumiem nodarbojas ar tādu fiksēto tīklu nodrošināšanu vai ekspluatāciju, kas paredzēti pakalpojumu sniegšanai iedzīvotājiem saistībā ar gāzes vai siltumenerģijas ražošanu, pārvadi vai sadali fiksētiem tīkliem, kā, piemēram, vienības, kas nodarbojas ar minētajām darbībām saskaņā ar licenci enerģētikas darbību veikšanai atbilstoši Enerģētikas likumam (Oficiālais izdevums Nr. 120/12).”;

                              b)

                              direktīvas II pielikumā pēc ieraksta, kas attiecas uz Franciju, iekļauj šādu tekstu:
                              “Horvātija

                              Līgumslēdzēji, kas minēti Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11) (Publiskā iepirkuma likums, Oficiālais izdevums Nr. 90/11) 6. pantā un kuri atbilstīgi īpašiem noteikumiem nodarbojas ar tādu fiksēto tīklu nodrošināšanu vai ekspluatāciju, kas paredzēti pakalpojumu sniegšanai iedzīvotājiem saistībā ar elektroenerģijas ražošanu, pārvadi vai sadali fiksētiem tīkliem, kā, piemēram, vienības, kas nodarbojas ar minētajām darbībām saskaņā ar licenci enerģētikas darbību veikšanai atbilstoši Enerģētikas likumam (Oficiālais izdevums Nr. 120/12).”;

                              c)

                              direktīvas III pielikumā pēc ieraksta, kas attiecas uz Franciju, iekļauj šādu tekstu:
                              “Horvātija

                              Līgumslēdzēji, kas minēti Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11) (Publiskā iepirkuma likums, Oficiālais izdevums Nr. 90/11) 6. pantā un kuri atbilstīgi īpašiem noteikumiem nodarbojas ar tādu fiksēto tīklu nodrošināšanu vai ekspluatāciju, kas paredzēti pakalpojumu sniegšanai iedzīvotājiem saistībā ar dzeramā ūdens ražošanu, pārvadi un sadali un dzeramā ūdens piegādi fiksētiem tīkliem, kā, piemēram, vienības, kuras dibinājušas vietējās pašvaldības un kuras darbojas kā ūdens piegādes un kanalizācijas pakalpojumu sniedzēji saskaņā ar likumu par ūdeni (Oficiālais izdevums Nr. 153/09 un 130/11).”;

                              d)

                              direktīvas IV pielikumā pēc ieraksta, kas attiecas uz Franciju, iekļauj šādu tekstu:
                              “Horvātija

                              Līgumslēdzēji, kas minēti Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11) (Publiskā iepirkuma likums, Oficiālais izdevums Nr. 90/11) 6. pantā un kuri atbilstīgi īpašiem noteikumiem nodarbojas ar tīklu nodrošināšanu un ekspluatāciju un sniedz sabiedriskos pakalpojumus dzelzceļa transporta jomā.”;

                              e)

                              direktīvas V pielikumā pēc ieraksta, kas attiecas uz Franciju, iekļauj šādu tekstu:
                              “Horvātija

                              Līgumslēdzēji, kas minēti Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11) (Publiskā iepirkuma likums, Oficiālais izdevums Nr. 90/11) 6. pantā un kuri atbilstīgi īpašiem noteikumiem nodarbojas ar tādu tīklu nodrošināšanu un ekspluatāciju, kas iedzīvotājiem sniedz pakalpojumus dzelzceļu, automatizēto sistēmu, tramvaju, trolejbusu, autobusu vai trošu transporta jomā, kā, piemēram, vienības, kas minētās darbības veic kā sabiedriskos pakalpojumus saskaņā ar likumu par komunālajiem pakalpojumiem (Oficiālais izdevums Nr. 36/95, 70/97, 128/99, 57/00, 129/00, 59/01, 26/03, 82/04, 110/04, 178/04, 38/09, 79/09, 153/09, 49/11, 84/11, 90/11).”;

                              f)

                              direktīvas VI pielikumā pēc ieraksta, kas attiecas uz Franciju, iekļauj šādu tekstu:
                              “Horvātija

                              Līgumslēdzēji, kas minēti Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11) (Publiskā iepirkuma likums, Oficiālais izdevums Nr. 90/11) 6. pantā un kuri atbilstīgi īpašiem noteikumiem sniedz pasta pakalpojumus un citus pakalpojumus, kas nav pasta pakalpojumi saskaņā ar minētā likuma 112. panta 4. punktu.”;

                              g)

                              direktīvas VII pielikumā pēc ieraksta, kas attiecas uz Franciju, iekļauj šādu tekstu:
                              “Horvātija

                              Līgumslēdzēji, kas minēti Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11) (Publiskā iepirkuma likums, Oficiālais izdevums Nr. 90/11) 6. pantā un kuri atbilstīgi īpašiem noteikumiem veic darbības, kas saistītas ar ģeogrāfiskā apgabala izmantošanu, lai izpētītu iespējas iegūt un iegūtu naftu un gāzi, kā, piemēram, vienības, kas ar minētajām darbībām nodarbojas saskaņā ar likumu par ieguves rūpniecību (Oficiālais izdevums Nr. 75/09 un 49/11).”;

                              h)

                              direktīvas VIII pielikumā pēc ieraksta, kas attiecas uz Franciju, iekļauj šādu tekstu:
                              “Horvātija

                              Līgumslēdzēji, kas minēti Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11) (Publiskā iepirkuma likums, Oficiālais izdevums Nr. 90/11) 6. pantā un kuri atbilstīgi īpašiem noteikumiem veic darbības, kas saistītas ar ģeogrāfiskā apgabala izmantošanu, lai izpētītu iespējas iegūt un iegūtu akmeņogles un cita veida cieto kurināmo, kā, piemēram, vienības, kas ar minētajām darbībām nodarbojas saskaņā ar likumu par ieguves rūpniecību (Oficiālais izdevums Nr. 75/09 un 49/11).”;

                              i)

                              direktīvas IX pielikumā pēc ieraksta, kas attiecas uz Franciju, iekļauj šādu tekstu:
                              “Horvātija

                              Līgumslēdzēji, kas minēti Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11) (Publiskā iepirkuma likums, Oficiālais izdevums Nr. 90/11) 6. pantā un kuri atbilstīgi īpašiem noteikumiem veic darbības, kas saistītas ar ģeogrāfiskā apgabala izmantošanu, lai jūras vai upju transporta uzņēmējiem darītu pieejamas jūras ostas, upju ostas un citus transporta termināļus, kā, piemēram, vienības, kas ar minētajām darbībām nodarbojas saskaņā ar likumu par jūrlietu jomu un jūras ostām (Oficiālais izdevums Nr. 158/03, 100/04, 141/06 un 38/09).”;

                              j)

                              direktīvas X pielikumā pēc ieraksta, kas attiecas uz Franciju, iekļauj šādu tekstu:
                              “Horvātija

                              Līgumslēdzēji, kas minēti Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11) (Publiskā iepirkuma likums, Oficiālais izdevums Nr. 90/11) 6. pantā un kuri atbilstīgi īpašiem noteikumiem veic darbības, kas saistītas ar ģeogrāfiskā apgabala izmantošanu, lai gaisa pārvadātājiem nodrošinātu pieeju lidostām un citām termināļu iekārtām, kā, piemēram, vienības, kas ar minētajām darbībām nodarbojas saskaņā ar likumu par lidostām (Oficiālais izdevums Nr. 19/98 un 14/11).”

                  2.

                  Direktīvu 2004/18/EK groza šādi:

                              a)

                              direktīvas III pielikumā pēc ieraksta, kas attiecas uz Franciju, iekļauj šādu tekstu:
                              “Horvātija

                              Līgumslēdzējas iestādes, kas minētas Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11) (Publiskā iepirkuma likums, Oficiālais izdevums Nr. 90/11) 5. panta 1. punkta 3. apakšpunktā, proti, juridiskas personas, kas izveidotas ar konkrētu mērķi nodrošināt vispārējas vajadzības, neveic rūpnieciskas vai komerciālas darbības un kuras atbilst vienam no šiem nosacījumiem:

                                          —

                                          vairāk nekā 50 % to finansējuma nāk no valsts budžeta vai vietējo vai reģionālo pašpārvaldes iestāžu vai citu līdzīgu juridisko personu līdzekļiem vai

                                          —

                                          to pārvaldību uzrauga valsts iestādes, vietējās un reģionālās pašpārvaldes iestādes vai citas līdzīgas juridiskās personas, vai

                                          —

                                          kam valdē, pārvaldē vai uzraudzības padomē vairāk nekā pusi locekļu ieceļ valsts, reģionu vai vietējo pašvaldību iestādes vai citas līdzīgas juridiskās personas.

                                    Piemēram:

                                          —

                                          aģentūra Alan d.o.o.,

                                          —

                                             APIS IT d.o.o – Informācijas sistēmu un informācijas tehnoloģiju atbalsta aģentūra,

                                          —

                                          Horvātijas tautas deju ansamblis Lado,

                                          —

                                          Autocesta Rijeka – Zagreb d.d. (uzņēmums “Rijeka–Zagreba autoceļš”),

                                          —

                                             CARnet (Horvātijas Akadēmiskais un pētniecības tīkls),

                                          —

                                          aprūpes un palīdzības centri,

                                          —

                                          sociālās labklājības centri,

                                          —

                                          sociālās labklājības mītnes,

                                          —

                                          veselības aprūpes centri,

                                          —

                                          valsts arhīvi,

                                          —

                                          Dabas aizsardzības valsts institūts,

                                          —

                                          Finansējuma fonds Krško atomelektrostacijas ekspluatācijas pārtraukšanai un NEK radioaktīvo atkritumu un izmantotās kodoldegvielas apglabāšanai,

                                          —

                                          Atsavinātā īpašuma kompensāciju fonds,

                                          —

                                          Vukovaras pilsētas atjaunošanas un attīstības fonds,

                                          —

                                          Personu ar invaliditāti profesionālas rehabilitācijas un nodarbinātības fonds,

                                          —

                                          Vides aizsardzības un energoefektivitātes fonds,

                                          —

                                          Horvātijas Zinātņu un mākslas akadēmija,

                                          —

                                          Horvātijas Rekonstrukcijas un attīstības banka,

                                          —

                                          Hrvatska kontrola zračne plovidbe d.o.o. (Horvātijas kontroles uzņēmums),

                                          —

                                          Hrvatska lutrija d.o.o. (“Horvātijas loterija”),

                                          —

                                          Horvātijas mantojuma fonds,

                                          —

                                          Horvātijas Lauksaimniecības palāta,

                                          —

                                          Horvātijas Radio un televīzija,

                                          —

                                          Horvātijas Tehnoloģiju kultūras asociācija,

                                          —

                                          Hrvatske autoceste d.o.o. (“Horvātijas autoceļi”),

                                          —

                                          Hrvatske ceste d.o.o. (“Horvātijas ceļi”),

                                          —

                                          Hrvatske šume d.o.o. (“Horvātijas meži”),

                                          —

                                          Hrvatske vode (Horvātijas ūdenssaimniecības uzņēmums),

                                          —

                                          Horvātijas Audiovizuālais centrs,

                                          —

                                          Horvātijas zirgaudzēšanas centrs – valsts ērzeļu audzēšanas saimniecības Đakovo un Lipik,

                                          —

                                          Horvātijas Lauksaimniecības, pārtikas un lauku jautājumu centrs,

                                          —

                                          Horvātijas Raktuvju centrs,

                                          —

                                          Horvātijas pilsoņu kara memoriāls un dokumentācijas centrs,

                                          —

                                          Horvātijas Olimpiskā komiteja,

                                          —

                                          Horvātijas Enerģijas tirgus operators,

                                          —

                                          Horvātijas Paraolimpiskā komiteja,

                                          —

                                          Horvātijas Kuģniecības reģistrs,

                                          —

                                          Horvātijas Restaurācijas institūts,

                                          —

                                          Horvātijas Nedzirdīgo sporta federācija,

                                          —

                                          Horvātijas Neatliekamās medicīnas centrs,

                                          —

                                          Horvātijas Valsts sabiedriskās veselības institūts,

                                          —

                                          Horvātijas Garīgās veselības institūts,

                                          —

                                          Horvātijas Pensiju apdrošināšanas institūts,

                                          —

                                          Horvātijas Standartu institūts,

                                          —

                                          Horvātijas Telemedicīnas institūts,

                                          —

                                          Horvātijas Toksikoloģijas un dopinga apkarošanas institūts,

                                          —

                                          Horvātijas Valsts transfuzioloģijas institūts,

                                          —

                                          Horvātijas Nodarbinātības dienests,

                                          —

                                          Horvātijas Veselības aizsardzības un darba drošības institūts,

                                          —

                                          Horvātijas Veselības apdrošināšanas institūts,

                                          —

                                          Horvātijas Veselības apdrošināšanas institūts arodveselības jomā,

                                          —

                                          Jadrolinija (kuģniecības uzņēmums),

                                          —

                                          valsts iestāde – Horvātijas Olimpiskais centrs,

                                          —

                                          valsts augstākās izglītības iestādes,

                                          —

                                          valsts parki – valsts iestādes,

                                          —

                                          dabas parki – valsts iestādes,

                                          —

                                          valsts zinātniskie institūti,

                                          —

                                          teātri, muzeji, galerijas, bibliotēkas un citas kultūras nozares iestādes, ko ir izveidojušas vietējās vai reģionālās pašpārvaldes iestādes,

                                          —

                                          brīvības atņemšanas iestādes,

                                          —

                                          klīniskās slimnīcas,

                                          —

                                          klīniskie slimnīcu centri,

                                          —

                                          klīnikas,

                                          —

                                             Miroslav Krleža leksikogrāfijas institūts,

                                          —

                                          ostu pārvaldes,

                                          —

                                          sanatorijas,

                                          —

                                          aptiekas, ko izveidojušas reģionālās pašpārvaldes iestādes,

                                          —

                                          Matica hrvatska (izdevniecība Matica hrvatska);

                                          —

                                          Zemūdens arheoloģijas starptautiskais centrs,

                                          —

                                          Valsts un universitātes bibliotēka,

                                          —

                                          Valsts fonds skolēnu un studentu dzīves līmeņa uzlabošanai,

                                          —

                                          Valsts fonds pilsoniskās sabiedrības attīstībai,

                                          —

                                          Horvātijas Republikas Zinātnes, augstākās izglītības un tehnoloģiskās attīstības valsts fonds,

                                          —

                                          Izglītības ārējā novērtējuma valsts centrs,

                                          —

                                          Augstākās izglītības valsts padome,

                                          —

                                          Valsts zinātnes padome,

                                          —

                                          Oficiālais izdevums (Narodne novine d.d.),

                                          —

                                          audzināšanas iestādes,

                                          —

                                          Horvātijas Republikas valsts iestāžu vai vietējās un reģionālās pašpārvaldes iestāžu dibinātas izglītības iestādes,

                                          —

                                          vispārējās ārstniecības slimnīcas,

                                          —

                                          Plovput d.o.o. (valsts uzņēmums, kas atbild par navigācijas drošību),

                                          —

                                          poliklīnikas,

                                          —

                                          specializētās slimnīcas,

                                          —

                                          Apdrošināto personu centrālais reģistrs,

                                          —

                                          Universitātes datorcentrs,

                                          —

                                          sporta asociācijas,

                                          —

                                          sporta federācijas,

                                          —

                                          ārkārtas medicīniskās aprūpes iestādes,

                                          —

                                          paliatīvās aprūpes iestādes,

                                          —

                                          veselības aprūpes iestādes,

                                          —

                                          Policijas solidaritātes fonds,

                                          —

                                          cietumi,

                                          —

                                          Dubrovnikas atjaunošanas institūts,

                                          —

                                          Sēklu un stādu institūts,

                                          —

                                          valsts veselības aprūpes institūti,

                                          —

                                          Aeronautikas tehniskais centrs (Zrakoplovno – tehnički centar d.d.),

                                          —

                                          apgabalu ceļu administrācijas”;

                              b)

                              direktīvas IV pielikumā pēc ieraksta, kas attiecas uz Franciju, iekļauj šādu tekstu:
                              “Horvātija

                                          1)

                                          Horvātijas Republikas valsts iestādes

                                                      —

                                                      Horvātijas parlaments

                                                      —

                                                      Horvātijas Republikas prezidents

                                                      —

                                                      Horvātijas Republikas prezidenta kanceleja

                                                      —

                                                      Horvātijas Republikas prezidenta kanceleja pēc pilnvaru termiņa beigām

                                                      —

                                                      Horvātijas Republikas valdība

                                                      —

                                                      Horvātijas Republikas valdības biroji

                                                      —

                                                      Ministrijas

                                                      —

                                                      Valsts biroji

                                                      —

                                                      Valsts administratīvās organizācijas

                                                      —

                                                      Apgabalu administratīvie biroji

                                                      —

                                                      Horvātijas Republikas Konstitucionālā tiesa

                                                      —

                                                      Horvātijas Republikas Augstākā tiesa

                                                      —

                                                      Tiesas

                                                      —

                                                      Valsts tieslietu kolēģija

                                                      —

                                                      Valsts prokuratūras biroji

                                                      —

                                                      Valsts prokuratūras padome

                                                      —

                                                      Ombuda biroji

                                                      —

                                                      Valsts komisija publiskā iepirkuma procedūru uzraudzībai

                                                      —

                                                      Horvātijas Valsts banka

                                                      —

                                                      Valsts revīzijas birojs

                                          2)

                                          Valsts aģentūras un biroji

                                                      —

                                                      Horvātijas Civilās aviācijas aģentūra

                                                      —

                                                      Elektronisko mediju aģentūra

                                                      —

                                                      Gaisa kuģu nelaimes gadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas aģentūra

                                                      —

                                                      Valsts un privātā sektora partnerību aģentūra

                                                      —

                                                      Veselības aprūpes kvalitātes un akreditācijas aģentūra

                                                      —

                                                      Zāļu un medicīnas ierīču aģentūra

                                                      —

                                                      Mobilitātes un ES programmu aģentūra

                                                      —

                                                      Piekrastes līniju un jūras satiksmes aģentūra

                                                      —

                                                         Tvrđa cietokšņa atjaunošanas aģentūra Osijekā

                                                      —

                                                      Izglītības un skolotāju apmācības aģentūra,

                                                      —

                                                      Spiediena iekārtu aģentūra,

                                                      —

                                                      Aģentūra, kas nodarbojas ar darba ņēmēju apdrošināšanas prasībām darba devēja bankrota gadījumā,

                                                      —

                                                      Lauksaimniecības, zivsaimniecības un lauku attīstības maksājumu aģentūra,

                                                      —

                                                      Lauksaimniecības zemes aģentūra

                                                      —

                                                      Nekustamā īpašuma darījumu un mediācijas aģentūra

                                                      —

                                                      Sprādzienbīstamas vides uzraudzības aģentūra

                                                      —

                                                      Horvātijas Republikas Reģionālās attīstības aģentūra

                                                      —

                                                      Horvātijas Dzelzceļa transporta tirgus regulatīvā aģentūra

                                                      —

                                                      Aģentūra, kas uzrauga Eiropas Savienības programmu īstenošanas sistēmu

                                                      —

                                                      Dzelzceļa transporta drošības aģentūra

                                                      —

                                                      Profesionālās izglītības un apmācības un pieaugušo izglītības aģentūra

                                                      —

                                                      Valsts īpašuma pārvaldes aģentūra

                                                      —

                                                      Iekšzemes ūdensceļu aģentūra

                                                      —

                                                      Horvātijas Vides aģentūra

                                                      —

                                                      Personas datu aizsardzības aģentūra

                                                      —

                                                      Horvātijas Konkurences aģentūra

                                                      —

                                                      Zinātnes un augstākās izglītības aģentūra

                                                      —

                                                      Noguldījumu apdrošināšanas un banku rehabilitācijas valsts aģentūra

                                                      —

                                                      Finanšu aģentūra

                                                      —

                                                      Horvātijas Pārtikas aģentūra

                                                      —

                                                      Horvātijas Mazās uzņēmējdarbības aģentūra

                                                      —

                                                      Horvātijas Finanšu pakalpojumu uzraudzības aģentūra

                                                      —

                                                      Horvātijas Obligāto naftas rezervju aģentūra

                                                      —

                                                      Horvātijas Pasta un elektronisko komunikāciju aģentūra

                                                      —

                                                      Horvātijas Akreditācijas aģentūra

                                                      —

                                                      Horvātijas Enerģētikas regulatīvā aģentūra

                                                      —

                                                      Horvātijas Ziņu aģentūra

                                                      —

                                                      Horvātijas Lauksaimniecības aģentūra

                                                      —

                                                      Centrālā finanšu un līgumu aģentūra”;

                              c)

                              direktīvas IX A pielikumā pēc ieraksta, kas attiecas uz Franciju, iekļauj šādu tekstu:

                                          “—

                                          Horvātijā – “Sudski registar trgovačkih društava u Republici Hrvatskoj or Obrtni registar Republike Hrvatske”;”;

                              d)

                              direktīvas IX B pielikumā pēc ieraksta, kas attiecas uz Franciju, iekļauj šādu tekstu:

                                          “—

                                          Horvātijā – “Sudski registar trgovačkih društava u Republici Hrvatskoj or Obrtni registar Republike Hrvatske”;”;

                              e)

                              direktīvas IX C pielikumā pēc ieraksta, kas attiecas uz Franciju, iekļauj šādu tekstu:

                                          “—

                                          Horvātijā – “Sudski registar trgovačkih društava u Republici Hrvatskoj or Obrtni registar Republike Hrvatske”;”.

                  3.

                  Direktīvas 2009/81/EK VII pielikumus groza šādi:

                              a)

                              pielikuma A daļā pēc ieraksta, kas attiecas uz Franciju, iekļauj šādu tekstu:

                                          “—

                                          Horvātijā – “Sudski registar trgovačkih društava u Republici Hrvatskoj or Obrtni registar Republike Hrvatske”;”;

                              b)

                              pielikuma B daļā pēc ieraksta, kas attiecas uz Franciju, iekļauj šādu tekstu:

                                          “—

                                          Horvātijā – “Sudski registar trgovačkih društava u Republici Hrvatskoj or Obrtni registar Republike Hrvatske”;”;

                              c)

                              pielikuma C daļā pēc ieraksta, kas attiecas uz Franciju, iekļauj šādu tekstu:

                                          “—

                                          Horvātijā – “Sudski registar trgovačkih društava u Republici Hrvatskoj or Obrtni registar Republike Hrvatske”;”.


title: Padomes Direktīva (1974. gada 19. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pudelēm, ko izmanto kā mērtraukus

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31975L0107

Oficiālais Vēstnesis L 042 , 15/02/1975 Lpp. 0014 - 0020 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 15 Sējums 1 Lpp. 0214  Speciālizdevums grieķu valodā Nodaļa 13 Sējums 3 Lpp. 0045  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 15 Sējums 1 Lpp. 0214  Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 13 Sējums 4 Lpp. 0067  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 13 Sējums 4 Lpp. 0067

		Padomes Direktīva(1974. gada 19. decembris)par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pudelēm, ko izmanto kā mērtraukus(75/107/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 100. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [1],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [2],tā kā vairākās dalībvalstīs tādu pudeļu izgatavošana un testēšana, kuras izmanto par mērtraukiem, ir pakļauta obligātiem noteikumiem, kas dažādām dalībvalstīm ir atšķirīgi, tādējādi kavējot šā tipa pudeļu tirdzniecību; tā kā šādi noteikumi ir jātuvina;tā kā pudelēm, ko izmanto par mērtraukiem, jābūt īpašiem metroloģiskiem parametriem un šim nolūkam jānosaka maksimālās pieļaujamās to nominālās ietilpības kļūdas un jānosaka standarta metode šādu kļūdu pārbaudīšanai;tā kā ir būtiski, lai uz pudelēm, ko izmanto par mērtraukiem, būtu, kā noteikts direktīvā, ne vien norāde uz to nominālo tilpumu, bet arī to uzpildīšanai nepieciešamā informācija,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsŠī direktīva attiecas uz traukiem, ko parasti dēvē par pudelēm, kas izgatavoti no stikla vai jebkura cita tik stingra un stabila materiāla, kas nodrošina tādu pašu metroloģisko parametru pastāvību kā stikls, ja:1) šie trauki ir noslēgti ar aizbāzni vai ir tā veidoti, lai tos noslēgtu ar aizbāzni, un tie paredzēti šķidrumu glabāšanai, transportēšanai vai piegādei;2) to nominālais tilpums ir no 0,05 litriem līdz pieciem litriem (ieskaitot);3) tiem ir tādi metroloģiskie parametri (konstrukcijas parametri un tipveida ražošana), kas ļauj tos izmantot par mērtraukiem, t.i., kad tie ir piepildīti līdz noteiktam līmenim vai līdz noteiktam procentam no to tilpuma "līdz malai", to saturu var nomērīt ar pietiekamu precizitāti.Šos traukus sauc par mērpudelēm.2. pantsVienīgi tādas mērpudeles, kas atbilst šīs direktīvas prasībām, var apzīmēt ar EEK zīmi, kas paredzēta I pielikuma 5. punkta trešajā daļā.Tām veic metroloģisko kontroli ar nosacījumiem, kas norādīti pielikumos.3. pantsDalībvalstis nedrīkst noraidīt, ierobežot vai aizliegt tirgot un izmantot par mērtraukiem pudeles, kas atbilst šajā direktīvā noteiktajām prasībām un testiem, tādu argumentu dēļ, kuri saistīti ar to tilpumu, to tilpuma noteikšanu vai metodēm, ar ko tās tikušas pārbaudītas.4. pants1. Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai panāktu atbilstību šai direktīvai 18 mēnešos no tās paziņošanas; dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.2. Dalībvalstis nodrošina, lai Komisijai darītu zināmus galvenos savu tiesību aktu noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīvas.5. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 1974. gada 19. decembrīPadomes vārdā –priekšsēdētājsJ.P. Fourcade[1] OV C 56, 2.6.1972., 35. lpp.[2] OV C 123, 27.11.1972., 7. lpp.--------------------------------------------------I PIELIKUMS1. Mērpudeles raksturo šādi tilpumi, ko vienmēr nosaka 20 °C temperatūrā:1.1. nominālā ietilpība Vn ir tilpums, kas atzīmēts uz pudeles; tas ir paredzētā šķidruma tilpums, kad tas ir iepildīts paredzētajos lietošanas nosacījumos;1.2. pudeles tilpums "līdz malai" ir tajā esošā šķidruma tilpums, kad tā piepildīta līdz malai;1.3. faktiskais pudeles tilpums ir tā šķidruma tilpums, ko tā faktiski satur, kad šis šķidrums ir iepildīts precīzi nosacījumos, kas teorētiski atbilst nominālajam tilpumam.2. Pastāv divas metodes mērpudeļu pildīšanai:1) līdz konstantam līmenim;2) līdz konstantam neaizpildītajam tilpumam.Atstatums starp nominālās ietilpības teorētiskā piepildījuma līmeni un līmeni "līdz malai" un starpība starp tilpumu "līdz malai" un nominālo ietilpību, ko pazīstam kā izplešanās tilpumu jeb neaizpildīto tilpumu, ir manāmi konstanta visām viena un tā paša tipa pudelēm, tas ir, visām viena un tā paša dizaina pudelēm.3. Lai, pieļaujot parastās neprecizitātes pildīšanā, varētu pietiekami precīzi izmērīt mērpudeļu satura tilpumu, un konkrēti ar tādu precizitāti, ko pieprasa direktīvas, kuras attiecas uz fasēšanu, mērpudeles tilpumā maksimālās pieļaujamās kļūdas (pozitīvas vai negatīvas), t.i., lielākās 20 °C temperatūrā un kontrolapstākļos, kas noteikti II pielikumā, atļautās atšķirības (pozitīvas vai negatīvas) starp faktisko tilpumu un nominālo tilpumu Vn atbilst šādai tabulai:Nominālais tilpums Vn mililitros | Maksimālās pieļaujamās kļūdas |% no Vn | mililitros |no 50 līdz 100 | — | 3 |no 100 līdz 200 | 3 | — |no 200 līdz 300 | — | 6 |no 300 līdz 500 | 2 | — |no 500 līdz 1000 | — | 10 |no 1000 līdz 5000 | 1 | — |Maksimālā pieļaujamā kļūda tilpumam "līdz malai" ir tāda pati kā maksimālā pieļaujamā kļūda attiecīgajam nominālajam tilpumam.Aizliegts sistemātiski izmantot pielaides.4. Praksē mērpudeles tilpumu pārbauda, nosakot to ūdens daudzumu 20 °C temperatūrā, kuru pudele faktiski satur, kad ir piepildīta līdz līmenim, kas teorētiski atbilst nominālajam tilpumam. To var pārbaudīt arī netieši, izmantojot līdzvērtīgas precizitātes metodi.5. Katrs mērpudeļu ražotājs iesniedz kompetentam dienestam apstiprināšanai identifikācijas zīmi, pēc kuras viņu var pazīt.Ja šis dienests ir sniedzis savu apstiprinājumu, tas viena mēneša laikā informē par to pārējo dalībvalstu kompetentos dienestus un Komisiju.Ražotājs, apliecinot, ka pudele atbilst šīs direktīvas un tās pielikumu prasībām, uz savu atbildību uzliek zīmi "··" (apgriezts epsilons), kas minēta 6. pantā Padomes Direktīvā 71/316/EEK [1] (1971. gada 26. jūlijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz kopīgiem noteikumiem, ko piemēro metroloģiskās kontroles mērinstrumentiem un metodēm, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Aktu [2] par pievienošanās nosacījumiem un Līgumu pielāgojumiem. Tomēr nav obligāti norādīt datumu, izcelsmi un atsauces numuru, kas prasīts minētās direktīvas I pielikuma 6.3 apakšiedaļā.Šīs zīmes augstums ir vismaz 3 mm.6. Dalībvalstu kompetentie dienesti pārbauda, lai mērpudeles atbilstu šīs direktīvas noteikumiem, ņemot paraugus ražošanas vietā vai, ja to nav iespējams izdarīt, importētāja vai Kopienā reģistrēta ražotāja aģenta telpās.Šo statistiskās paraugu atlases pārbaudi veic saskaņā ar akceptētajām kvalitātes pieņemšanas pārbaudes metodēm. Tās efektivitāte ir salīdzināma ar II pielikumā minēto standarta metodes efektivitāti.7. Šī direktīva neizslēdz pārbaudes, ko dalībvalstu kompetenti dienesti var veikt tirdzniecībā.8. Uz visām mērpudelēm ir šādas neizdzēšamas, viegli salasāmas un saskatāmas norādes:8.1. uz tās malas, uz apakšējās apmales vai uz pudeles dibena:8.1.1. norāde par tās nominālo ietilpību litros, litra simtdaļās vai mililitros vismaz 6 mm augstiem cipariem, ja nominālā ietilpība pārsniedz 100 litra simtdaļas, 4 mm augstiem cipariem, ja tas ir 100 litra simtdaļas un mazāk, bet vairāk par 20 litra simtdaļām, un 3 mm augstiem cipariem, ja tas nepārsniedz 20 litra simtdaļas, kam seko mērvienības simbols vai, attiecīgi, mērvienības nosaukums saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Padomes Direktīvas Nr. 71/354/EEK [3] (1971. gada 18. oktobris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mērvienībām, kas grozīta ar Aktu par pievienošanās nosacījumiem un Līgumu pielāgojumiem;8.1.2. ražotāja identifikācijas zīme, kas paredzēta 5. iedaļas pirmajā daļā;8.1.3. zīme, kas paredzēta 5. iedaļas trešajā daļā;8.2. uz pudeles dibena vai uz apakšējās apmales, tādā veidā, lai izvairītos no sajaukšanas ar iepriekšējo norādi, ar tāda paša minimālā izmēra cipariem, kā tie, kas izsaka nominālo ietilpību, saskaņā ar pildīšanas metodi vai metodēm, kam pudele paredzēta:8.2.1. norāde par tilpumu "līdz malai", kas izteikts litra simtdaļās bez apzīmējuma cl,8.2.2. un/vai norāde par atstatumu milimetros no malas līmeņa līdz piepildīšanas līmenim, kas atbilst nominālajam tilpumam, kam seko simbols mm.Uz pudeles var būt citas norādes, ja tās nevar sajaukt ar obligātajām norādēm.[1] OV L 202, 6.9.1971., 1. lpp.[2] OV L 73, 27.3.1972., 14. lpp.[3] OV L 243, 29.10.1971., 29. lpp.--------------------------------------------------II PIELIKUMSŠis pielikums nosaka procedūras pudeļu statistiskai pārbaudei, lai atbilstu šīs direktīvas 2. panta un I pielikuma 6. iedaļas prasībām.1. PARAUGU ŅEMŠANAS METODENo partijas, kas principā atbilst stundas produkcijai, atlasa viena un tā paša dizaina un ražojuma mērpudeļu paraugu.Ja tādas partijas, kas atbilst stundas produkcijai, pārbaudes rezultāts nav apmierinošs, var veikt otru pārbaudi, vai nu ņemot otru paraugu no partijas, kas atbilst ilgākam ražošanas periodam, vai, ja produkcija tikusi pakļauta dalībvalsts kompetentu dienestu atzītai pārbaudei, izmantojot rezultātus, kas fiksēti izgatavotāja tehniskās kontroles kartītēs.Mērpudeļu skaits, kas veido paraugu, ir 35 vai 40 pudeles, atkarībā no tā, kuru no divām turpmāk 3. iedaļā sīki izklāstītu rezultātu piemērošanas metodēm izvēlējusies katra dalībvalsts.2. PARAUGĀ IETILPSTOŠO MĒRPUDEĻU IETILPĪBAS MĒRĪŠANANosver tukšas mērpudeles.Tās piepilda ar zināma blīvuma ūdeni 20 °C līdz uzpildīšanas līmenim atbilstīgi izmantotajai pārbaudes metodei.Tad tās nosver pilnas.Pārbaudi veic ar likumīgā mērinstrumenta palīdzību, kas piemērots vajadzīgo darbību veikšanai.Mērot tilpumu, kļūda nedrīkst būt lielāka par vienu piekto daļu no maksimālās pieļaujamās kļūdas, kas atbilst mērpudeles nominālajam tilpumam.3. REZULTĀTU PIEMĒROŠANA3.1. Standarta novirzes metodes izmantošanaMērpudeļu paraugā ir 35 pudeles.3.1.1. Aprēķina (skatīt 3.1.4.):3.1.1.1. x-no paraugā esošo pudeļu faktiskā tilpuma xi,3.1.1.2. novērtētās standarta novirzes s no partijā esošo pudeļu faktiskajiem tilpumiem xi.3.1.2. Aprēķina:3.1.2.1. augšējo robežu Ts: norādītā tilpuma (skatīt I pielikuma 8. iedaļu) un maksimālās pieļaujamās kļūdas, kas atbilst šim tilpumam, summa;3.1.2.2. apakšējo robežu Ti: starpība starp norādīto tilpumu (skatīt I pielikuma 8. iedaļu) un maksimālo pieļaujamo kļūdu, kas atbilst šim tilpumam.3.1.3. Pieņemšanas kritēriji:x-un s vienlaikus apliecina šādas trīs nevienādības:x+ k · s ≤ Tsx− k · s ≥ Tss ≤ FTs − Tikur | k = 1,57 |un | F = 0,266 |3.1.4. x-aprēķināšana un novērtētā standarta novirze s no partijas.Rēķina šādi:- x = Σxi- x=Σxi35- Σxi2- ΣxΣx35- SC = ∑x−135Σxi2- v =SC34s =v3.2. Caurmēra amplitūdas metodes izmantošanaMērpudeļu skaits paraugā ir 40 pudeles.3.2.1. Aprēķina (skatīt 3.2.4):3.2.1.1. x- no paraugā esošo pudeļu faktiskā tilpuma xi,3.2.1.2. paraugā esošo pudeļu faktisko tilpumu xi caurmēra amplitūduR-.3.2.2. Aprēķina:3.2.2.1. augšējā robeža Ts: norādītā tilpuma (skatīt I pielikuma 8. iedaļu) un maksimālās pieļaujamās kļūdas, kas atbilst šim tilpumam, summa,3.2.2.2. apakšējo robežu Ti:starpība starp norādīto tilpumu (skatīt I pielikuma 8. iedaļu) un maksimālo pieļaujamo kļūdu, kas atbilst šim tilpumam.3.2.3. Pieņemšanas kritērijs:xR-vienlaikus apliecina šādas trīs nevienādības:≤ Ts≥ TiR≤ F′Ts- Tikur k′ = 1,668,un F′ = 0,628.3.2.4. xR-aprēķināšana.3.2.4.1. x-, rēķina šādi:- 40 faktiskā tilpuma mērījumu xi summa:Σx- x=Σxi403.2.4.2. R-:Paraugu sadala hronoloģiskā kārtībā vai izlases veidā astoņos sīkākos paraugos ar piecām mērpudelēm katrā.Aprēķina:- katra sīkākā parauga amplitūdu, t.i., starpību starp lielākās un mazākās no piecām sīkākajā paraugā ietilpstošajām pudelēm faktisko tilpumu; tādējādi iegūst astoņas amplitūdas: R1; R2;… R8;- astoņu sīkāko paraugu amplitūdu summu:ΣR= R+ R+… + R8R- irR=Σ R--------------------------------------------------


title: Padomes Direktīva (1968. gada 23. janvāris) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz neapstrādāto kokmateriālu klasifikāciju

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31968L0089

Oficiālais Vēstnesis L 032 , 06/02/1968 Lpp. 0012 - 0015 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 13 Sējums 1 Lpp. 0103  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 13 Sējums 1 Lpp. 0103  Speciālizdevums dāņu valodā: Sērija I Nodaļa 1968(I) Lpp. 0006  Speciālizdevums angļu valodā: Sērija I Nodaļa 1968(I) Lpp. 0006  Speciālizdevums grieķu valodā Nodaļa 03 Sējums 3 Lpp. 0013  Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 03 Sējums 2 Lpp. 0078  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 03 Sējums 2 Lpp. 0078

		Padomes Direktīva(1968. gada 23. janvāris)par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz neapstrādāto kokmateriālu klasifikāciju(68/89/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 100. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [1],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [2],tā kā kopējā tirgus ieviešana ir radījusi pieaugumu Kopienas iekšējā tirdzniecībā ar neapstrādātiem kokmateriāliem, kas jau aptver vairākus miljonus kubikmetru gadā;tā kā dažādās dalībvalstīs tiek lietotas dažādas sistēmas neapstrādātas kokmateriālu mērīšanai un klasificēšanai, un šis vienotības trūkums tieši ietekmē kopējā tirgus darbību;tā kā tiesību aktu saskaņošana šajā jomā, kas būtu vēlama līdz Briseles Mežkopības konferencei 1969. gada jūnijā, ne tikai atvieglotu tirdzniecību Kopienas iekšienē, bet arī atļautu apkopot salīdzināmu statistiku par neapstrādātu kokmateriālu ražošanu, tirdzniecību, patēriņu un cenām Kopienā;tā kā šos mērķus var sasniegt, ja dalībvalstis pārtrauc jebkādu obligātu no citām dalībvalstīm nākošu neapstrādātu kokmateriālu klasificēšanu un ja tās ar likumu rada interesentiem pieejamu mērījumu un klasifikācijas sistēmu, kas ir vienāda visā Kopienā;tā kā neapstrādātus kokmateriālus Kopienā drīkst tirgot kā "EEK klasificētus" neapstrādātus kokmateriālus tikai tad, ja tā atbilst vienai no noteiktajām klasifikācijām;tā kā ne vēlāk kā divus gadus pēc direktīvas izziņošanas tirdzniecībai ar neapstrādātiem kokmateriāliem Kopienas iekšienē klasifikācijas dēļ nedrīkst būt nekādu šķēršļu,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsŠī direktīva attiecas uz neapstrādātiem kokmateriāliem, ko Kopienas iekšienē tirgo kā "EEK klasificētus" neapstrādātus kokmateriālus.2. pants"Neapstrādāti kokmateriāli" ir nocirsti koki ar apcirstām galotnēm un zariem, ar mizu vai bez tās, sagarumoti vai šķelti.3. pants1. Dalībvalstis nosaka, ka tirdzniecībā nonākušus neapstrādātus kokmateriālus var apzīmēt ar "EEK klasificēts" tikai tad, ja tie ir klasificēti un vajadzības gadījumā marķēti, kā prasīts šīs direktīvas pielikumā.2. Dalībvalstis nosaka, ka pielikumā uzskaitīto klasifikāciju var piešķirt tikai neapstrādātiem kokmateriāliem, kas klasificēti, kā prasīts pielikumā.3. Dalībvalstis veic visus nepieciešamos pasākumus, lai izpildītu noteikumus, ko tās pieņēmušas saskaņā ar 1. un 2. punktu.4. pantsDalībvalsts var padarīt šajā direktīvā noteiktās klasifikācijas izmantošanu par obligātu visas vai daļas savas neapstrādātu kokmateriālu produkcijas tirdzniecībā.5. pantsŠajā direktīvā noteiktā klasifikācija pēc izmēriem vai pēc kvalitātes neizslēdz apakškategoriju ieviešanu neapstrādātu kokmateriālu tirdzniecībā. Tomēr apakškategoriju ieviešana nedrīkst radīt šķēršļus tirdzniecībai Kopienas iekšienē.6. pantsDalībvalstis atceļ visus noteikumus, kas nosaka, ka no citas dalībvalsts ienākošajiem neapstrādātajiem kokmateriāliem jābūt klasificētiem.7. pantsDivu gadu laikā pēc šīs direktīvas izziņošanas dalībvalstīs stājas spēkā normatīvi un administratīvi akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas un tās pielikuma prasības, un par to tās tūlīt informē Komisiju.8. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 1968. gada 23. janvārīPadomes vārdā —priekšsēdētājsM. Couve de Murville[1] OV 156, 15.07.1967., 59. lpp.[2] OV 17, 28.01.1967., 282./67. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMS1. MĒRĪŠANA1.1. Vispārīgi1.1.1. Mērīšana notiek vai nu pēc tilpuma (kubikmetros vai steros), vai arī pēc svara.1.1.2. Mērījumiem lieto tikai metrisko sistēmu.1.1.3. Mērinstrumentus oficiāli pārbauda un uztur labā kārtībā.1.2. Koki pilnā garumā1.2.1. Neapstrādātus kokmateriālus, kuru tilpums parasti ir izteikts veselos (pilnos) kubikmetros, sauc par kokiem pilnā garumā.1.2.2. Kokus pilnā garumā parasti mēra atsevišķās vienībās. Neregulāras formas kokus pilnā garumā mēra pa daļām.1.2.3. Atsevišķas vienības tilpumu nosaka no garuma un diametra, ko mēra ap mizu vai zem tās.Tilpumu aprēķina līdz vismaz diviem cipariem aiz komata, izmantojot parastās tilpuma tabulas.1.2.4. Diametra mērījumus noapaļo uz leju līdz iepriekšējam centimetram. Ja diametru mēra ap mizu, skaitli saprātīgi samazina. Veikto samazinājumu norāda.1.2.5. Mērījumos līdz 19 cm un ietverot diametru zem mizas nosaka ar vienu mērījumu, lietojot mežkopības dastmēru uz nocirstā stumbra (horizontālais diametrs). Turpretī mērījumos virs 20 cm zem mizas diametru nosaka divos krusteniskos mērījumos, ko izdara perpendikulāri vienu otram (cik vien iespējams, vienu šaurākajā diametrā un otru platākajā). Ja mērāmā vieta atrodas zaru mieturī vai citā nelīdzenā stumbra vietā, diametru iegūst, ņemot vidējo lielumu no mērījumiem, kas izdarīti vienādos attālumos abās pusēs no mērāmās vietas.1.2.6. Garuma mērījumus noapaļo uz leju līdz iepriekšējam decimetram. Kokiem pilnā garumā ar vidus diametru zem mizas 20 cm vai mazāk garumu var noapaļot uz leju līdz iepriekšējam metram.Ja koks nocirsts konusveidīgi, garumu mēra no šā konusa vidus.1.3. Koki steros1.3.1. Neapstrādātus kokmateriālus, kuru tilpums parasti ir izteikts steros, sauc par kokiem steros.1.3.2. Šādu koku augstuma mērījumam pieliek klāt vismaz 3 %.2. KLASIFIKĀCIJA2.1. Vispārīgi2.1.1. Neapstrādātus kokmateriālus var klasificēt:(i) pēc sugas un nosaukuma;(ii) pēc izmēriem;(iii) pēc kvalitātes.2.2. Klasifikācija pēc izmēriem2.2.1. Diametra un garuma mērīšanai klasifikācijas nolūkos izmanto 1.2.4., 1.2.5. un 1.2.6. punktu.2.2.2. Klasifikācija pēc izmēra notiek neatkarīgi no garuma saskaņā ar vidus diametru zem mizas, lietojot šādu klasifikāciju:Kategorija | Diametrs |L 0 | ne vairāk par 10 cm |L 1 a | 10 – 14 cm |L 1 b | 15 – 19 cm |L 2 a | 20 – 24 cm |L 2 b | 25 – 29cm |L 3 a | 30 – 34 cm |L 3 b | 35 – 39 cm |L 4 | 40 –4 9 cm |L 5 | 50 – 59 cm |L 6 | 60 cm vai vairāk |2.2.3. Aiz 6. kategorijas var veidot tālākas kategorijas, tomēr saglabājot to pašu gradāciju. Sadalījumu A un B apakškategorijas var neņemt vērā vai paplašināt uz visām kategorijām.2.2.4. Kokus pilnā garumā var klasificēt arī pēc minimālā garuma un šim garumam atbilstīga minimālā galotnes diametra zem mizas, lietojot šādu klasifikāciju:Kategorija | Minimālais garums | Minimālais galotnes diametrs |H 1 | 8 m | 10 cm |H 2 | 10 m | 12 cm |H 3 | 14 m | 14 cm |H 4 | 16 m | 17 cm |H 5 | 18 m | 22 cm |H 6 | 18 m | 30 cm |Atkāpjoties no 1.2.3. punkta, galotnes diametru mēra tikai vienreiz.2.2.5. Noteiktas grupas, kurās ir dažādi pilna garuma koku tipi (statņi, stabi utt.), iedala kategorijās pēc diametra virs mizas 1 cm no resgaļa, lietojot šādu klasifikāciju:Kategorija | Diametrs |P 1 | ne vairāk kā 6 cm |P 2 | 7 – 13 cm |P 3 | 14 cm vai vairāk |2.2.6. Kokus steros iedala kategorijās pēc galotnes diametra virs mizas, lietojot šādu klasifikāciju:Kategorija | |S 1 | apaļi baļķi 3 – 6 cm diamterā (sīki baļķi) |S 2 | 7 – 13 cm (baļķi) |S 3 | 14 cm vai vairāk diametrā un spāru koki (lieli baļķi un spāru koki) |Kad kokiem steros novelk mizu, iepriekš norādītos diametrus samazina par 1 cm.2.3. Klasifikācija pēc kvalitātes2.3.1. Klasifikācijā pēc kvalitātes ņem vērā šādus kritērijus:- liekums – to mēra, dalot centimetros izteiktu un līdz tuvākajam centimetram noapaļotu kopīgo loku ar metros līdz vienam ciparam aiz komata izteiktu attālumu starp abiem locījuma galiem.Liekumu izsaka centimetros uz metru,- māzeraina tekstūra – šā defekta lielumu mēra, nosakot centimetros izteiktu un līdz tuvākajam centimetram uz garuma metru noapaļotu attālumu starp šķiedru virzienu un ģenerācijas līniju, kas paralēla pilna garuma koka asij.Novirzi izsaka centimetros uz metru,- raukums – to mēra, dalot centimetros izteiktu un uz leju līdz iepriekšējam centimetram noapaļotu atšķirību starp pilna garuma koka diametriem 1 cm no abiem galiem ar metros un vienu ciparu aiz komata izteiktu attālumu starp tiem.Raukumu izsaka centimetros uz metru ar vienu ciparu aiz komata,- vaļēji zari, veseli (vai sausi) zari, bojāti (vai melni) zari.Zaru diametru mēra milimetros to mazākajā vietā,- pārauguši zari, izaugumi,- neapaļa serde,- reaktīvie kokmateriāli – lielainie lapkoku kokmateriāli platlapu koku gadījumā, lielainie vai sarkansvītrotie kokmateriāli skujkoku gadījumā,- kontūru neapaļums,- koncentriskas plaisas, serdes plaisas, sašķēlumi no koka gāšanas, sala plaisas,- kokmateriāli no sausiem kokiem uz kājas un žūšanas defekti, matveida plaisas,- krāsas zudums,- citi kaitīgu organismu izsaukti defekti.2.3.2. Kad klasifikāciju veic pēc kvalitātes, neapstrādātus kokmateriālus sadala kvalitātes kategorijās saskaņā ar šādu klasifikāciju:Kategorija A/EEK | Veseli kokmateriāli ar izcilām specifiskām īpašībām, bez trūkumiem vai ar tik niecīgiem trūkumiem, kas neierobežo to lietošanu |Kategorija B/EEK | Standarta kvalitātes kokmateriāli, tostarp uz kājas nokaltušu koku kokmateriāli, kuriem ir viens vai vairāki no šādiem trūkumiem: neliels liekums, māzeraina tekstūra, neliels raukums, bez lieliem zariem, daži mazi vai vidēji veseli zari, neliels skaits neliela izmēra bojātu zaru, mazliet neapaļa serde, daži kontūru neapaļumi, citi atsevišķi trūkumi, ko kompensē vispārēja laba kvalitāte |Kategorija C/EEK | Kokmateriāli, kurus tās trūkumu dēļ nevar ieskaitīt ne kategorijā A/EEK, ne B/EEK, bet kuras kvalitāte ir tāda, ka to var izmantot rūpniecībā |2.3.3. Uz kvalitātes kategoriju A/EEK un C/EEK kokiem pilnā garumā jābūt neizdzēšamam kategorijas identifikācijas marķējumam. Kategorijas identifikācijas marķējums nav nepieciešams B/EEK kategorijas kokiem pilnā garumā.--------------------------------------------------


title: Komisijas Direktīva 2011/34/ES ( 2011. gada 8. marts ), ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK, lai tajā iekļautu flurhloridonu kā darbīgo vielu, un groza Komisijas Lēmumu 2008/934/EK  Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               9.3.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 62/27

         KOMISIJAS DIREKTĪVA 2011/34/ES
   (2011. gada 8. marts),
   ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK, lai tajā iekļautu flurhloridonu kā darbīgo vielu, un groza Komisijas Lēmumu 2008/934/EK
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvu 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (1) un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Komisijas Regulā (EK) Nr. 451/2000 (2) un (EK) Nr. 1490/2002 (3) paredzēti sīki izstrādāti noteikumi Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā minētās darba programmas trešā posma īstenošanai un sniegts to darbīgo vielu saraksts, kuras jānovērtē attiecībā uz to iespējamo iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Flurhloridons ir minētajā sarakstā.

               (2)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1490/2002 11.e pantu iesniedzējs atsauca savu atbalstu šīs darbīgās vielas iekļaušanai Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā divu mēnešu laikā no novērtējuma ziņojuma projekta saņemšanas. Līdz ar to tika pieņemts Komisijas 2008. gada 5. decembra Lēmums 2008/934/EK par dažu darbīgo vielu neiekļaušanu Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā un tādu augu aizsardzības līdzekļu atļauju atsaukšanu, kuros ir minētās vielas (4), attiecībā uz flurhloridona neiekļaušanu.

               (3)

               Sākotnējais iesniedzējs (turpmāk “pieteikuma iesniedzējs”) saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. punktu iesniedza jaunu pieteikumu, kurā pieprasīja piemērot paātrināto procedūru, kas paredzēta 14. līdz 19. pantā Komisijas 2008. gada 17. janvāra Regulā (EK) Nr. 33/2008, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Padomes Direktīvas 91/414/EEK piemērošanai attiecībā uz parasto un paātrināto procedūru to darbīgo vielu novērtēšanai, kas veidoja darba programmas daļu, kura minēta norādītās direktīvas 8. panta 2. punktā, bet nav iekļautas I pielikumā (5).

               (4)

               Pieteikumu iesniedza Spānijai, kura ar Regulu (EK) Nr. 1490/2002 bija izraudzīta par ziņotājdalībvalsti. Tika ievērots paātrinātās procedūras termiņš. Darbīgās vielas specifikācija un atļautie lietošanas veidi ir tādi paši kā tie, uz kuriem attiecas Lēmums 2008/934/EK. Minētais pieteikums atbilst arī visām pārējām Regulas (EK) Nr. 33/2008 15. pantā minētajām pamatprasībām un procedūras prasībām.

               (5)

               Spānija izvērtēja pieteikuma iesniedzēja iesniegtos papildu datus un sagatavoja papildu ziņojumu. Tā minēto ziņojumu 2009. gada 3. novembrī nosūtīja Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (turpmāk “iestāde”) un Komisijai. Iestāde papildu ziņojumu darīja zināmu pārējām dalībvalstīm un pieteikuma iesniedzējam, lai tie varētu izteikt piezīmes, un saņemtās piezīmes nosūtīja Komisijai. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 33/2008 20. panta 1. punktu un pēc Komisijas pieprasījuma iestāde 2010. gada 14. oktobrī Komisijai iesniedza secinājumu par flurhloridonu (6). Dalībvalstis un Komisija izskatīja novērtējuma ziņojuma projektu, papildu ziņojumu un iestādes secinājumu Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā, un 2011. gada 4. februārī tas tika pabeigts kā Komisijas pārskata ziņojums par flurhloridonu.

               (6)

               Dažādajās veiktajās pārbaudēs konstatēja, ka var uzskatīt, ka flurhloridonu saturoši augu aizsardzības līdzekļi kopumā atbilst Direktīvas 91/414/EEK 5. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā noteiktajām prasībām, jo īpaši attiecībā uz izmantošanas veidiem, kas tika pārbaudīti un sīki izklāstīti Komisijas pārskata ziņojumā. Tādēļ ir lietderīgi iekļaut flurhloridonu I pielikumā, lai atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, kas satur šo darbīgo vielu, visās dalībvalstīs varētu piešķirt saskaņā ar minētās direktīvas noteikumiem.

               (7)

               Neskarot minēto secinājumu, ir lietderīgi iegūt papildu informāciju par dažiem konkrētiem jautājumiem. Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 1. punktā noteikts, ka vielas iekļaušanai I pielikumā var paredzēt nosacījumus. Tādēļ ir lietderīgi pieprasīt, lai pieteikuma iesniedzējs sniegtu papildu informāciju, kas apstiprina: piemaisījumu ietekmi (izņemot toluolu), ekotoksiskuma testu materiāla atbilstību tehniskajām specifikācijām, gruntsūdeņu metabolīta R42819 (7) ietekmi un flurhloridona īpašības, kas var potenciāli izraisīt endokrīnās sistēmas traucējumus.

               (8)

               Pirms darbīgo vielu iekļauj I pielikumā, ir jāparedz pietiekami ilgs laikposms, lai dalībvalstis un ieinteresētās personas varētu sagatavoties šīs iekļaušanas radīto jauno prasību izpildei.

               (9)

               Neskarot Direktīvā 91/414/EEK noteiktos pienākumus, ko rada darbīgas vielas iekļaušana I pielikumā, pēc iekļaušanas dalībvalstīm jāatvēl sešu mēnešu laikposms pašreizējo atļauju pārskatīšanai attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļiem, kuri satur flurhloridonu, lai nodrošinātu atbilstību Direktīvas 91/414/EEK un jo īpaši tās 13. panta prasībām un attiecīgajiem I pielikuma nosacījumiem. Dalībvalstīm saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK noteikumiem attiecīgi jāmaina, jāaizstāj vai jāatsauc spēkā esošās atļaujas. Atkāpjoties no iepriekš noteiktā termiņa, jāparedz ilgāks laikposms, lai iesniegtu un novērtētu visu III pielikuma dokumentāciju par katra augu aizsardzības līdzekļa katru paredzēto lietojuma veidu atbilstīgi Direktīvā 91/414/EEK noteiktajiem vienotajiem principiem.

               (10)

               Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā iekļaujot darbīgās vielas, kuras novērtētas saskaņā ar Komisijas 1992. gada 11. decembra Regulu (EEK) Nr. 3600/92, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus tās darba programmas pirmā posma īstenošanai, kas minēta 8. panta 2. punktā Padomes Direktīvā 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (8), gūtā pieredze liecina, ka var rasties grūtības, interpretējot pašreizējo atļauju turētāju tiesības attiecībā uz piekļuvi datiem. Lai izvairītos no turpmākām grūtībām, jāprecizē dalībvalstu pienākumi, galvenokārt pienākums pārbaudīt, vai atļaujas turētājam ir piekļuve dokumentācijai, kas atbilst minētās direktīvas II pielikuma prasībām. Tomēr šāds precizējums, salīdzinot ar līdz šim pieņemtajām direktīvām par grozījumiem I pielikumā, neparedz jaunus pienākumus dalībvalstīm vai atļauju turētājiem.

               (11)

               Tāpēc ir lietderīgi attiecīgi grozīt Direktīvu 91/414/EEK.

               (12)

               Lēmumā 2008/934/EK ir paredzēts, ka flurhloridonu neiekļauj minētajā pielikumā un līdz 2011. gada 31. decembrim atsauc tādu augu aizsardzības līdzekļu atļaujas, kuros ir minētā viela. Minētā lēmuma pielikumā ir nepieciešams svītrot rindu attiecībā uz flurhloridonu.

               (13)

               Tādēļ ir lietderīgi attiecīgi grozīt Lēmumu 2008/934/EK.

               (14)

               Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.
   1. pants
   Direktīvas 91/414/EEK I pielikumu groza atbilstīgi šīs direktīvas pielikumam.
   2. pants
   Lēmuma 2008/934/EK pielikumā svītro rindu attiecībā uz flurhloridonu.
   3. pants
   Dalībvalstis vēlākais līdz 2011. gada 30. novembrim pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto noteikumu tekstus, kā arī minēto noteikumu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.
   Tās piemēro minētos noteikumus no 2011. gada 1. decembra.
   Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.
   4. pants
   1.   Dalībvalstis saskaņā ar Direktīvu 91/414/EEK līdz 2011. gada 30. novembrim vajadzības gadījumā groza vai atsauc pašreizējās tādu augu aizsardzības līdzekļu atļaujas, kuru sastāvā ir flurhloridons kā darbīgā viela.
   Tās līdz minētajai dienai īpaši pārbauda, vai ir izpildīti minētās direktīvas I pielikuma nosacījumi attiecībā uz flurhloridonu, izņemot nosacījumus, kas paredzēti attiecīgās darbīgās vielas ieraksta B daļā, un vai atļaujas turētājam ir dokumentācija vai piekļuve dokumentācijai atbilstīgi minētās direktīvas II pielikuma prasībām saskaņā ar tās 13. panta nosacījumiem.
   2.   Atkāpjoties no 1. punkta, attiecībā uz katru atļauto augu aizsardzības līdzekli, kas satur flurhloridonu kā vienīgo vai vienu no vairākām darbīgajām vielām, kuras visas vēlākais līdz 2011. gada 31. maijam ir iekļautas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, dalībvalstis atkārtoti novērtē līdzekli saskaņā ar vienotajiem principiem, kuri noteikti Direktīvas 91/414/EEK VI pielikumā, pamatojoties uz dokumentāciju, kas atbilst minētās direktīvas III pielikuma prasībām, un ņemot vērā B daļu ierakstā par flurhloridonu minētās direktīvas I pielikumā. Pamatojoties uz minēto novērtējumu, tās nosaka, vai līdzeklis atbilst Direktīvas 91/414/EEK 4. panta 1. punkta b), c), d) un e) apakšpunkta nosacījumiem.
   Pēc tam, kad tas ir noteikts, dalībvalstis rīkojas šādi:

               a)

               ja flurhloridons ir vienīgā darbīgā viela līdzeklī – vajadzības gadījumā vēlākais līdz 2015. gada 31. maijam groza vai atsauc atļauju; vai

               b)

               ja līdzeklis satur flurhloridonu kā vienu no vairākām darbīgajām vielām, vajadzības gadījumā groza vai atsauc atļauju līdz 2015. gada 31. maijam vai termiņā, kas šādai grozīšanai vai atsaukšanai paredzēts attiecīgajā direktīvā vai direktīvās, ar kurām atbilstīgo vielu vai vielas iekļāva Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, izvēloties vēlāko no šiem datumiem.

         5. pants
   Šī direktīva stājas spēkā 2011. gada 1. jūnijā.
   6. pants
   Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

      Briselē, 2011. gada 8. martā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.

      (2)  OV L 55, 29.2.2000., 25. lpp.

      (3)  OV L 224, 21.8.2002., 23. lpp.

      (4)  OV L 333, 11.12.2008., 11. lpp.

      (5)  OV L 15, 18.1.2008., 5. lpp.

      (6)  Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance flurochloridone. EFSA Journal 2010; 8(12):1869. [66. lpp.]. doi:10.2903/j.efsa.2010.1869. Pieejams tiešsaistē: www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm.

      (7)  R42819: (4RS)-4-(hlormetil)-1-[3-(trifluormetil)fenil]pirolidīn-2-ons.

      (8)  OV L 366, 15.12.1992., 10. lpp.

      PIELIKUMS
      Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā tabulas beigās pievieno šādu ierakstu:

                     Nr.

                     Parastais nosaukums, identifikācijas numuri

                        IUPAC nosaukums

                     Tīrība (1)

                     Stāšanās spēkā

                     Iekļaušana ir spēkā līdz

                     Īpaši noteikumi

                     “342

                     Flurhloridons

                        CAS Nr. 61213-25-0

                        CIPAC Nr. 430

                        (3RS,4RS,3RS, 4SR)-3-hlor-4-hlormetil-1-

                        (α,α,α-trilfluor-m-tolil)-2-pirolidons

                     ≥ 940 g/kg
                     Būtiski piemaisījumi:
                     toluols: ne vairāk kā 8 g/kg

                     2011. gada 1. jūnijs

                     2021. gada 31. maijs

                     A   DAĻA
                     Var atļaut lietot tikai kā herbicīdu.
                     B   DAĻA
                     Lai īstenotu VI pielikuma vienotos principus, ņem vērā pārskata ziņojuma secinājumus par flurhloridonu un jo īpaši tā I un II papildinājumu, ko 2011. gada 4. februārī pabeidza Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā.
                     Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš:

                                 1)

                                 apdraudējumam augiem un ūdens organismiem, kas neietilpst mērķgrupā;

                                 2)

                                 gruntsūdeņu aizsardzībai, ja darbīgo vielu izmanto reģionos ar jutīgiem augsnes un/vai klimatiskajiem apstākļiem.

                           Vajadzības gadījumā atļaujas nosacījumos iekļauj riska mazināšanas pasākumus.
                     Attiecīgās dalībvalstis nodrošina, lai pieteikuma iesniedzējs Komisijai iesniegtu papildu informāciju, kas apstiprina:

                                 1)

                                 piemaisījumu ietekmi (izņemot toluolu);

                                 2)

                                 ekotoksiskuma testu materiāla atbilstību tehniskajām specifikācijām;

                                 3)

                                 gruntsūdeņu metabolīta R42819 (R42819: (4RS)-4-(hlormetil)-1-[3-(trifluormetil)fenil]pirolidīn-2-ons) ietekmi;

                                 4)

                                 flurhloridona īpašības, kas var potenciāli izraisīt endokrīnās sistēmas traucējumus.

                           Attiecīgās dalībvalstis nodrošina, lai pieteikuma iesniedzējs Komisijai iesniegtu 1) un 2) punktā minēto informāciju līdz 2011. gada 1. decembrim, 3) punktā minēto informāciju līdz 2013. gada 31. maijam un 4) punktā minēto informāciju divu gadu laikā pēc ESAO testu norādījumu pieņemšanas par endokrīnajiem traucējumiem.”

         (1)  Sīkāka informācija par darbīgās vielas identitāti un specifikāciju ir sniegta pārskata ziņojumā.