title: KOMISIJAS DELEĢĒTĀ DIREKTĪVA (ES)…/… ar ko, pielāgojot zinātnes un tehnikas attīstībai, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/65/ES III pielikumu groza attiecībā uz atbrīvojumu dažu svina un sešvērtīgā hroma savienojumu izmantošanai civilām (profesionālām) vajadzībām paredzētu sprāgstvielu elektriskajos un elektroniskajos iniciatoros

text:
               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.DELEĢĒTĀ AKTA KONTEKSTS

               Ar šo Komisijas deleģēto direktīvu attiecībā uz atbrīvojumu konkrētiem svina un sešvērtīgā hroma lietojumiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/65/ES par dažu bīstamu vielu izmantošanas ierobežošanu elektriskās un elektroniskās iekārtās (pārstrādāta versija)
                  1
                (RoHS) III pielikumu, lai to pielāgotu tehnikas attīstībai.

               Kā norādīts RoHS direktīvas 4. pantā, ar minēto direktīvu ierobežo dažu bīstamu vielu izmantošanu elektriskās un elektroniskās iekārtās. Tā stājās spēkā 2011. gada 21. jūlijā.

               Pašlaik RoHS II pielikumā uzskaitītās ierobežota izmantojuma vielas ir šādas: svins, dzīvsudrabs, kadmijs, sešvērtīgais hroms, polibrombifenili (PBB) un polibromdifenilēteri (PBDE), bis(2-etilheksil)ftalāts (DEHP), butilbenzilftalāts (BBP), dibutilftalāts (DBP) un diizobutilftalāts (DIBP). RoHS direktīvas III un IV pielikumā uzskaitīti konkrētiem izmantošanas veidiem jeb lietojumiem paredzēti elektrisko un elektronisko iekārtu materiāli un detaļas, kas atbrīvotas no RoHS direktīvas 4. panta 1. punktā paredzētā vielu lietojuma ierobežojuma.

               Direktīvas 5. pantā ir paredzēti noteikumi par III un IV pielikuma pielāgošanu zinātnes un tehnikas attīstībai (atbrīvojumu iekļaušana, pagarināšana, grozīšana un anulēšana). Saskaņā ar 5. panta 1. punkta a) apakšpunktu atbrīvojumus III un IV pielikumā iekļauj tikai tad, ja šāda iekļaušana nevājina Regulā (EK) Nr. 1907/2006 (REACH)
                  2
                paredzēto vides un veselības aizsardzību un ja tiek izpildīts kāds no turpmāk minētajiem nosacījumiem: neizmantošana vai aizvietošana, mainot konstrukciju vai materiālus un detaļas, kurām nevajag nevienu no II pielikumā uzskaitītajiem materiāliem vai vielām, zinātniski vai tehniski nav realizējama; aizstājēju uzticamība nav nodrošināta; aizvietošanas radītā kopējā nelabvēlīgā ietekme uz vidi, veselību un patērētāju drošību varētu būt nozīmīgāka par tās radītajiem kopējiem ieguvumiem attiecībā uz vidi, veselību un patērētāju drošību.

               Tāpēc lēmumos par atbrīvojumiem un to ilgumu ir jāņem vērā aizstājēju pieejamība un aizstāšanas sociālekonomiskā ietekme, un lēmumos par atbrīvojumu ilgumu ņem vērā potenciālo negatīvo ietekmi uz inovācijām. Vajadzības gadījumā, apsverot atbrīvojuma kopējo ietekmi, vajadzētu balstīties uz aprites cikla koncepciju.

               Turklāt 5. panta 1. punktā paredzēts, ka Eiropas Komisija (Komisija) elektrisko un elektronisko iekārtu materiālus un detaļas, kas paredzētas konkrētiem lietojumiem, III un IV pielikuma sarakstos iekļauj ar atsevišķiem deleģētajiem aktiem, kurus pieņem saskaņā ar 20. pantu. Direktīvas 5. panta 3. punktā un V pielikumā ir noteikta pieteikumu iesniegšanas procedūra, kuru piemēro, lai atbrīvojumu piešķirtu, pagarinātu vai anulētu.

               2.PIRMS AKTA PIEŅEMŠANAS NOTIKUSĪ APSPRIEŠANĀS

               Kopš RoHS direktīvas publicēšanas Komisija saskaņā ar 5. panta 3. punkta un V pielikuma noteikumiem ir saņēmusi daudzus uzņēmumu pieprasījumus
                  3
                gan piešķirt jaunus atbrīvojumus, gan pagarināt spēkā esošo atbrīvojumu termiņu.

               Komisija 2018. gada janvārī saņēma pieprasījumu (pieprasījums Nr. 2018-2) par jaunu atbrīvojumu attiecībā uz svina un sešvērtīgā hroma savienojumu izmantošanu civilām (profesionālām) vajadzībām paredzētu sprāgstvielu elektriskajos un elektroniskajos iniciatoros.

               Lai atbrīvojuma pieteikumu izvērtētu, Komisija minētā pieteikuma tehniskā un zinātniskā novērtējuma veikšanai sāka pētījumu, kā arī sarīkoja septiņas nedēļas ilgu atvērta tipa tiešsaistes apspriešanos ar ieinteresētajām personām
                  4
                — tajā tika saņemti divi pienesumi.

               Galīgais ziņojums par pieteikuma novērtējumu tika publicēts
                  5
               ; ieinteresētajām personām par to tika paziņots.

               Pēc tam Komisija 2019. gada 21. oktobrī ekspertu sanāksmē apspriedās ar dalībvalstu ekspertu grupu, kas nodarbojas ar RoHS direktīvas deleģētajiem aktiem. Eksperti atbalstīja Komisijas iesniegto tiesību akta projektu, lai gan lielākā daļa dalībnieku sanāksmē neizteicās. Tika veikti visi 5. panta 3.–7. punktā paredzētie pasākumi attiecībā uz atbrīvojumiem no vielu lietojuma ierobežojumiem
                  6
               . Saskaņā ar labāka regulējuma pamatnostādnēm deleģētās direktīvas projekts četras nedēļas bija pieejams labāka regulējuma portālā, lai apzinātu sabiedrības viedokli. Piezīmes netika saņemtas. Par visām darbībām tika paziņots Padomei un Eiropas Parlamentam.

               Galīgajā ziņojumā īpaši tika uzsvērta turpmāk aprakstītā tehniskā informācija un novērtējums.

               ·Elektriskie un elektroniskie iniciatori (EEI) ir daļa no elektriskajiem un elektroniskajiem detonatoriem, ko galvenokārt izmanto derīgo izrakteņu (piemēram, būvakmeņu, rūdu un dārgmetālu) ieguvei, kā arī būvniecības un nojaukšanas darbībām (piemēram, tuneļu izbūve, skursteņu un ēku nojaukšana). EEI izmanto arī kā integrētu glābšanas sistēmu komponentus, lai novērstu, piemēram, plūdu, sniega un ledus katastrofu vai kritušu koku radītus postījumus. Svina un sešvērtīgā hroma savienojumi ir ietverti svarīgās EEI detaļās, piemēram, elektriskajos tiltiņdetonatoros, iniciējošās sprāgstvielas lādiņos un pirotehniskās aiztures lādiņos.

               ·EEI sastāvā esošajam svina diazīdam, svina stifnātam, svina dipikramātam, svina mīnijam (svina tetroksīdam), svina dioksīdam, kā arī tirgū pieejamo EEI ilglaicīgas pirotehniskās aiztures lādiņos esošajam bārija hromātam pašlaik nav alternatīvu, kas atbilstu visām pamatprasībām nolūkā nodrošināt EEI drošu darbību.

               Atbrīvojuma pieprasījums attiecas uz 11. kategorijas
                  7
                lietojumiem; tāpēc atbrīvojuma pieprasījums attiecas uz Direktīvas 2011/65/ES III pielikumu. Lai nodrošinātu, ka pieprasītais atbrīvojums nevājina REACH regulā paredzēto vides un veselības aizsardzību, saskaņā ar Direktīvas 2011/65/ES 5. pantu atbrīvojuma formulējumā norāda attiecīgos svina un sešvērtīgā hroma savienojumus. Turklāt atbrīvojuma pieprasījums atbilst vismaz vienam no attiecīgajiem 5. panta 1. punkta a) apakšpunkta kritērijiem: attiecīgajiem lietojumiem tirgū ne pašlaik, ne tuvākajā nākotnē nav un nav gaidāms, ka parādīsies uzticamas alternatīvas, un tāpēc ir pamatoti atbrīvojumu piešķirt uz maksimālo termiņu, t. i., uz pieciem gadiem. Uzticami aizstājēji vēl nav pieejami, tāpēc šajā periodā nav gaidāma aizvietošanas izraisīta negatīva sociālekonomiska ietekme. Tāpat atbrīvojuma periodā nav gaidāma nelabvēlīga ietekme uz inovāciju.

               3.DELEĢĒTĀ AKTA JURIDISKIE ASPEKTI

               Deleģētā direktīva piešķir atbrīvojumu no Direktīvas 2011/65/ES 4. panta 1. punktā noteiktajiem ierobežojumiem, un šis atbrīvojums, kas jāiekļauj minētās direktīvas III pielikumā, atļauj konkrētus svina un sešvērtīgā hroma savienojumus izmantot konkrētos lietojumos.

               Instruments ir deleģētā direktīva, kā to paredz Direktīva 2011/65/ES un konkrēti tās 5. panta 1. punkta a) apakšpunkta prasības.

               Deleģētās direktīvas mērķis ir sekmēt cilvēka veselības un vides aizsardzību un salāgot attiecīgos nosacījumus, lai nodrošinātu iekšējā tirgus funkcionēšanu elektrisko un elektronisko iekārtu nozarē, proti, atļaut konkrētos lietojumos izmantot citādi aizliegtas vielas saskaņā ar RoHS direktīvas noteikumiem un nosacījumiem un tās izveidoto procedūru par to, kā III un IV pielikums pielāgojams zinātnes un tehnikas attīstībai.

               Saskaņā ar proporcionalitātes principu šis pasākums nepārsniedz mērķa sasniegšanai nepieciešamās darbības.

               Deleģētā direktīva neietekmē ES budžetu.

               KOMISIJAS DELEĢĒTĀ DIREKTĪVA (ES)…/…

               (15.1.2021),

               ar ko, pielāgojot zinātnes un tehnikas attīstībai, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/65/ES III pielikumu groza attiecībā uz atbrīvojumu dažu svina un sešvērtīgā hroma savienojumu izmantošanai civilām (profesionālām) vajadzībām paredzētu sprāgstvielu elektriskajos un elektroniskajos iniciatoros

               (Dokuments attiecas uz EEZ)

               EIROPAS KOMISIJA,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/65/ES (2011. gada 8. jūnijs) par dažu bīstamu vielu izmantošanas ierobežošanu elektriskās un elektroniskās iekārtās
                  8
                un jo īpaši tās 5. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

               tā kā:

               (1)Direktīva 2011/65/ES prasa dalībvalstīm nodrošināt, lai tirgū laistās elektriskās un elektroniskās iekārtas nesaturētu minētās direktīvas II pielikumā uzskaitītās bīstamās vielas. Šo ierobežojumu nepiemēro noteiktiem minētās direktīvas III pielikumā uzskaitītajiem lietojumiem, kam piešķirts atbrīvojums.

               (2)Elektrisko un elektronisko iekārtu kategorijas, kam piemēro Direktīvu 2011/65/ES, ir uzskaitītas minētās direktīvas I pielikumā.

               (3)Svins un sešvērtīgais hroms ir Direktīvas 2011/65/ES II pielikumā iekļautas ierobežota izmantojuma vielas.

               (4)Komisija 2018. gada 19. janvārī atbilstīgi Direktīvas 2011/65/ES 5. panta 3. punktam saņēma pieteikumu minētās direktīvas III pielikumā iekļaut atbrīvojumu attiecībā uz svina un sešvērtīgā hroma savienojumu izmantošanu civilām (profesionālām) vajadzībām paredzētu sprāgstvielu elektriskajos un elektroniskajos iniciatoros (“pieprasītais atbrīvojums”).

               (5)Izvērtējot pieprasījumu, notika arī apspriešanās ar ieinteresētajām personām saskaņā ar Direktīvas 2011/65/ES 5. panta 7. punktu. Šīs apspriešanas laikā saņemtās piezīmes tika darītas publiski pieejamas īpašā tīmekļa vietnē.

               (6)Daži svina un sešvērtīgā hroma savienojumi tiek izmantoti svarīgās elektrisko un elektronisko iniciatoru (EEI) detaļās, piemēram, elektriskajos tiltiņdetonatoros, iniciējošās sprāgstvielas lādiņos un pirotehniskās aiztures lādiņos. EEI ir daļa no elektriskajiem un elektroniskajiem detonatoriem, ko galvenokārt izmanto derīgo izrakteņu ieguvei, būvniecības un ēku nojaukšanas darbībām, kā arī integrētu glābšanas sistēmu komponentiem.

               (7)EEI sastāvā esošajam svina diazīdam, svina stifnātam, svina dipikramātam, svina mīnijam (svina tetroksīdam), svina dioksīdam, kā arī tirgū pieejamo EEI ilglaicīgas pirotehniskās aiztures lādiņos esošajam bārija hromātam pašlaik nav alternatīvu, kas atbilstu visām pamatprasībām nolūkā nodrošināt EEI drošu darbību.

               (8)Alternatīvu trūkuma dēļ svina diazīda, svina stifnāta, svina dipikramāta, svina mīnija (svina tetroksīda), svina dioksīda un bārija hromāta aizstāšana vai neizmantošana dažos EEI komponentos zinātniski un tehniski nav realizējama. Atbrīvojums ir saskanīgs ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006
                  9
                un tādējādi nevājina tajā noteikto vides un veselības aizsardzību.

               (9)Tāpēc ir lietderīgi piešķirt pieprasīto atbrīvojumu, proti, pieprasījumā ietvertos lietojumus iekļaut Direktīvas 2011/65/ES III pielikumā attiecībā uz 11. kategorijas elektriskajām un elektroniskajām iekārtām.

               (10)Pieprasītais atbrīvojums, sākot ar [šīs direktīvas publicēšanas datums Oficiālajā Vēstnesī], būtu jāpiešķir uz 5 gadiem saskaņā ar Direktīvas 2011/65/ES 5. panta 2. punkta pirmo daļu. Ņemot vērā uzticama aizstājēja meklējumu rezultātus, nav gaidāms, ka atbrīvojuma ilgums nelabvēlīgi ietekmēs inovāciju.

               (11)Tāpēc Direktīva 2011/65/ES būtu attiecīgi jāgroza,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

               1. pants

               Direktīvas 2011/65/ES III pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu.

               2. pants

               1.Dalībvalstis vēlākais līdz [5. mēneša pēdējā diena, skaitot no šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas] pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto noteikumu tekstus.

               Tās piemēro minētos noteikumus no [5. mēneša pēdējā diena, skaitot no šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas + 1 diena].

               Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

               2.Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

               3. pants

               Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               4. pants

               Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

               Briselē, 15.1.2021

                     Komisijas vārdā –

                     priekšsēdētāja
                     Ursula VON DER LEYEN

                     (1)

                        OV L 174, 1.7.2011., 88. lpp.

                     (2)

                        OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.

                     (3)

                        Saraksts ir pieejams vietnē
                  http://ec.europa.eu/environment/waste/rohs_eee/adaptation_en.htm
                  .

                     (4)

                  Apspriešanās periods
                  : no 2018. gada 31. oktobra līdz 2018. gada 19. decembrim.

                     (5)

                     https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/7e6bf135-f0b9-11e9-a32c-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/source-120742148
                     .

                     (6)

                        Vajadzīgo administratīvo pasākumu saraksts ir pieejams
                  Komisijas tīmekļa vietnē
                  . Tas, kādā procedūras posmā ir katra deleģētā akta projekts, ir redzams Deleģēto aktu starpiestāžu reģistrā vietnē
                  https://webgate.ec.europa.eu/regdel/#/home
                  .

                     (7)

                        Kategorijas uzskaitītas Direktīvas 2011/65/ES I pielikumā, un tās ir šādas: 1. lielgabarīta mājsaimniecības ierīces; 2. mazgabarīta mājsaimniecības ierīces; 3. IT un sakaru iekārtas; 4. patērētāju iekārtas; 5. apgaismes iekārtas; 6. elektriskie un elektronikas instrumenti; 7. rotaļlietas, izklaides un sporta aprīkojums; 8. medicīniskās ierīces, 9. monitoringa un kontroles instrumenti, tostarp rūpnieciskā monitoringa un kontroles instrumenti; 10. tirdzniecības automāti; 11. citas elektriskās un elektroniskās iekārtas, kas neietilpst nevienā no minētajām kategorijām.

                     (8)

                        OV L 174, 1.7.2011., 88. lpp.

                     (9)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1907/2006 (2006. gada 18. decembris), kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.).

    ---documentbreak---

               PIELIKUMS

               Direktīvas 2011/65/ES III pielikumam pievieno šādu 45. ierakstu:

                        “45

                        Svina diazīds, svina stifnāts, svina dipikramāts, svina mīnijs (svina tetroksīds), svina dioksīds, kas ir civilām (profesionālām) vajadzībām paredzētu sprāgstvielu elektriskajos un elektroniskajos iniciatoros, un bārija hromāts, kas ir civilām (profesionālām) vajadzībām paredzētu sprāgstvielu elektrisko iniciatoru ilglaicīgas pirotehniskās aiztures lādiņos

                        Piemēro 11. kategorijai, un zaudē spēku [PB: 5 gadi pēc deleģētās direktīvas publicēšanas Oficiālajā Vēstnesī].”


title: KOMISIJAS DIREKTĪVA (ES) …/… ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/126/EK par vadītāju apliecībām

text:
                         EIROPAS
                         KOMISIJA
                                                 Briselē, 4.5.2020.
                                                 C(2020) 2665 final
                        KOMISIJAS DIREKTĪVA (ES) …/…
                                     (4.5.2020),
   ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/126/EK par vadītāju
                                    apliecībām
                             (Dokuments attiecas uz EEZ)
LV                                                                              LV
 ---pagebreak---                                 KOMISIJAS DIREKTĪVA (ES) …/…
                                               (4.5.2020),
       ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/126/EK par vadītāju
                                               apliecībām
                                        (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Direktīvu 2006/126/EK
   par vadītāju apliecībām1, un jo īpaši tās 8. pantu,
   tā kā:
   (1)     Spēkā esošie īpašie noteikumi par dalībvalstu iespēju pieņemt lēmumu, ka C, CE, D
           un DE kategorijas transportlīdzekļu vadītāja apliecības turētāju vadītāja apliecībā nav
           noteikti nekādi ierobežojumi transportlīdzekļiem ar automātisku transmisiju, būtu
           jāattiecina arī uz BE, C1, C1E, D1 un D1E kategorijas transportlīdzekļu vadītāja
           apliecībām, ja pretendentam jau ir vadītāja apliecība, kas saņemta par transportlīdzekli
           ar manuālu transmisiju vismaz vienā no šādām kategorijām: B, BE, C, CE, C1, C1E,
           D, DE, D1 vai D1E.
   (2)     Šis paplašinājums būtu jāīsteno saskaņā ar tehnikas attīstību, jo īpaši, lai ņemtu vērā
           to, ka transporta nozarē tiek izstrādāti un arvien vairāk tiek izmantoti modernāki,
           drošāki un mazāk piesārņojoši transportlīdzekļi, kas aprīkoti ar plašu pusautomātisko,
           automātisko vai hibrīda transmisijas sistēmu klāstu. Turklāt esošo ierobežojumu
           vienkāršošana automātisko transportlīdzekļu vadītājiem samazinātu administratīvo un
           finansiālo slogu ieinteresētajām personām, tostarp MVU un mikrouzņēmumiem, kas
           darbojas autotransporta jomā.
   (3)     Prasības pārbaudē izmantojamajiem A2 transportlīdzekļu kategorijas motocikliem, kas
           jāizmanto braukšanas prasmes un stila pārbaudē, ir jāpielāgo tehnikas attīstībai, jo
           īpaši attiecībā uz iekšdedzes dzinēja un šasijas izstrādi un elektrisko motociklu plašāku
           izmantošanu. Pārbaudē izmantojamo A2 kategorijas transportlīdzekļu tehnisko
           specifikāciju pielāgošanai būtu arī jānodrošina, ka pretendentus pārbauda, izmantojot
           transportlīdzekļus, kas ir reprezentatīvi attiecībā uz kategoriju, par kuru tiktu izsniegta
           vadītāja apliecība.
   (4)     Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Direktīva 2006/126/EK,
   (5)     Saskaņā ar Dalībvalstu un Komisijas 2011. gada 28. septembra kopīgo politisko
           deklarāciju par skaidrojošiem dokumentiem2 dalībvalstis ir apņēmušās, paziņojot
           savus transponēšanas pasākumus, pamatotos gadījumos pievienot vienu vai vairākus
   1
           OV L 403, 30.12.2006., 18. lpp.
   2
           OV C 369, 17.12.2011., 14. lpp.
LV                                                  1                                                  LV
 ---pagebreak---            dokumentus, kuros paskaidrota saikne starp direktīvas sastāvdaļām un atbilstīgajām
           daļām valsts transponēšanas instrumentos.
   (6)     Šajā direktīvā paredzētie pasākumi atbilst Vadītāju apliecību komitejas atzinumam,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.
                                               1. pants
   Direktīvas 2006/126/EK II pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu.
                                               2. pants
   1.       Dalībvalstis vēlākais līdz 2020. gada 1. novembrim pieņem un publicē normatīvos un
            administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis
            tūlīt dara zināmus Komisijai minēto noteikumu tekstus.
            Tās piemēro minētos noteikumus no 2020. gada 1. novembra.
            Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai
            šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda
            atsauce.
   2.       Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās
            pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.
                                               3. pants
   Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības
   Oficiālajā Vēstnesī.
                                               4. pants
   Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.
   Briselē, 4.5.2020
                                                Komisijas vārdā —
                                                priekšsēdētāja
                                                Ursula VON DER LEYEN
LV                                                 2                                                  LV
 ---documentbreak---                          EIROPAS
                         KOMISIJA
                                               Briselē, 4.5.2020.
                                               C(2020) 2665 final
                                               ANNEX
                                   PIELIKUMS
                                   dokumentam
                               Komisijas Direktīva,
   ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/126/EK par vadītāju
                                    apliecībām
LV                                                                              LV
 ---pagebreak---                                            PIELIKUMS
   Direktīvas 2006/126/EK II pielikumu groza šādi:
   (a)     pielikuma 5.1.3. punktu aizstāj ar šādu:
           “5.1.3. Īpaši noteikumi par BE, C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 un D1E kategorijas
           transportlīdzekļiem
                 Dalībvalstis var nolemt, ka 5.1.2. punktā minēto BE, C, CE, C1, C1E, D, DE,
                 D1 vai D1E kategorijas transportlīdzekļu vadītāja apliecībā nenosaka
                 ierobežojumus transportlīdzekļiem ar automātisku transmisiju, ja pretendentam
                 jau ir vadītāja apliecība, kas saņemta par transportlīdzekli ar manuālu
                 transmisiju vismaz vienā no šādām kategorijām: B, BE, C, CE, C1, C1E, D,
                 DE, D1 vai D1E, un pretendents braukšanas prasmes un stila pārbaudē ir veicis
                 8.4. punktā aprakstītās darbības.”;
   (b)     pielikuma 5.2. punktā otrās apakšnodaļas “A2 kategorija” otro daļu aizstāj ar šādu:
           Ja motociklu darbina iekšdedzes motors, motora darba tilpums ir vismaz 250 cm3.”.
LV                                               1                                             LV


title: KOMISIJAS DELEĢĒTĀ DIREKTĪVA (ES)…/… ar ko attiecībā uz atbrīvojumu, kas atļautu bis(2-etilheksil)ftalātu (DEHP) izmantot magnētiskās rezonanses attēldiagnostikas (MRI) detektorspoļu plastmasas detaļās, groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/65/ES IV pielikumu, to pielāgojot zinātnes un tehnikas attīstībai

text:
               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.DELEĢĒTĀ AKTA KONTEKSTS

               Ar šo Komisijas deleģēto direktīvu attiecībā uz atbrīvojumu konkrētiem bis(2-etilheksil)ftalāta (DEHP) lietojumiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/65/ES par dažu bīstamu vielu izmantošanas ierobežošanu elektriskās un elektroniskās iekārtās (pārstrādāta versija)
                  1
                (RoHS direktīva) IV pielikumu, lai to pielāgotu zinātnes un tehnikas attīstībai.

               RoHS direktīvas 4. pants ierobežo noteiktu bīstamu vielu izmantošanu elektriskās un elektroniskās iekārtās (EEI). Pašlaik ierobežotas un direktīvas II pielikumā uzskaitītas ir 10 vielas — svins, dzīvsudrabs, kadmijs, sešvērtīgais hroms, polibrombifenili (PBB) un polibromdifenilēteri (PBDE), bis(2-etilheksil)ftalāts (DEHP), butilbenzilftalāts (BBP), dibutilftalāts (DBP) un diizobutilftalāts (DIBP). DEHP, BBP, DBP un DIBP sarakstā tika iekļauti ar Komisijas Deleģēto direktīvu (ES) 2015/863
                  2
               , un medicīniskajās ierīcēs, uz kurām attiecas RoHS direktīva, tas būs aizliegts no 2021. gada 22. jūlija.

               RoHS direktīvas III un IV pielikumā uzskaitīti konkrētiem lietojumiem paredzēti EEI materiāli un detaļas, kas atbrīvoti no RoHS direktīvas 4. panta 1. punktā paredzētajiem vielu lietojuma ierobežojumiem. 5. pants paredz III un IV pielikumu pielāgot zinātnes un tehnikas attīstībai (attiecībā uz atbrīvojumu piešķiršanu, pagarināšanu un anulēšanu). Saskaņā ar 5. panta 1. punkta a) apakšpunktu atbrīvojumus III un IV pielikumā iekļauj tikai tad, ja šāda iekļaušana nevājina Regulā (EK) Nr. 1907/2006 (REACH)
                  3
                paredzēto vides un veselības aizsardzību un ja ir izpildīts kāds no šiem nosacījumiem:

               –to likvidēšana vai aizvietošana, mainot konstrukciju vai tādus materiālus un tādas detaļas, kurām nevajag nevienu no II pielikumā uzskaitītajiem materiāliem vai vielām, zinātniski vai tehniski nav realizējama,

               –aizstājēju uzticamība nav nodrošināta,

               –aizvietošanas radītā kopējā nelabvēlīgā ietekme uz vidi, veselību un patērētāju drošību varētu būt nozīmīgāka par tās radītajiem kopējiem ieguvumiem attiecībā uz vidi, veselību un patērētāju drošību.

               Tāpēc lēmumos par atbrīvojumiem un to ilgumu ir jāņem vērā aizstājēju pieejamība un aizstāšanas sociālekonomiskā ietekme. Tāpat lēmumos par atbrīvojumu ilgumu jāņem vērā potenciālā negatīvā ietekme uz inovāciju. Vajadzības gadījumā, vērtējot atbrīvojuma kopējo ietekmi, jābalstās uz aprites cikla koncepciju.

               RoHS direktīvas 5. panta 1. punkts paredz, ka Komisija EEI materiālus un detaļas, kas paredzēti konkrētiem lietojumiem, III un IV pielikuma sarakstos iekļauj ar atsevišķiem deleģētajiem aktiem, kurus pieņem saskaņā ar 20. pantu. Atbrīvojuma pieteikumu iesniegšanas procedūra ir noteikta 5. panta 3. punktā un V pielikumā.

               2.PIRMS AKTA PIEŅEMŠANAS NOTIKUSĪ APSPRIEŠANA

               Komisija saņem daudzus saskaņā ar RoHS direktīvu (5. panta 3. punkts un V pielikums) iesniegtus uzņēmēju pieprasījumus
                  4
                piešķirt vai pagarināt atbrīvojumus.

               2018. gada 12. septembrī Komisija saņēma pieteikumu uz jaunu atbrīvojumu, kas ļautu DEHP izmantot polivinilhlorīdā (PVH), no kā izgatavo spoļu stiepļu atspriegotājus, kurus izmanto magnētiskās rezonanses attēldiagnostikas (MRI) skeneros. Lai šā jaunā atbrīvojuma pieteikumu izvērtētu, Komisija 2018. gada novembrī sāka pētījumu
                  5
                vajadzīgā tehniskā un zinātniskā novērtējuma sagatavošanai. Pētījumā, kas noslēdzās 2020. gadā, ietilpa 8 nedēļas ilga apspriešanās ar ieinteresētajām personām tiešsaistē, un šajā laikā netika saņemts neviens komentārs. Informācija par apspriešanos tika sniegta projekta vietnē
                  6
               .

               2019. gada 2. oktobrī Komisija saņēma līdzīgu pieprasījumu piešķirt jaunu atbrīvojumu, kas ļautu DEHP izmantot MRI detektorspoļu plastmasas detaļās. Tā kā abi pieprasījumi ir līdzīgi un bija vajadzīga papildu informācija par aizstājēju pieejamību un sociālekonomiskajiem aspektiem, tā 2019. gada novembrī sāka padziļinātu izpēti, kas noslēdzās 2020. gada jūnijā
                  7
               .

               8 nedēļas ilgajā sabiedriskajā apspriešanā ieinteresētās personas tika informētas par jaunumiem un informācija bija pieejama projekta vietnē
                  8
               . Apspriešanas laikā nekādi komentāri saņemti netika, taču informācijas vākšanas procesā tika aptaujāti citi MRI iekārtu ražotāji, kas nav pieteikuma iesniedzējs.

               2021. gada 23. februārī Komisija apspriedās ar dalībvalstu ekspertu grupu, kas nodarbojas ar RoHS direktīvas deleģētajiem aktiem. Daži eksperti Komisijas iesniegtos tiesību akta projektus atbalstīja, lai gan liela daļa dalībnieku sanāksmē neizteicās. Komisija ir veikusi visus 5. panta 3.–7. punktā paredzētos pasākumus attiecībā uz atbrīvojumiem no vielas lietojuma ierobežojumiem
                  9
               . Tā par visām šajā sakarā veiktajām darbībām ir informējusi Padomi un Eiropas Parlamentu.

               Tehniskā un zinātniskā novērtējuma ziņojumos uzsvērts, ka

               ·pirmais pieprasījums attiecas uz DEHP izmantošanu PVH, no kā izgatavoti MRI detektorspoļu stiepļu atspriegotāji. Otrais ir plašāks un attiecas uz DEHP izmantošanu elastīgos polimēros, ko izmanto MRI detektorspoļu plastmasas detaļās. Izvērtējumā tika konstatēts, ka piemērots būtu kopīgs atbrīvojums;

               ·daudziem MRI skeneriem pašlaik nav pieejamas nekādas spoles, kas nesaturētu DEHP. Tomēr vismaz viens ražotājs DEHP nesaturošus MRI komponentus piedāvā;

               ·lai nodrošinātu pienācīgu un plašu pieejamību, alternatīvu un aizstājēju izstrādei vajadzēs vairāk laika;

               ·ņemot vērā, ka pietiekamu pienācīgu alternatīvo tehnoloģiju un aizstājēju pašlaik trūkst, atbrīvojuma nepiešķiršana, visticamāk, novestu pie veselības aprūpes pakalpojumiem vajadzīgo resursu (proti, oriģinālo MRI spoļu) trūkuma. No tā izrietošās relevantās diagnostikas un terapijas resursu trūkums varētu negatīvi ietekmēt daudzu ES pacientu veselību.

               3.DELEĢĒTĀ AKTA JURIDISKIE ASPEKTI

               Lai gan DEHP lietošanu izstrādājumos ierobežo REACH regulas XVII pielikuma 51. ieraksts, uz EEI, kas ietilpst RoHS direktīvas darbības jomā, šis ierobežojums neattiecas. Izvērtējuma rezultāti liecina, ka atbrīvojuma piešķiršana REACH regulas nodrošināto vides un veselības aizsardzību nevājinātu, līdz ar to direktīvas 5. panta nosacījums ir izpildīts.

               Turklāt atbrīvojuma pieprasījumi atbilst vismaz vienam no direktīvas 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem kritērijiem: nav pietiekami nodrošināta aizstājēju uzticamība un aizvietošanas radītā kopējā nelabvēlīgā ietekme uz vidi, veselību un patērētāju drošību varētu būt lielāka par tās radītajiem kopējiem ieguvumiem attiecībā uz vidi, veselību un patērētāju drošību.

               Ņemot vērā ražotāju īstenotos uzticama un plaši pieejama aizstājēja meklējumu rezultātus, nav gaidāms, ka atbrīvojums līdz 2024. gada 1. janvārim nelabvēlīgi ietekmēs inovāciju. Tāpēc atbrīvojums būtu jāpiešķir uz prasīto termiņu.

               Ierosinātais tiesību akts piešķir atbrīvojumu no RoHS direktīvas II pielikumā noteiktajiem vielu lietojuma ierobežojumiem, iekļaujamu tās IV pielikumā (par atbrīvojumiem, kas attiecas uz medicīniskām ierīcēm un monitoringa un kontroles instrumentiem), attiecībā uz DEHP izmantošanu konkrētos lietojumos.

               Šis instruments ir deleģētā direktīva, kā paredzēts RoHS direktīvā, un tas atbilst relevantajām tās 5. panta 1. punkta a) apakšpunkta prasībām.

               Deleģētās direktīvas mērķis ir sekmēt cilvēka veselības un vides aizsardzību un salāgot nosacījumus, lai nodrošinātu iekšējā tirgus funkcionēšanu EEI nozarē, proti, atļaut konkrētos lietojumos izmantot citādi aizliegtas vielas, ievērojot RoHS direktīvu un tajā noteikto procedūru, kā III un IV pielikums pielāgojams zinātnes un tehnikas attīstībai.

               ES budžetu šī deleģētā direktīva neietekmē.

               KOMISIJAS DELEĢĒTĀ DIREKTĪVA (ES)…/…

               (11.8.2021),

               ar ko attiecībā uz atbrīvojumu, kas atļautu bis(2-etilheksil)ftalātu (DEHP) izmantot magnētiskās rezonanses attēldiagnostikas (MRI) detektorspoļu plastmasas detaļās, groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/65/ES IV pielikumu, to pielāgojot zinātnes un tehnikas attīstībai

               (Dokuments attiecas uz EEZ)

               EIROPAS KOMISIJA,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/65/ES (2011. gada 8. jūnijs) par dažu bīstamu vielu izmantošanas ierobežošanu elektriskās un elektroniskās iekārtās
                  10
               , jo īpaši tās 5. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

               tā kā:

               (1)Direktīva 2011/65/ES prasa, lai dalībvalstis nodrošinātu, ka tirgū laistās elektriskās un elektroniskās iekārtas nesatur direktīvas II pielikumā norādītās bīstamās vielas. Šo ierobežojumu nepiemēro noteiktiem direktīvas IV pielikumā norādītiem lietojumiem, kuru gadījumā piešķirts atbrīvojums.

               (2)Dažādās elektrisko un elektronisko iekārtu kategorijas, kam Direktīvu 2011/65/ES piemēro, ir uzskaitītas direktīvas I pielikumā.

               (3)Bis(2-etilheksil)ftalāts (DEHP) ir ierobežota lietojuma viela, kas minēta Direktīvas 2011/65/ES II pielikumā, kurš grozīts ar Komisijas Deleģēto direktīvu (ES) 2015/863
                  11
               . No 2021. gada 22. jūlija DEHP nedrīkst izmantot medicīniskās ierīcēs, arī in vitro medicīniskajās ierīcēs, ja pārsniegta šīs vielas maksimālā pieļaujamā koncentrācija viendabīgos materiālos, kas ir 0,1 % (pēc masas).

               (4)2018. gada 12. septembrī un 2019. gada 2. oktobrī Komisija saņēma saskaņā ar Direktīvas 2011/65/ES 5. panta 3. punktu iesniegtus pieteikumus minētās direktīvas IV pielikumā iekļaut atbrīvojumu, kas atļautu DEHP izmantot magnētiskās rezonanses attēldiagnostikas (MRI) detektorspoļu plastmasas detaļās (“pieprasītais atbrīvojums”).

               (5)Lai atbrīvojuma pieteikumus izvērtētu, tika sagatavoti divi tehniski un zinātniski novērtējumi. Pirmais novērtējums
                  12
                attiecas uz pirmo saņemto pieteikumu. Tā kā otrais pieteikums līdzinās pirmajam, otrajā novērtējumā
                  13
                abi pieteikumi tika izvērtēti kopā. Pieteikumu izvērtēšanā, kurā tika ņemta vērā tehniski izmantojamu un uzticamu aizstājēju pieejamība un aizstāšanas sociālekonomiskā ietekme, tika secināts, ka pašlaik tirgū nav pietiekamā mērā pieejamas piemērotas DEHP alternatīvas un ka atbrīvojuma nepiešķiršanas un aizstāšanas kopējā nelabvēlīgā ietekme uz vidi, veselību, un patērētāju drošību pārmāktu ieguvumus no tās. Izvērtēšanas ietvaros notika arī apspriešanās ar ieinteresētajām personām, kā prasa Direktīvas 2011/65/ES 5. panta 7. punkts. Šo apspriešanu laikā saņemtās piezīmes tika darītas publiski pieejamas īpašā vietnē.

               (6)Pieprasītais atbrīvojums ir saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006
                  14
                un līdz ar to tajā noteikto vides un veselības aizsardzību nevājina.

               (7)Tāpēc ir lietderīgi pieprasīto atbrīvojumu piešķirt, proti, attiecīgos lietojumus iekļaut Direktīvas 2011/65/ES IV pielikumā.

               (8)Lai veselības aprūpes pakalpojumiem nodrošinātu saderīgu MRI detektorspoļu plastmasas detaļu plašu pieejamību Savienības tirgū un dotu laiku piemērotu un plaši pieejamu alternatīvu izstrādei, pieprasītais atbrīvojums saskaņā ar Direktīvas 2011/65/ES 5. panta 2. punkta pirmo daļu būtu jāpiešķir līdz 2024. gada 1. janvārim. Ņemot vērā uzticama aizstājēja meklējumu rezultātus, nav gaidāms, ka atbrīvojuma ilgums nelabvēlīgi ietekmēs inovāciju.

               (9)Tāpēc Direktīva 2011/65/ES būtu attiecīgi jāgroza.

               (10)Juridiskās noteiktības labad un lai aizsargātu to uzņēmēju tiesisko paļāvību, kuri piegādā attiecīgās medicīniskās ierīces un kuriem ir bažas, ka pieprasītais atbrīvojums ir piemērojams līdz dienai, kad stājas spēkā aizliegums attiecīgo ierobežoto vielu izmantot, un tā kā minētā aizlieguma spēkā stāšanās dēļ nav leģitīmu interešu radīt traucējumus minēto medicīnisko ierīču piegādē, šai direktīvai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā un vajadzētu būt piemērojamai ar atpakaļejošu spēku no 2021. gada 21. jūlija,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

               1. pants

               Direktīvas 2011/65/ES IV pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu.

               2. pants

               1.Dalībvalstis vēlākais līdz [5. mēneša pēdējā diena, skaitot no šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas] pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara Komisijai zināmu minēto noteikumu tekstu.

               Tās minētos noteikumus piemēro no 2021. gada 21. jūlija.

               Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā šāda atsauce izdarāma.

               2.Dalībvalstis dara Komisijai zināmu to tiesību aktu galveno noteikumu tekstu, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

               3. pants

               This Directive shall enter into force on the day of its publication in the Official Journal of the European Union.

               4. pants

               Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

               Briselē, 11.8.2021

                     Komisijas vārdā —

                     priekšsēdētāja
                     Ursula VON DER LEYEN

                     (1)

                        OV L 174, 1.7.2011., 88. lpp.

                     (2)

                        OV L 137, 4.6.2015., 10. lpp.

                     (3)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1907/2006 (2006. gada 18. decembris), kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru (OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.).

                     (4)

                  http://ec.europa.eu/environment/waste/rohs_eee/adaptation_en.htm
                  .

                     (5)

                        Pētījuma galīgo ziņojumu (Pack 17) sk.
                  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/df0ab036-8b52-11ea-812f-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/source-146143357
                  .

                     (6)

                        Apspriešanās periods: no 2019. gada 18. marta līdz 17. maijam;
                  https://rohs.exemptions.oeko.info/
                  .

                     (7)

                        Pētījuma galīgo ziņojumu (Pack 20) sk.
                  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/185e9d5b-d5fc-11ea-adf7-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/source-146144567
                  .

                     (8)

                        Apspriešanās periods: no 2020. gada 10. janvāra līdz 20. februārim;
                  https://rohs.exemptions.oeko.info/
                  .

                     (9)

                        Vajadzīgo administratīvo pasākumu saraksts ir pieejams
                  Komisijas vietnē
                  . Tas, kādā procedūras posmā ir katra deleģētā akta projekts, ir redzams Deleģēto aktu starpiestāžu reģistrā vietnē
                  https://webgate.ec.europa.eu/regdel/#/home
                  .

                     (10)

                        OV L 174, 1.7.2011., 88. lpp.

                     (11)

                        Komisijas Deleģētā direktīva (ES) 2015/863 (2015. gada 31. marts), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/65/ES II pielikumu groza attiecībā uz ierobežota izmantojuma vielu sarakstu (OV L 137, 4.6.2015., 10. lpp.).

                     (12)

                        Pētījuma galīgo ziņojumu (Pack 17) sk.
                  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/df0ab036-8b52-11ea-812f-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/source-146143357
                  .

                     (13)

                        Pētījuma galīgo ziņojumu (Pack 20) sk.
                  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/185e9d5b-d5fc-11ea-adf7-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/source-146144567
                  .

                     (14)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1907/2006 (2006. gada 18. decembris), kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.).

    ---documentbreak---

               PIELIKUMS

               Direktīvas 2011/65/ES IV pielikumā pievieno šādu 46. ierakstu:

                        “46.

                        Bis(2-etilheksil)ftalāts (DEHP) MRI detektorspoļu plastmasas detaļās.

                        Termiņš beidzas 2024. gada 1. janvārī.”


title: KOMISIJAS DELEĢĒTĀ DIREKTĪVA (ES)…/… ar ko Direktīvu 2010/43/ES groza attiecībā uz ilgtspējas riskiem un ilgtspējas faktoriem, kas jāņem vērā attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU)

text:
               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.DELEĢĒTĀ AKTA KONTEKSTS

               Šī direktīva ir daļa no plašākas Komisijas iniciatīvas par ilgtspējīgu attīstību. Tā veido pamatu ES satvaram, kurā ilgtspējas apsvērumi ir finanšu sistēmas pamatā, lai atbalstītu Eiropas ekonomikas pārveidošanu par zaļāku, noturīgāku un aprites sistēmu saskaņā ar Eiropas zaļā kursa
                  1
                mērķiem.

               Pēc tam, kad 2016. gadā tika pieņemts Parīzes nolīgums par klimata pārmaiņām un Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) programma 2030. gadam, Komisija Rīcības plānā: ilgtspējīgas izaugsmes finansēšana
                  2
                paziņoja nodomu precizēt ilgtspējas integrēšanu tā dēvētajos fiduciārajos pienākumos nozaru tiesību aktos. Paziņojumā “Eiropas zaļais kurss” apliecināts, ka vajadzīgi ilgtermiņa signāli, lai finanšu un kapitāla plūsmas virzītu uz zaļajām investīcijām un novērstu aktīvu kļūšanu par balastu. Šī deleģētā direktīva veicinās šā konkrētā mērķa sasniegšanu.

               Ar Komisijas Direktīvu 2010/43/ES
                  3
                īsteno Direktīvu 2009/65/EK
                  4
               , cita starpā sīkāk precizējot organizatoriskās prasības, interešu konfliktu veidu identificēšanu, profesionālo ētiku un riska pārvaldību PVKIU pārvaldības sabiedrībām. Ar šo direktīvu groza Komisijas Direktīvu 2010/43/ES. Tajā ir precizētas prasības pārvaldības sabiedrībām attiecībā uz ilgtspējas risku un ilgtspējas jautājumu integrāciju.

               Šīs direktīvas pamatā ir Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes (EVTI) galīgais ziņojums par tehniskajām konsultācijām
                  5
               . Tehniskajās konsultācijās secināts, ka ir vajadzīgi papildu precizējumi attiecībā uz ilgtspējas risku un ilgtspējas faktoru integrēšanu Direktīvā 2010/43/ES, un šajā sakarā ir apzināti konkrēti noteikumi.

               Ar šo direktīvu precizē pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu (PVKIU) pašreizējo pienākumu integrēt ilgtspējas riskus. Precizējums neievieš dažādu risku pakāpes. Ar šo direktīvu arī precizē regulas ietekmi uz tādas informācijas atklāšanu finanšu pakalpojumu nozarē, kas saistīta ar ilgtspēju, proti, gadījumiem, kad PVKIU pārvaldības sabiedrības atklāj informāciju par to, kā tiek ņemta vērā negatīva ilgtspējas ietekme.

               Šī direktīva un citi nozaru deleģētie akti, ar kuriem pielāgo noteikumus par fiduciārajiem pienākumiem un piemērotības pārbaudi, vēl vairāk pastiprina regulu par tādas informācijas atklāšanu finanšu pakalpojumu nozarē, kas saistīta ar ilgtspēju
                  6
               , regulu par ES klimata pārejas etaloniem, Parīzes nolīgumam pielāgotiem ES etaloniem un tādas informācijas atklāšanu par etaloniem, kas saistīta ar ilgtspēju
                  7
               , un regulu par ES taksonomiju ilgtspējīgām darbībām
                  8
               . Ar šiem noteikumiem ilgtspējas apsvērumus konsekventi integrē ieguldījumu, konsultāciju un informācijas atklāšanas procesos dažādās nozarēs. Tie nostiprina vidiskos, sociālos un pārvaldības (ilgtspējas) apsvērumus finanšu sistēmas centrā, lai palīdzētu pārveidot Eiropas ekonomiku par videi nekaitīgāku, mazoglekļa, noturīgāku, resursu ziņā efektīvāku un aprites sistēmu.

               2.PIRMS AKTA PIEŅEMŠANAS NOTIKUSĪ APSPRIEŠANĀS

               Komisija 2018. gada 24. jūlijā lūdza EVTI sniegt tehniskas konsultācijas par iespējamiem grozījumiem deleģētajos aktos, kas jāpieņem saskaņā ar Direktīvu 2009/65/EK, attiecībā uz ilgtspējas risku un ilgtspējas faktoru integrāciju.

               EVTI 2019. gada 30. aprīlī publicēja savu galīgo ziņojumu par Komisijai sniegtajām tehniskajām konsultācijām. Konsultācijās tika ņemti vērā viedokļi, ko ieinteresētās personas pauda sabiedriskajā apspriešanā laikposmā no 2018. gada 19. decembra līdz 2019. gada 19. februārim. Tajā ietverta izmaksu un ieguvumu analīze. Turklāt EVTI 2019. gada 4. februārī rīkoja atklātu uzklausīšanu, lai iegūtu papildu atsauksmes. Notika arī apspriešanās ar Vērtspapīru un tirgu nozares ieinteresēto personu grupu.

               Komisijas dienesti 2019. gada 22. novembrī uzsāka apspriešanos ar dalībvalstīm; notika arī pienācīga apspriešanās ar Eiropas Vērtspapīru komitejas ekspertu grupu.

               Saskaņā ar labāka regulējuma principiem priekšlikuma projekts tika publicēts apspriešanai no 2020. gada 8. jūnija līdz 2020. gada 6. jūlijam. Pēc atsauksmju pienācīgas izskatīšanas paskaidrojuma raksta tekstā tika ieviesti papildu grozījumi.

               3.DELEĢĒTĀ AKTA JURIDISKIE ASPEKTI

               Šīs direktīvas juridiskais pamats ir izklāstīts Direktīvas 2009/65/EK 12. panta 3. punktā, 14. panta 2. punktā un 51. panta 4. punktā.

               Šī direktīva ietver šādus grozījumus Direktīvā 2010/43/ES:

               Regulas 1. panta 1. punktā ir sniegta “ilgtspējas risku” definīcija, kas ir saskaņota ar “ilgtspējas risku” definīciju Regulas (ES) 2019/2088 2. panta 22. punktā.

               Ar 1. panta 2. punktu Direktīvas 2010/43/ES par vispārējām prasībām attiecībā uz procedūrām un organizāciju 4. panta 1. punkta pirmajā daļā tiek integrēts pārvaldības sabiedrībām adresētais pienākums ņemt vērā ilgtspējas riskus.

               Direktīvas 1. panta 3. punktā noteikts, ka pārvaldības sabiedrībām ir jāsaglabā vajadzīgie resursi un zināšanas, lai efektīvi integrētu ilgtspējas riskus, grozot Direktīvas 2010/43/ES 5. pantu.

               1. panta 4. punktā ir noteikts, ka ieguldījumu sabiedrības integrē ilgtspējas riskus, ņemot vērā proporcionalitātes principu.

               Ar 1. panta 5. punktu nodrošina, ka pārvaldības sabiedrības augstākā vadība ir atbildīga par ilgtspējas risku integrāciju.

               1. panta 6. punktā ir noteikts, ka interešu konfliktu identificēšanā ir jāiekļauj arī tie interešu konfliktu veidi, kas var rasties ilgtspējas risku integrācijas rezultātā.

               1. panta 7. punkts ietver ilgtspējas risku apsvēršanu kvalitatīvā vai kvantitatīvā ziņā uzticamības pārbaudes prasībās saskaņā ar Direktīvas 2010/43/ES 23. pantu. Ja pārvaldības sabiedrības vai attiecīgā gadījumā ieguldījumu sabiedrības apsver ieguldījumu lēmumu svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem, uzticamības pārbaudes prasībās arī tie ir pienācīgi jāņem vērā.

               1. panta 8. punktā ir precizēts, ka riska pārvaldības politikā saskaņā ar Direktīvas 2010/43/ES 38. pantu ir jāņem vērā arī PVKIU pakļautība ilgtspējas riskiem.

               KOMISIJAS DELEĢĒTĀ DIREKTĪVA (ES)…/…

               (21.4.2021),

               ar ko Direktīvu 2010/43/ES groza attiecībā uz ilgtspējas riskiem un ilgtspējas faktoriem, kas jāņem vērā attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU)

               (Dokuments attiecas uz EEZ)

               EIROPAS KOMISIJA,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/65/EK (2009. gada 13. jūlijs) par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvu ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU)
                  9
                un jo īpaši tās 12. panta 3. punktu, 14. panta 2. punktu un 51. panta 4. punktu,

               tā kā:

               (1)Pārejai uz mazoglekļa, ilgtspējīgāku, resursu ziņā efektīvāku un aprites ekonomiku, kas atbilst ilgtspējīgas attīstības mērķiem, ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu Savienības ekonomikas ilgtermiņa konkurētspēju. Savienība 2016. gadā noslēdza Parīzes nolīgumu
                  10
               . Parīzes nolīguma 2. panta 1. punkta c) apakšpunktā ir noteikts mērķis stiprināt reakciju uz klimata pārmaiņām, cita starpā saskaņojot finanšu plūsmas ar virzību uz zemu siltumnīcefekta gāzu emisiju līmeni un pret klimata pārmaiņām noturīgu attīstību.

               (2)Atzīstot šo problēmu, Komisija 2019. gada decembrī nāca klajā ar Eiropas zaļo kursu
                  11
               . Minētais zaļais kurss ir jauna izaugsmes stratēģija, kuras mērķis ir pārveidot Savienību par taisnīgu un labklājīgu sabiedrību ar mūsdienīgu, resursefektīvu un konkurētspējīgu ekonomiku, kurā siltumnīcefekta gāzu neto emisijas, sākot no 2050. gada, būtu nulle un ekonomiskā izaugsme būtu atsaistīta no resursu patēriņa. Lai sasniegtu šo mērķi, ieguldītājiem jādod skaidri signāli attiecībā uz viņu ieguldījumiem, lai novērstu aktīvu kļūšanu par balastu un piesaistītu ilgtspējīgu finansējumu.

               (3)Komisija 2018. gada martā publicēja savu rīcības plānu “Ilgtspējīgas izaugsmes finansēšana”
                  12
               , ar ko izveido vērienīgu un visaptverošu stratēģiju attiecībā uz ilgtspējīgu finansējumu. Viens no rīcības plānā minētajiem mērķiem ir pārorientēt kapitāla plūsmas uz ilgtspējīgākiem ieguldījumiem, lai panāktu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi. Ietekmes novērtējums, kas bija pamatā turpmākajām likumdošanas iniciatīvām, kuras tika publicētas 2018. gada maijā
                  13
               , liecināja par nepieciešamību precizēt, ka pārvaldības sabiedrībām, pildot savus pienākumus pret ieguldītājiem, būtu jāņem vērā ilgtspējas faktori. Tāpēc pārvaldības sabiedrībām būtu pastāvīgi jānovērtē ne tikai visi attiecīgie finanšu riski, bet arī visi attiecīgie ilgtspējas riski, kā minēts Regulā (ES) 2019/2088, kuri, ja tādi rodas, varētu radīt faktisku vai iespējamu būtisku negatīvu ietekmi uz ieguldījuma vērtību. Komisijas Direktīvā 2010/43/ES
                  14
                nav skaidras atsauces uz ilgtspējas riskiem. Šā iemesla dēļ un lai nodrošinātu, ka iekšējās procedūras un organizatoriskā kārtība tiek pienācīgi īstenota un ievērota, ir jāprecizē, ka pārvaldības sabiedrību procesi, sistēmas un iekšējā kontrole atspoguļo ilgtspējas riskus un ka minēto risku analīzei ir nepieciešamas tehniskās spējas un zināšanas.

               (4)Lai novērstu nevienlīdzīgus konkurences apstākļus pārvaldības sabiedrībām un ieguldījumu sabiedrībām, kas nav izraudzījušās pārvaldības sabiedrību, un lai izvairītos no saistītas sadrumstalotības, nekonsekvences un neparedzamības iekšējā tirgus darbībā, noteikumi par ilgtspējas risku integrāciju būtu jāpiemēro arī ieguldījumu sabiedrībām, ņemot vērā proporcionalitātes principu.

               (5)Lai uzturētu augstus ieguldītāju aizsardzības standartus, pārvaldības sabiedrībām, identificējot interešu konfliktu veidus, kuru pastāvēšana var kaitēt PVKIU interesēm, būtu jāietver interešu konflikti, kas var rasties, ilgtspējas riskus integrējot to procesos, sistēmās un iekšējā kontrolē. Šie konflikti var ietvert konfliktus, kas izriet no attiecīgo darbinieku atalgojuma vai personīgiem darījumiem, interešu konfliktus, kas varētu izraisīt zaļmaldināšanu, ieguldījumu stratēģiju maldinošu pārdošanu vai nepareizu atspoguļojumu, un interešu konfliktus starp dažādiem PVKIU, kurus pārvalda viena un tā pati pārvaldības sabiedrība.

               (6)Saskaņā ar Regulu (ES) 2019/2088 pārvaldības vai ieguldījumu sabiedrībām, kurām ir pienākums ņemt vērā ieguldījumu lēmumu svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem vai brīvprātīgi ņemt vērā šo svarīgāko negatīvo ietekmi, ir pienākums atklāt informāciju par to, kā to uzticamības pārbaudes politikā ir ņemta vērā šī svarīgākā negatīvā ietekme. Lai nodrošinātu konsekvenci starp Regulu (ES) 2019/2088 un Direktīvu 2010/43/ES, minētais pienākums būtu jāatspoguļo Direktīvā 2010/43/ES.

               (7)Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Direktīva 2010/43/ES,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

               1. pants

               Grozījumi Direktīvā 2010/43/ES

               Direktīvu 2010/43/ES groza šādi:

               (1)direktīvas 3. pantam pievieno šādu 11. un 12. punktu:

               “11.
                     “ilgtspējas risks” ir ilgtspējas risks, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/2088* 2. panta 22. punktā;

               12.
                     “ilgtspējas faktori” ir ilgtspējas faktori, kā definēts Regulas (ES) 2019/2088 2. panta 24. punktā.

               _________________________________________________________________________

               *
                     Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/2088 (2019. gada 27. novembris) par informācijas atklāšanu, kas saistīta ar ilgtspēju, finanšu pakalpojumu nozarē (OV L 317, 9.12.2019., 1. lpp.).”;

               (2)direktīvas 4. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:

               “Dalībvalstis nodrošina, ka pārvaldības sabiedrības, izpildot pirmajā daļā noteiktās prasības, ņem vērā ilgtspējas riskus.”;

               (3)direktīvas 5. pantam pievieno šādu 5. punktu:

               “5.
                     Dalībvalstis nodrošina, ka 1., 2. un 3. punktā minētajos nolūkos pārvaldības sabiedrības uztur vajadzīgos resursus un kompetenci, lai efektīvi integrētu ilgtspējas riskus.”;

               (4)iekļauj šādu 5.a pantu:

               “5.a pants

               Ieguldījumu sabiedrību pienākums integrēt ilgtspējas riskus PVKIU pārvaldībā

               Dalībvalstis nodrošina, ka ieguldījumu sabiedrības integrē ilgtspējas riskus PVKIU pārvaldībā, ņemot vērā ieguldījumu sabiedrību darbības būtību, apjomu un sarežģītību.”;

               (5)direktīvas 9. panta 2. punktam pievieno šādu g) apakšpunktu:

               “g)
                     ir atbildīga par ilgtspējas risku integrēšanu a) līdz f) apakšpunktā minētajās darbībās.”;

               (6)direktīvas 17. pantam pievieno šādu 3. punktu:

               “3.
                     Dalībvalstis nodrošina, ka gadījumos, kad pārvaldības sabiedrības identificē interešu konfliktu veidus, kuru pastāvēšana var kaitēt PVKIU interesēm, minētās pārvaldības sabiedrības ietver minētos interešu konfliktu veidus, kas var rasties, ilgtspējas riskus integrējot to procesos, sistēmās un iekšējā kontrolē.”;

               (7)direktīvas 23. pantam pievieno šādu 5. un 6. punktu:

               “5.
                     Dalībvalstis pieprasa, lai pārvaldības sabiedrības, izpildot 1. līdz 4. punktā noteiktās prasības, ņemtu vērā ilgtspējas riskus.

               6.
                     Dalībvalstis nodrošina, ka gadījumos, kad pārvaldības sabiedrības vai attiecīgā gadījumā ieguldījumu sabiedrības apsver ieguldījumu lēmumu svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem, kā aprakstīts Regulas (ES) 2019/2088 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā vai kā prasīts minētās regulas 4. panta 3. vai 4. punktā, minētās pārvaldības sabiedrības vai ieguldījumu sabiedrības ņem vērā šādu svarīgāko negatīvo ietekmi, izpildot šā panta 1. līdz 4. punktā noteiktās prasības.”;

               (8)direktīvas 38. panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

               “Riska pārvaldības politikā ietver procedūras, kas vajadzīgas, lai pārvaldības sabiedrība varētu novērtēt katra pārvaldītā PVKIU tirgus, likviditātes, ilgtspējas un darījumu partnera risku un visus pārējos riskus, tostarp operacionālo risku, kuri var būt būtiski katram PVKIU, ko tā pārvalda.”.

               2. pants

               Transponēšana

               1.Dalībvalstis vēlākais līdz [PB: lūgums ievietot datumu – vienpadsmitā mēneša pēdējā diena pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī] pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto noteikumu tekstus.

               Tās piemēro minētos pasākumus no [PB: lūgums ievietot datumu – divpadsmitā mēneša pirmā diena pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī].

               Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

               2.Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

               3. pants

               Stāšanās spēkā

               Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               4. pants

               Adresāti

               Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

               Briselē, 21.4.2021

                     Komisijas vārdā —

                     priekšsēdētāja
                     Ursula VON DER LEYEN

                     (1)

                        Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai. “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019)640 final).

                     (2)

                        Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Centrālajai bankai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Rīcības plāns: ilgtspējīgas izaugsmes finansēšana” (COM(2018)097 final).

                     (3)

                        Komisijas Direktīva 2010/43/ES (2010. gada 1. jūlijs), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/65/EK attiecībā uz organizatoriskajām prasībām, interešu konfliktiem, profesionālo ētiku, riska pārvaldību un starp depozitāriju un pārvaldības sabiedrību noslēdzamās vienošanās saturu (OV L 176, 10.7.2010., 42. lpp.).

                     (4)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/65/EK (2009. gada 13. jūlijs) par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (OV L 302, 17.11.2009., 32. lpp.).

                     (5)

                        Galīgais ziņojums – EVTI tehniskās konsultācijas Eiropas Komisijai par ilgtspējas risku un faktoru integrēšanu PVKIU direktīvā un AIFPD (ESMA34-45-688).

                     (6)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/2088 (2019. gada 27. novembris) par informācijas atklāšanu, kas saistīta ar ilgtspēju, finanšu pakalpojumu nozarē (OV L 317, 9.12.2019., 1. lpp.).

                     (7)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/2089 (2019. gada 27. novembris), ar ko groza Regulu (ES) 2016/1011 attiecībā uz ES klimata pārejas etaloniem, Parīzes nolīgumam pielāgotiem ES etaloniem un ar ilgtspēju saistītu informācijas atklāšanu attiecībā uz etaloniem (OV L 317, 9.12.2019., 17. lpp.).

                     (8)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai (vel nav publicēta).

                     (9)

                        OV L 302, 17.11.2009., 32. lpp.

                     (10)

                        Padomes Lēmums (ES) 2016/1841 (2016. gada 5. oktobris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros pieņemto Parīzes nolīgumu (OV L 282, 19.10.2016., 4. lpp.).

                     (11)

                        COM(2019) 640 final.

                     (12)

                        COM(2018) 97 final.

                     (13)

                        SWD(2018) 264 final.

                     (14)

                        Komisijas Direktīva 2010/43/ES (2010. gada 1. jūlijs), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/65/EK attiecībā uz organizatoriskajām prasībām, interešu konfliktiem, profesionālo ētiku, riska pārvaldību un starp depozitāriju un pārvaldības sabiedrību noslēdzamās vienošanās saturu (OV L 176, 10.7.2010., 42. lpp.).


title: KOMISIJAS DELEĢĒTĀ DIREKTĪVA (ES)…/… ar ko Deleģēto direktīvu (ES) 2017/593 groza attiecībā uz ilgtspējas faktoru integrēšanu produktu pārvaldības pienākumos

text:
               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.DELEĢĒTĀ AKTA KONTEKSTS

               Šī direktīva ir daļa no plašākas Komisijas iniciatīvas par ilgtspējīgu attīstību. Tā veido pamatu ES satvaram, kurā ilgtspējas apsvērumi ir finanšu sistēmas pamatā, lai atbalstītu Eiropas ekonomikas pārveidošanu par zaļāku, noturīgāku un aprites sistēmu saskaņā ar Eiropas zaļā kursa
                  1
                mērķiem.

               Pēc tam, kad 2016. gadā tika pieņemts Parīzes nolīgums par klimata pārmaiņām un Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) programma 2030. gadam, Komisija Rīcības plānā: ilgtspējīgas izaugsmes finansēšana
                  2
                paziņoja nodomu precizēt ilgtspējas integrēšanu tā dēvētajos fiduciārajos pienākumos nozaru tiesību aktos. Paziņojumā “Eiropas zaļais kurss” apliecināts, ka vajadzīgi ilgtermiņa signāli, lai finanšu un kapitāla plūsmas virzītu uz zaļajām investīcijām un novērstu aktīvu kļūšanu par balastu. Šī deleģētā direktīva veicinās šā konkrētā mērķa sasniegšanu.

               Komisijas Deleģētā direktīva (ES) 2017/593
                  3
                papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES
                  4
                (FITD II), cita starpā sīkāk precizējot produktu pārvaldības prasības. Ar šo direktīvu groza Komisijas Deleģēto direktīvu (ES) 2017/593
                  5
                divos veidos.

               Saskaņā ar spēkā esošo FITD II regulējumu ieguldījumu brokeru sabiedrība, kas pārdošanas klientiem nolūkā izstrādā finanšu instrumentus, uztur, īsteno un pārskata katra finanšu instrumenta apstiprināšanas un izstrādāto finanšu instrumentu būtiskas pielāgošanas procesu, pirmās tā pārdošanas vai izplatīšanas klientiem. Produktu apstiprināšanas procesā precizē katra finanšu instrumenta attiecīgās klientu kategorijas konkrēto galaklientu mērķtirgu un nodrošina, lai visi konkrētajā mērķtirgū pastāvošie attiecīgie riski tiktu novērtēti un lai paredzētā izplatīšanas stratēģija atbilstu konkrētajam mērķtirgum
                  6
               . Turklāt FITD II 24. panta 2. punktā ir noteikts, ka ieguldījumu brokeru sabiedrībai, kas pārdošanas klientiem nolūkā izstrādā finanšu instrumentus, ir jānodrošina, lai šie finanšu instrumenti apmierinātu konkrētā mērķtirgus attiecīgās klientu kategorijas galaklientu vajadzības un finanšu instrumentu izplatīšanas stratēģija atbilstu konkrētajam mērķtirgum, un ieguldījumu brokeru sabiedrība veic saprātīgus pasākumus, garantējot finanšu instrumentu izplatīšanu konkrētā mērķtirgū. Deleģētās direktīvas (ES) 2017/593 III nodaļā ir izklāstīta sīkāka informācija par produktu pārraudzības un pārvaldības procesu gan izstrādātājiem, gan izplatītājiem.

               Nosacījumi mērķtirgus identificēšanai Deleģētajā direktīvā 2017/593, kas pieņemta saskaņā ar FITD II 16. panta 12. punktu un 24. panta 13. punktu, vēl skaidri nenosaka sīkāku informāciju par to, kā ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas izstrādā finanšu instrumentus, un to izplatītāji integrē ilgtspējas faktorus un ar ilgtspēju saistītus mērķus. Šajā direktīvā ir precizēts, ka produktu pārraudzības un pārvaldības procesā būtu jāņem vērā ilgtspējas faktorus un ar ilgtspēju saistītus mērķus.

               Ar šo direktīvu un citiem nozares deleģētajiem aktiem, ar kuriem pielāgo noteikumus par fiduciārajiem pienākumiem un kuri tika pieņemti vienlaikus, arī pastiprina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/2088
                  7
               , Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/2089
                  8
                un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2020/852
                  9
               . Ar šiem noteikumiem ilgtspējas apsvērumus konsekventi integrē ieguldījumu, konsultāciju un informācijas atklāšanas procesos dažādās nozarēs. Tie nostiprina vidiskos, sociālos un pārvaldības (ilgtspējas) apsvērumus finanšu sistēmas centrā, lai palīdzētu pārveidot Eiropas ekonomiku par videi nekaitīgāku, mazoglekļa, noturīgāku, resursu ziņā efektīvāku un aprites sistēmu.

               Šī direktīva ir balstīta uz FITD II 16. panta 3. punktā un 24. panta 13. punktā noteikto pilnvarojumu.

               2.PIRMS AKTA PIEŅEMŠANAS NOTIKUSĪ APSPRIEŠANĀS

               2016. gada decembrī Komisija izveidoja augsta līmeņa ekspertu grupu (ALEG) ilgtspējīga finansējuma jautājumos, lai palīdzētu izstrādāt Savienības stratēģiju attiecībā uz ilgtspējīgu finansējumu, sniedzot ieteikumus. 2017. gada jūlija vidū ALEG publicēja starpposma ziņojumu “Ilgtspējīgas Eiropas ekonomikas finansēšana” un nāca klajā ar nobeiguma ziņojumu ieinteresēto personu pasākumā 2017. gada 18. jūlijā, kam sekoja apspriešanas anketas.

               Atsauksmju pārskatā, kas tika publicēts kopā ar ALEG nobeiguma ziņojumu par Ilgtspējīgas Eiropas ekonomikas finansēšanu 2018. gada 31. janvārī, tika apkopotas respondentu atbildes. Savā nobeiguma ziņojumā ALEG iesaka “pieprasīt ieguldījumu konsultantiem, lai, sniedzot ikdienas finanšu konsultācijas, tie jautātu par privāto ieguldītāju vēlmēm attiecībā uz to ieguldījumu ilgtspējīgu ietekmi, un tās ņemtu vērā”. Tā arī ieteica “apspriest ilgtermiņa un ilgtspējas risku novēršanas pārvaldību”.

               Komisija 2018. gada martā nosūtīja mērķvirzītu anketu par vides, sociālo un pārvaldības apsvērumu iekļaušanu piemērotības novērtējumā. Apspriešanas rezultāti liecināja, ka tikai neliela daļa klientu aktīvi interesējas par ilgtspējas jautājumiem konsultāciju procesā. Daži no iemesliem ir šādi: i) pieejamā informācija par finanšu instrumentiem, kas saistīti ar ilgtspēju, nav pārredzama; ii) esošajos dokumentos zaļmaldināšanas risks ir augsts; un iii) trūkst izglītības par tās ietekmi uz risku un rezultativitāti. Šķiet, ka tikai retos gadījumos klienti konsultācijas procesa laikā sistemātiski interesējas par ilgtspējas faktoriem.

               Komisija lūdza EVTI sniegt tehniskus ieteikumus par iespējamiem grozījumiem deleģētajos aktos, kas jāpieņem saskaņā ar FITD II, attiecībā uz ilgtspējas risku un ilgtspējas faktoru integrāciju organizatorisko prasību, darbības apstākļu, riska pārvaldības un mērķtirgus novērtējuma jomās.

               Komisija savās pilnvarās uzsvēra, ka izmaiņas mērķtirgus definīcijā nenoved pie maldinošas pārdošanas prakses, piemēram, skaidri identificējot ieguldījumu mērķus un ilgtspējas ierobežojumus. Turklāt Komisija atkārtoti apstiprināja, ka būtu jāsaglabā iespēja identificēt mērķtirgu klientiem bez mērķiem, kas saistīti ar ilgtspēju.

               EVTI 2019. gada 30. aprīlī publicēja “Galīgo ziņojumu par ilgtspējas risku un faktoru integrēšanu FITD II”. Ieteikumos tika ņemti vērā viedokļi, ko ieinteresētās personas pauda sabiedriskajā apspriešanā laikposmā no 2018. gada 19. decembra līdz 2019. gada 19. februārim. Tajos ietverta izmaksu un ieguvumu analīze. Turklāt EVTI 2019. gada 4. februārī rīkoja atklātu uzklausīšanu, lai iegūtu papildu atsauksmes. Notika arī apspriešanās ar Vērtspapīru un tirgu nozares ieinteresēto personu grupu. Šajā ziņojumā aplūkota ilgtspējas risku un faktoru integrācija ieguldījumu brokeru sabiedrību organizatoriskajās prasībās un produktu pārvaldības un pārraudzības struktūrās. Ieteikumi par produktu pārvaldības un pārraudzības struktūrām, kurus EVTI sagatavoja un par kuriem tā publiski apspriedās, tika integrēti šajā deleģētās direktīvas projektā.

               Saskaņā ar labāka regulējuma principiem šis priekšlikuma projekts tika publicēts apspriešanai no 2020. gada 8. jūnija līdz 2020. gada 6. jūlijam. Pēc atsauksmju pienācīgas izskatīšanas tekstā tika ieviesti papildu grozījumi.

               3.DELEĢĒTĀ AKTA JURIDISKIE ASPEKTI

               Šīs direktīvas juridiskais pamats ir izklāstīts Direktīvas 2014/65/ES 16. panta 12. punktā un 24. panta 13. punktā.

               Šis deleģētās direktīvas projekts ietver šādus grozījumus Deleģētajā direktīvā (ES) 2017/593:

               Direktīvas 1. panta mērķis ir precizēt, ka izstrādātājiem, nosakot klienta(-u) veidu(-us), kura(-u) vajadzībām, īpašībām un mērķiem finanšu instruments atbilst, būtu pienācīgi jāņem vērā ar ilgtspēju saistīti mērķi. Turklāt mērķtirgus novērtējumam, ņemot vērā attiecīgā produkta riska/peļņas profilu un produkta īpašības, būtu jāaptver arī instrumenta mērķis – ilgtspējīgi ieguldījumi vai vides vai sociālie raksturlielumi. Saistībā ar šo pārskatīšanu izstrādātājiem būtu arī skaidri jāņem vērā klientu mērķi, kas saistīti ar ilgtspēju.

               Turklāt izstrādātājiem būtu jāatklāj informācija par finanšu instrumentu ilgtspējas faktoriem pārredzamā veidā, kas ļautu ieguldījumu brokeru sabiedrībām  iesaistīties dialogā ar klientiem vai potenciālajiem klientiem, lai gūtu pietiekami detalizētu izpratni par klientu individuālajām vēlmēm ilgtspējas jomā saskaņā ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2017/565
                  10
               . Attiecībā uz ilgtspējīgiem ieguldījumiem negatīva mērķa tirgus noteikšana nebūs nepieciešama.

               Direktīvas 2. pantā atspoguļotas minētās prasības izplatītājiem.

               Visbeidzot, direktīvas 3. pantā ir noteikts ierosinātās direktīvas piemērošanas datums, tostarp 12 mēnešu pārejas periods.

               KOMISIJAS DELEĢĒTĀ DIREKTĪVA (ES)…/…

               (21.4.2021),

               ar ko Deleģēto direktīvu (ES) 2017/593 groza attiecībā uz ilgtspējas faktoru integrēšanu produktu pārvaldības pienākumos

               (Dokuments attiecas uz EEZ)

               EIROPAS KOMISIJA,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes  Direktīvu 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/EK un Direktīvu 2011/61/ES
                  11
                un jo īpaši tās 16. panta 12. punktu un 24. panta 13. punktu,

               tā kā:

               (1)Pārejai uz mazoglekļa, ilgtspējīgāku, resursu ziņā efektīvāku un aprites ekonomiku, kas atbilst ilgtspējīgas attīstības mērķiem, ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu Savienības ekonomikas ilgtermiņa konkurētspēju. Savienība 2016. gadā noslēdza Parīzes nolīgumu
                  12
               . Parīzes nolīguma 2. panta 1. punkta c) apakšpunktā ir noteikts mērķis stiprināt reakciju uz klimata pārmaiņām, cita starpā saskaņojot finanšu plūsmas ar virzību uz zemu siltumnīcefekta gāzu emisiju līmeni un pret klimata pārmaiņām noturīgu attīstību.

               (2)Atzīstot šo problēmu, Komisija 2019. gada decembrī nāca klajā ar Eiropas zaļo kursu
                  13
               . Zaļais kurss ir jauna izaugsmes stratēģija, kuras mērķis ir pārveidot Savienību par taisnīgu un labklājīgu sabiedrību ar mūsdienīgu, resursefektīvu un konkurētspējīgu ekonomiku, kurā siltumnīcefekta gāzu neto emisijas, sākot no 2050. gada, būtu nulle un ekonomiskā izaugsme būtu atsaistīta no resursu patēriņa. Lai sasniegtu šo mērķi, ieguldītājiem jādod skaidri signāli attiecībā uz viņu ieguldījumiem, lai novērstu aktīvu kļūšanu par balastu un piesaistītu ilgtspējīgu finansējumu.

               (3)Komisija 2018. gada martā publicēja savu rīcības plānu “Ilgtspējīgas izaugsmes finansēšana”
                  14
               , ar ko izveido vērienīgu un visaptverošu stratēģiju attiecībā uz ilgtspējīgu finansējumu. Viens no rīcības plānā minētajiem mērķiem ir pārorientēt kapitāla plūsmas uz ilgtspējīgākiem ieguldījumiem, lai panāktu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi.

               (4)Rīcības plāna pareiza īstenošana veicina ieguldītāju pieprasījumu pēc ilgtspējīgiem ieguldījumiem. Tāpēc ir jāprecizē, ka ilgtspējas faktori un ar ilgtspēju saistīti mērķi būtu jāņem vērā produktu pārvaldības prasībās, kas izklāstītas Komisijas Deleģētajā direktīvā (ES) 2017/593
                  15
               .

               (5)Ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kas izstrādā un izplata finanšu instrumentus, ilgtspējas faktori būtu jāņem vērā katra finanšu instrumenta produkta apstiprināšanas procesā un citos produktu pārvaldības un pārraudzības pasākumos attiecībā uz katru finanšu instrumentu, ko paredzēts izplatīt klientiem, kuri meklē tādus finanšu instrumentus, kuriem ir ar ilgtspēju saistīts profils.

               (6)Ņemot vērā to, ka mērķtirgus būtu jānosaka pietiekami detalizētā līmenī, nebūtu jāpietiek ar vispārīgu paziņojumu par to, ka finanšu instrumentam ir ar ilgtspēju saistīts profils. Ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kas izstrādā un izplata finanšu instrumentus, būtu drīzāk jāprecizē, kurai klientu grupai ar mērķiem, kas saistīti ar ilgtspēju, ir paredzēts izplatīt šo finanšu instrumentu.

               (7)Lai nodrošinātu, ka finanšu instrumenti ar ilgtspējas faktoriem joprojām ir viegli pieejami arī tiem klientiem, kuriem nav vēlmju ilgtspējas jomā, ieguldījumu brokeru sabiedrībām nebūtu jāidentificē klientu grupas, kuru vajadzībām, īpatnībām un mērķiem finanšu instruments ar ilgtspējas faktoriem neatbilst.

               (8)Finanšu instrumenta ilgtspējas faktori būtu jāizklāsta pārredzamā veidā, lai izplatītājs varētu sniegt attiecīgo informāciju saviem klientiem vai potenciālajiem klientiem.

               (9)Tāpēc Deleģētā direktīva (ES) 2017/593 būtu attiecīgi jāgroza,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

               1. pants
               Grozījumi Deleģētajā direktīvā (ES) 2017/593

               Deleģēto direktīvu (ES) 2017/593 groza šādi:

               (1)direktīvas 1. pantam pievieno šādu 5. punktu:

               “5.
                     “ilgtspējas faktori” ir ilgtspējas faktori, kā definēts Regulas (ES) 2019/2088* 2. panta 24) punktā.

               _______________________________________________________________

               *Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/2088 (2019. gada 27. novembris) par informācijas atklāšanu, kas saistīta ar ilgtspēju, finanšu pakalpojumu nozarē (OV L 317, 9.12.2019., 1. lpp.).”;

               (2)direktīvas 9. pantu groza šādi:

               (a)panta 9. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

               “9.
                     Dalībvalstis pieprasa, lai ieguldījumu brokeru sabiedrības pietiekami detalizētā līmenī identificē potenciālo mērķtirgu katram finanšu instrumentam un precizē to klientu veidu(-us), kuru vajadzībām, īpatnībām un mērķiem, tostarp jebkuriem ar ilgtspēju saistītiem mērķiem, finanšu instruments atbilst. Šā procesa ietvaros sabiedrība identificē jebkādu klientu grupu(-as), kuru vajadzībām, īpatnībām un mērķiem finanšu instruments neatbilst, izņemot gadījumus, kad finanšu instrumentos tiek ņemti vērā ilgtspējas faktori. Ja ieguldījumu brokeru sabiedrības sadarbojas finanšu instrumenta izstrādē, ir jāidentificē tikai viena mērķtirgus vajadzības.”;

               (b)panta 11. punktu aizstāj ar šādu:

               “11.
                     Dalībvalstis pieprasa, lai ieguldījumu brokeru sabiedrības nosaka, vai finanšu instruments atbilst identificētajām mērķtirgus vajadzībām, īpatnībām un mērķiem, tostarp izpētot šādus elementus:

               (a)finanšu instrumenta riska/ienesīguma profils atbilst mērķtirgum;

               (b)finanšu instrumenta ilgtspējas faktori attiecīgā gadījumā atbilst mērķtirgum;

               (c)finanšu instrumenta izveidi virza iezīmes, kas nes labumu klientam, nevis darījumdarbības modelis, kas, lai tas būtu ienesīgs, balstās uz nelabvēlīgu iznākumu klientiem.”;

               (c)13. punktam pievieno šādu otro daļu:

               “Finanšu instrumenta ilgtspējas faktorus izklāsta pārredzamā veidā un sniedz izplatītājiem attiecīgo informāciju, lai pienācīgi ņemtu vērā jebkurus klienta vai potenciālā klienta ar ilgtspēju saistītos mērķus.”;

               (d)14. punktu aizstāj ar šādu:

               “14.
                     Dalībvalstis pieprasa, lai ieguldījumu brokeru sabiedrības regulāri pārskata finanšu instrumentus, kurus tās izstrādā, ņemot vērā visus gadījumus, kuri varētu būtiski ietekmēt apzinātā mērķtirgus iespējamo risku. Ieguldījumu brokeru sabiedrība apsver, vai finanšu instruments joprojām atbilst mērķtirgus vajadzībām, īpatnībām un mērķiem, tostarp jebkuriem ar ilgtspēju saistītiem mērķiem, un vai tas tiek izplatīts mērķtirgū vai sasniedz tos klientus, kuru vajadzībām, īpatnībām un mērķiem šis finanšu instruments neatbilst.”;

               (3)direktīvas 10. pantu groza šādi:

               (a)panta 2. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

               “2.
                     Dalībvalstis pieprasa ieguldījumu brokeru sabiedrībām ieviest atbilstošu produktu pārvaldības kārtību, lai nodrošinātu, ka produkti un pakalpojumi, ko tās plāno piedāvāt vai ieteikt, atbilst apzināta mērķtirgus vajadzībām, īpatnībām un mērķiem, tostarp jebkuriem ar ilgtspēju saistītiem mērķiem, un ka paredzētā izplatīšanas stratēģija atbilst apzinātajam mērķtirgum. Ieguldījumu brokeru sabiedrības attiecīgi apzina un izvērtē to klientu apstākļus un vajadzības, pie kuriem tās gatavojas galvenokārt vērsties, lai nodrošinātu, ka klientu intereses netiek apdraudētas komerciāla vai finansēšanas spiediena rezultātā. Šā procesa ietvaros ieguldījumu brokeru sabiedrības identificē visas klientu grupas, kuru vajadzībām, īpatnībām un mērķiem produkts vai pakalpojums neatbilst, izņemot gadījumus, kad finanšu instrumentos tiek ņemti vērā ilgtspējas faktori.”;

               (b)panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

               “5.
                     Dalībvalstis pieprasa, lai ieguldījumu brokeru sabiedrības regulāri pārskata to piedāvātos vai ieteiktos ieguldījumu produktus un sniegtos pakalpojumus, ņemot vērā visus gadījumus, kas varētu būtiski ietekmēt apzinātā mērķtirgus iespējamo risku. Brokeru sabiedrības novērtē vismaz to, vai produkts vai pakalpojums joprojām atbilst apzinātā mērķtirgus vajadzībām, īpatnībām un mērķiem, tostarp jebkuriem ar ilgtspēju saistītiem mērķiem, un vai paredzētā izplatīšanas stratēģija joprojām ir atbilstoša. Brokeru sabiedrības atkārtoti pārskata mērķtirgu un/vai atjaunina produktu pārvaldības kārtību, ja tām kļūst zināms, ka tās ir nepareizi apzinājušas konkrēta produkta vai pakalpojuma mērķtirgu vai ka produkts vai pakalpojums vairs neatbilst apzinātā mērķtirgus apstākļiem, piemēram, ja produkts kļūst nelikvīds vai ļoti svārstīgs sakarā ar izmaiņā tirgū.”.

               2. pants
               Transponēšana

               1.Dalībvalstis vēlākais līdz [OV: lūgums ievietot datumu – bez vienas dienas tieši 12 mēneši pēc šī deleģētā akta stāšanās spēkā] pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto noteikumu tekstus.

               Tās piemēro minētos pasākumus no [OV: lūgums ievietot datumu – tieši 15 mēneši pēc šī deleģētā akta stāšanās spēkā].

               Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

               2.Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

               3. pants
               Stāšanās spēkā

               Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               4. pants
               Adresāti

               Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

               Briselē, 21.4.2021

                     Komisijas vārdā —

                     priekšsēdētāja
                     Ursula VON DER LEYEN

                     (1)

                        Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai. “Eiropas zaļais kurss” [COM(2019)640 final].

                     (2)

                        Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Centrālajai bankai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Rīcības plāns: ilgtspējīgas izaugsmes finansēšana” [COM(2018)097 final].

                     (3)

                        Komisijas Deleģētā direktīva (ES) 2017/593 (2016. gada 7. aprīlis), ar ko attiecībā uz finanšu instrumentu un klientiem piederošu līdzekļu aizsardzību, produktu pārvaldības prasībām un noteikumiem, kurus piemēro maksu, komisijas naudas vai jebkādus finansiālu vai nefinansiālu labumu sniegšanai vai saņemšanai, papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES (OV L 87, 31.3.2017., 500. lpp.).

                     (4)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/ES un Direktīvu 2011/61/ES (OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.).

                     (5)

                        Komisijas Deleģētā direktīva (ES) 2017/593 (2016. gada 7. aprīlis), ar ko attiecībā uz finanšu instrumentu un klientiem piederošu līdzekļu aizsardzību, produktu pārvaldības prasībām un noteikumiem, kurus piemēro maksu, komisijas naudas vai jebkādus finansiālu vai nefinansiālu labumu sniegšanai vai saņemšanai, papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES (OV L 87, 31.3.2017., 500. lpp.).

                     (6)

                        Sk. FITD II 16. panta 3. punktu, bet arī FITD II 9. panta 3. punktu.

                     (7)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/2088 (2019. gada 27. novembris) par informācijas atklāšanu, kas saistīta ar ilgtspēju, finanšu pakalpojumu nozarē (OV L 317, 9.12.2019., 1. lpp.).

                     (8)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/2089 (2019. gada 27. novembris), ar ko groza Regulu (ES) 2016/1011 attiecībā uz ES klimata pārejas etaloniem, Parīzes nolīgumam pielāgotiem ES etaloniem un ar ilgtspēju saistītu informācijas atklāšanu attiecībā uz etaloniem (OV L 317, 9.12.2019., 17. lpp.).

                     (9)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/852 (2020. gada 18. jūnijs) par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai un ar kuru groza Regulu (ES) 2019/2088 (OV L 198, 22.6.2020., 13. lpp.).

                     (10)

                        Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/565 (2016. gada 25. aprīlis), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES attiecībā uz ieguldījumu brokeru sabiedrību organizatoriskām prasībām un darbības nosacījumiem un jēdzienu definīcijām minētās direktīvas mērķiem (OV L 87, 31.3.2017., 1. lpp.).

                     (11)

                        OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.

                     (12)

                        Padomes Lēmums (ES) 2016/1841 (2016. gada 5. oktobris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros pieņemto Parīzes nolīgumu (OV L 282, 19.10.2016., 1. lpp.).

                     (13)

                        COM(2019) 640 final.

                     (14)

                        COM(2018) 97 final.

                     (15)

                        Komisijas Deleģētā direktīva (ES) 2017/593 (2016. gada 7. aprīlis), ar ko attiecībā uz finanšu instrumentu un klientiem piederošu līdzekļu aizsardzību, produktu pārvaldības prasībām un noteikumiem, kurus piemēro maksu, komisijas naudas vai jebkādus finansiālu vai nefinansiālu labumu sniegšanai vai saņemšanai, papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES (OV L 87, 31.3.2017., 500. lpp.).


title: KOMISIJAS DELEĢĒTĀ DIREKTĪVA (ES)…/… ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/90/ES par kuģu aprīkojumu III pielikumu groza attiecībā uz standartu, kurš piemērojams laboratorijām, ko atbilstības novērtēšanas struktūras izmanto kuģu aprīkojuma atbilstības novērtēšanai

text:
               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.DELEĢĒTĀ AKTA KONTEKSTS

               Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 23. jūlija Direktīvā 2014/90/ES par kuģu aprīkojumu un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 96/98/EK (turpmāk “direktīva”), ir noteikts, ka “Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 37. pantu, lai atjauninātu atsauces uz III pielikumā minētajiem standartiem, kad kļūst pieejami jauni standarti”.

               Direktīvas III pielikumā noteikts, ka atbilstības novērtēšanas struktūrām, kas darbojas kā paziņotās struktūras attiecībā uz kuģu aprīkojumu, jānodrošina, ka testēšanas laboratorijas, kuras tiek izmantotas atbilstības novērtēšanai, atbilst standarta EN ISO/IEC 17025 prasībām.

               Standarts EN ISO/IEC 17025 ļauj laboratorijām pierādīt, ka tās darbojas kompetenti un nodrošina derīgus rezultātus, un tādējādi tas veicina uzticēšanos laboratoriju darbam.

               Standarta EN ISO/IEC 17025 jaunākā redakcija tika publicēta 2005. gadā, bet kopš tā laika ir notikušas tirgus apstākļu un tehnoloģijas izmaiņas. Tāpēc 2017. gadā Starptautiskā Standartizācijas organizācija (ISO) un Starptautiskā Elektrotehnikas komisija (IEC) publicēja jaunu standarta redakciju.

               ISO norāda, ka būtiskākās izmaiņas ir šādas.

               ·Standarta darbības joma ir pārskatīta, lai aptvertu visas laboratorijas darbības, tostarp testēšanu, kalibrēšanu un paraugu ņemšanu saistībā ar turpmāku kalibrēšanu un testēšanu.

               ·Standartam ir jauna struktūra, kas ļauj to saskaņot ar citiem spēkā esošiem ISO/IEC atbilstības novērtēšanas standartiem, piemēram, ISO/IEC 17000 sēriju par atbilstības novērtēšanu.

               ·Procesa pieeja tagad ir tāda pati kā jaunākos standartos, piemēram, ISO 9001 (kvalitātes pārvaldība), ISO 15189 (medicīnas laboratoriju kvalitāte) un ISO/IEC 17000 sērija (atbilstības novērtēšanas darbību standarti), uzsvaru liekot uz procesa rezultātiem, nevis tā uzdevumu un posmu detalizētu aprakstu.

               ·Standartā lielāka uzmanība pievērsta informācijas tehnoloģijām. Atzīstot to, ka rokasgrāmatas, reģistri un ziņojumi papīra formā pakāpeniski tiek aizstāti ar to elektroniskām versijām, standartā ir paredzēta datorsistēmu un elektronisku reģistru izmantošana un rezultātu un ziņojumu sagatavošana elektroniskā formā.

               ·Standartam pievienota jauna sadaļa, ar kuru tiek ieviests uz risku balstītas domāšanas jēdziens un kurā aprakstītas ar ISO 9001:2015 jauno redakciju “Kvalitātes pārvaldības sistēmas. Prasības” kopīgās iezīmes.

               ·Terminoloģija ir atjaunināta. Piemēram, veiktas izmaiņas Starptautiskajā metroloģijas vārdnīcā (VIM) un saskaņošana ar ISO/IEC terminoloģiju, kurā visiem atbilstības novērtēšanas standartiem ir vienots terminu un definīciju kopums.

               Šis standarta trešais izdevums (EN ISO/IEC 17025:2017) atceļ un aizstāj otro izdevumu (EN ISO/IEC 17025:2005), tāpēc direktīvā norādītā atsauce uz standartu būtu attiecīgi jāatjaunina.

               Ņemot vērā to, ka ierosināto izmaiņu darbības joma ir ierobežota, Komisija uzskata, ka nebūs vajadzīgi dalībvalstu paziņojumi par transponēšanas pasākumiem, kurus sniedz saskaņā ar Dalībvalstu un Komisijas 2011. gada 28. septembra kopīgo politisko deklarāciju par skaidrojošiem dokumentiem un kuros paskaidrota saikne starp direktīvas komponentiem un attiecīgajām valstu transponēšanas instrumentu daļām.

               2.PIRMS AKTA PIEŅEMŠANAS NOTIKUSĪ APSPRIEŠANĀS

               Apspriešanās ar ieinteresētajām personām notika Kuģu aprīkojuma darba grupas (E02653) 2020. gada 3. novembra sanāksmē, kurā piedalījās dalībvalstu kompetento iestāžu un ieinteresēto personu pārstāvji.

               Turklāt tika veikta apspriešanās ar plašu sabiedrību, šādā nolūkā rīkojot 4 nedēļas ilgu standarta sabiedrisko apspriešanu par deleģētajiem/īstenošanas aktiem.

               3.DELEĢĒTĀ AKTA JURIDISKIE ASPEKTI

               Ar deleģēto aktu direktīvas III pielikumā atsauci uz EN ISO/IEC 17025:2005 aizstāj ar atsauci uz pārskatīto standartu EN ISO/IEC 17025:2017.

               KOMISIJAS DELEĢĒTĀ DIREKTĪVA (ES)…/…

               (30.4.2021),

               ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/90/ES par kuģu aprīkojumu III pielikumu groza attiecībā uz standartu, kurš piemērojams laboratorijām, ko atbilstības novērtēšanas struktūras izmanto kuģu aprīkojuma atbilstības novērtēšanai

               (Dokuments attiecas uz EEZ)

               EIROPAS KOMISIJA,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/90/ES (2014. gada 23. jūlijs) par kuģu aprīkojumu un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 96/98/EK
                  1
               , un jo īpaši tās 36. pantu,

               tā kā:

               (1)Direktīvā 2014/90/ES ir noteikts, ka atbilstības novērtēšanas struktūrām, lai tās kļūtu par paziņotajām struktūrām, jāatbilst III pielikumā noteiktajām prasībām.

               (2)Atbilstības novērtēšanas struktūrām jānodrošina, ka atbilstības novērtēšanai izmantotās testēšanas laboratorijas atbilst standarta EN ISO/IEC 17025 prasībām.

               (3)Standartā EN ISO/IEC 17025 ir noteiktas vispārīgās prasības, kas attiecas uz laboratoriju kompetenci, objektivitāti un konsekventu darbību.

               (4)ISO 2017. gadā publicēja standarta EN ISO/IEC 17025 pārskatītu redakciju un atsauca standarta iepriekšējo redakciju, kuru joprojām varēja izmantot trīs gadus ilgā pārejas periodā, kas beidzās 2020. gada novembrī.

               (5)Tāpēc Direktīvā (ES) 2014/90 norādītā atsauce uz standartu EN ISO/IEC 17025 būtu attiecīgi jāgroza,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

               1. pants

               Direktīvas 2014/90/ES III pielikuma 19. punktā atsauci uz standartu “EN ISO/IEC 17025:2005” aizstāj ar atsauci “EN ISO/IEC 17025:2017”.

               2. pants

               1.Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības vēlākais līdz [pēdējā diena mēnesī, kurā ir diena, kas aprēķināta kā šīs direktīvas spēkā stāšanās diena + 5 mēneši]. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto noteikumu tekstus.

               Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

               2.Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

               3. pants

               Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               4. pants

               Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

               Briselē, 30.4.2021

                     Komisijas vārdā —

                     priekšsēdētāja
                     Ursula VON DER LEYEN

                     (1)

                        OV L 257, 28.8.2014., 146. lpp.