title: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2021/1187 (2021. gada 7. jūlijs) par pasākumu racionalizēšanu ar mērķi veicināt Eiropas transporta tīkla (TEN-T) ieviešanu

text:
                  20.7.2021

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 258/1

         EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA (ES) 2021/1187
         (2021. gada 7. jūlijs)
         par pasākumu racionalizēšanu ar mērķi veicināt Eiropas transporta tīkla (TEN-T) ieviešanu
         EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 172. pantu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
         ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
         ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),
         saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),
         tā kā:

                     (1)

                     Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1315/2013 (4) ir noteikts vienots satvars tādu mūsdienīgu, sadarbspējīgu tīklu izveidei Savienībā, kas kalpo tās iedzīvotājiem, ar mērķi stiprināt Savienības sociālo, ekonomisko un teritoriālo kohēziju un sniegt ieguldījumu Eiropas vienotās transporta un mobilitātes telpas izveidē, tādējādi stiprinot iekšējo tirgu. Eiropas transporta tīklam (TEN-T) ir divslāņu struktūra, kas sastāv no visaptverošā tīkla un pamattīkla. Visaptverošais tīkls nodrošina savienojumus starp visiem Savienības reģioniem, savukārt pamattīkls sastāv no tiem visaptverošā tīkla elementiem, kas Savienībai ir stratēģiski visnozīmīgākie. Regulā (ES) Nr. 1315/2013 ir izklāstīti saistoši pabeigšanas mērķi, proti, pamattīkls jāpabeidz līdz 2030. gadam un visaptverošais tīkls – līdz 2050. gadam, jo īpaši piešķirot prioritāti pārrobežu savienojumiem, uzlabojot sadarbspēju un veicinot Savienības transporta infrastruktūras multimodālu integrāciju.

                     (2)

                     Neatkarīgi no vajadzības pabeigt TEN-T un saistošiem termiņiem, lai to paveiktu, pieredze liecina, ka daudzos gadījumos ieguldījumi, kuru mērķis ir pabeigt TEN-T, saskaras ar daudzām, dažādām un sarežģītām atļauju piešķiršanas procedūrām, pārrobežu iepirkuma procedūrām un citām procedūrām. Šī situācija apdraud projektu savlaicīgu īstenošanu un daudzos gadījumos izraisa būtisku kavēšanos un izmaksu palielināšanos. Turklāt nenoteiktība var rasties projektu virzītājiem un potenciālajiem privātajiem investoriem un dažos gadījumos pat var novest pie tā, ka projekti netiek īstenoti, kā sākotnēji plānots. Šīs direktīvas mērķis ir risināt minētos jautājumus un padarīt iespējamu sinhronizētu un savlaicīgu TEN-T pabeigšanu, izmantojot saskaņotu rīcību Savienības līmenī. Izstrādājot savus valsts plānus un programmas, dalībvalstīm būtu jāņem vērā TEN-T attīstība saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 49. panta 2. punktu.

                     (3)

                     Šai direktīvai būtu jāaptver ar projektiem saistītas procedūras, tostarp procedūras, kas saistītas ar ietekmes uz vidi novērtējumu. Tomēr šai direktīvai nebūtu jāskar pilsētplānošana vai zemes izmantojuma plānošana, procedūras, kas saistītas ar publiskā iepirkuma piešķiršanu, kā arī tādus stratēģiskā līmenī veikti pasākumi, kas nav saistīti ar projektiem, piemēram, stratēģiski vides novērtējumi, valsts budžeta plānošana, kā arī valsts vai reģionāli transporta plāni. Lai palielinātu atļauju piešķiršanas procedūru efektivitāti un nodrošinātu projektu dokumentāciju augstā kvalitātē, projektu virzītājiem, pirms sākas atļauju piešķiršanas procedūras, būtu jāveic sagatavošanas darbs, piemēram, sagatavošanās izpēte un ziņojumi. Šī direktīva nebūtu jāpiemēro procedūrām administratīvās pārsūdzības iestādē vai tiesā.

                     (4)

                     Šī direktīva būtu jāpiemēro projektiem, kas ir daļa no iepriekš identificētiem pamattīkla posmiem, kuri uzskaitīti šīs direktīvas pielikumā, un citiem projektiem pamattīkla koridoros, kuru kopējās izmaksas pārsniedz 300 000 000 EUR. Projektiem, kas pārsniedz minēto summu, bieži ir stratēģiska nozīme Savienības stratēģijas sasniegšanā gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei, un tie palīdz sasniegt Regulas (ES) Nr. 1315/2013 mērķus. Pamattīkla koridorus identificē, veicot pielāgošanu, kas ietverta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1316/2013 (5), un izmantojot Regulā (ES) Nr. 1315/2013 ietvertās pamattīkla kartes. Minēto karšu tehnisko bāzi nodrošina TEN-T interaktīvā ģeogrāfiskās un tehniskās informācijas sistēma (TENtec), kurā ir sīkāka informācija par Eiropas transporta infrastruktūru.

                     (5)

                     Projekti, kas saistīti tikai ar telemātikas lietojumprogrammām, jaunām tehnoloģijām un inovāciju, būtu jāizslēdz no šīs direktīvas darbības jomas, jo to ieviešana neaprobežojas tikai ar pamattīklu.

                     (6)

                     Tomēr, lai transporta infrastruktūras projektiem panāktu saskaņotu pieeju, dalībvalstis šo direktīvu var piemērot citiem projektiem, kas attiecas uz pamattīklu un visaptverošo tīklu, tostarp projektiem, kuri saistīti tikai ar telemātikas lietojumprogrammām, jaunām tehnoloģijām un inovāciju. Tas, ka valstu iestādes publicē sarakstu ar atsevišķiem projektiem, kuri ietilpst šīs direktīvas darbības jomā, projektu virzītājiem varētu nodrošināt lielāku pārredzamību attiecībā uz notiekošajiem, kā arī turpmākajiem darbiem TEN-T.

                     (7)

                     Ņemot vērā dažādos vides novērtējumus, kuri paredzēti attiecīgajos Savienības un valstu tiesību aktos un kuri ir nepieciešami, lai piešķirtu atļaujas projektiem pamattīklā, dalībvalstī – ja tas iespējams un ir piemēroti – būtu jāizveido vienkāršota procedūra, kas atbilst minēto Savienības un valstu tiesību aktu prasībām nolūkā palīdzēt sasniegt šajā direktīvā izvirzītos mērķus attiecībā uz pasākumu lielāku racionalizāciju.

                     (8)

                     Attiecīgā gadījumā projektiem, kuri ietilpst šīs direktīvas darbības jomā, būtu jāpiemēro prioritārs režīms. Šāds režīms var ietvert īsākus termiņus, vienlaicīgas procedūras vai ierobežotus pārsūdzības termiņus, vienlaikus nodrošinot, ka saskaņā ar Savienības un valsts tiesību aktiem tiek sasniegti arī citu horizontālu politiku mērķi, piemēram, vides politikas mērķis nepieļaut, novērst, mazināt vai kompensēt nelabvēlīgu ietekmi uz vidi. Daudzu dalībvalstu tiesiskajā regulējumā prioritārs režīms tiek piemērots konkrētām projektu kategorijām, pamatojoties uz to stratēģisko nozīmīgumu ekonomikā. Ja saskaņā ar valsts tiesisko regulējumu šāds prioritārs režīms pastāv, tas būtu automātiski jāpiemēro projektiem, kuri ietilpst šīs direktīvas darbības jomā. Neraugoties uz to, būtu jāļauj dalībvalstīm attiecībā uz ierobežotu skaitu projektu testēt īpašas atļauju piešķiršanas procedūras, lai izvērtētu iespēju piemērot tādas procedūras arī citiem projektiem. Šajā testēšanas laikposmā attiecīgajām dalībvalstīm nebūtu pienākuma šādas testēšanas procedūras piemērot citiem projektiem, kas ietilpst šīs direktīvas darbības jomā.

                     (9)

                     Lai būtu iespējama skaidra vispārējās procedūras pārvaldība un lai projektu virzītājiem nodrošinātu kontaktpunktu, pamattīkla koridoru projekti būtu jāatbalsta ar efektīvām atļauju piešķiršanas procedūrām. Minētajā nolūkā dalībvalstīm būtu jāizraugās viena vai vairākas iestādes atkarībā no sava tiesiskā regulējuma un administratīvās kārtības, un attiecīgo projektu veidiem. Ja dalībvalsts izraugās vairākas iestādes, tai būtu jānodrošina, ka konkrētam projektam un konkrētai atļauju piešķiršanas procedūrai tiek izraudzīta tikai viena iestāde.

                     (10)

                     Ar tās iestādes izraudzīšanos, kura ir projekta virzītāja kontaktpunkts, būtu jāmazinās sarežģītībai, jāuzlabojas efektivitātei un jāpalielinās procedūru pārredzamībai. Attiecīgā gadījumā ar to arī būtu jāuzlabojas dalībvalstu sadarbībai. Procedūrām būtu jāveicina reāla sadarbība starp projektu virzītājiem un izraudzīto iestādi.

                     (11)

                     Izraudzītajai iestādei var inter alia uzticēt uzdevumus, kas saistīti ar tādu konkrētu projektu koordināciju un pilnvarošanu – saskaņā ar Savienības un valsts tiesību aktiem –, kuru mērķis ir atjaunot infrastruktūru pamattīklā dabas vai cilvēku izraisītu katastrofu gadījumā.

                     (12)

                     Šajā direktīvā paredzētajai procedūrai nebūtu jāskar starptautisko un Savienības tiesību aktu prasību, tostarp prasību aizsargāt vidi un cilvēka veselību, izpilde. Šai direktīvai nebūtu jāpazemina standarti, kas paredzēti, lai nepieļautu, novērstu, mazinātu vai kompensētu nelabvēlīgu ietekmi uz vidi.

                     (13)

                     Ņemot vērā steidzamo nepieciešamību pabeigt pamattīklu, papildus atļauju piešķiršanas procedūru vienkāršošanai būtu jānosaka termiņš procedūrām, kuru rezultātā pieņem pilnvarojuma lēmumu par transporta infrastruktūras būvniecību. Minētajam termiņam būtu jāveicina efektīvāka procedūru īstenošana, un tam nekādā ziņā nevajadzētu apdraudēt Savienības augstos vides aizsardzības un sabiedrības līdzdalības standartus. Vajadzētu būt iespējai pienācīgi pamatotos gadījumos pagarināt atļauju piešķiršanas procedūru termiņu, tostarp gadījumos, kad rodas neparedzēti apstākļi vai ja tas ir nepieciešams vides aizsardzībai. Pagarinājuma termiņu varētu izteikt, piemēram, kā laikposmu vai ar atsauci norādītu datumu, vai citu konkrētu turpmāku notikumu. Pagarinātajam termiņam jo īpaši nebūtu jāietver laiks, kas ir nepieciešams, lai uzsāktu administratīvās pārsūdzības vai pārsūdzības tiesā procedūras, vai lai izmantotu tiesiskās aizsardzības līdzekļus tiesā. Dalībvalstis nevajadzētu uzskatīt par atbildīgām gadījumā, ja termiņš nav ievērots projekta virzītāja dēļ, piemēram, ja projekta virzītājs nav ievērojis valsts tiesību aktos noteiktos termiņus vai izraudzītās iestādes noteiktos indikatīvos termiņus, vai ja projekta virzītājs ir rīkojies ar nepamatotu kavēšanos.

                     (14)

                     Dalībvalstīm būtu jācenšas nodrošināt, ka pārsūdzības, ar ko apstrīd pilnvarojuma lēmuma materiāltiesisko vai procedurālo likumīgumu, tiek izskatītas pēc iespējas efektīvāk.

                     (15)

                        TEN-T infrastruktūras projekti, kas attiecas uz divām vai vairākām dalībvalstīm, saskaras ar īpašām problēmām saistībā ar atļauju piešķiršanas procedūru koordināciju. Tādēļ attiecīgo dalībvalstu izraudzītajām iestādēm būtu jāsadarbojas, lai koordinētu savus grafikus un sastādītu kopīgu grafiku attiecībā uz atļauju piešķiršanas procedūru, ciktāl šāda savu grafiku koordinācija un šāda kopīga grafika sastādīšana ir iespējama un piemērota, ņemot vērā projekta sagatavotību vai gatavības pakāpi, kas galvenokārt ir atkarīgas no projekta virzītāja, jo īpaši no dienas, kad projekta virzītājs ir paziņojis par projektu katras minētās dalībvalsts izraudzītajai iestādei.

                     (16)

                     Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1315/2013 izraudzītie Eiropas koordinatori būtu jāinformē par attiecīgajām procedūrām, lai atvieglotu to sinhronizāciju un pabeigšanu, ņemot vērā pamattīkla savlaicīgu īstenošanu līdz 2030. gadam.

                     (17)

                     Ja TEN-T paplašina, iekļaujot trešās valstis, saskaņā ar indikatīvajām kartēm, kas ietvertas Regulā (ES) Nr. 1315/2013, minētās trešās valstis būtu jāaicina attiecīgā gadījumā piemērot noteikumus, kas ir līdzīgi šajā direktīvā paredzētajiem noteikumiem.

                     (18)

                     Publiskais iepirkums pārrobežu projektos būtu jāveic saskaņā ar Līgumiem un – attiecīgā gadījumā – Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/24/ES (6) vai 2014/25/ES (7). Lai nodrošinātu pamattīkla pārrobežu projektu efektīvu pabeigšanu, publiskajam iepirkumam, ko rīko kopējs subjekts, būtu jāpiemēro vienas dalībvalsts tiesību akti. Atkāpjoties no Savienības tiesību aktiem publiskā iepirkuma jomā, principā būtu jāpiemēro tās dalībvalsts tiesību akti, kurā atrodas kopējā subjekta juridiskā adrese. Joprojām vajadzētu būt iespējai piemērojamos tiesību aktus noteikt starpvaldību nolīgumā. Tāda publiska iepirkuma gadījumā, ko veic kopīga subjekta meitasuzņēmums, minētajam meitasuzņēmumam būtu jāpiemēro vienas attiecīgās dalībvalsts tiesību akti, kas varētu būt kopīgajam subjektam piemērojamie valsts tiesību akti. Juridiskās noteiktības labad pašreizējās iepirkuma stratēģijas būtu jāturpina piemērot kopējam subjektam, kas izveidots pirms šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

                     (19)

                     Komisija netiek sistemātiski iesaistīta pilnvarojuma sniegšanā attiecībā uz individuāliem projektiem. Tomēr dažos gadījumos dažiem projekta sagatavošanas aspektiem ir nepieciešama Savienības līmeņa atļauja. Ja procedūrās ir iesaistīta Komisija, tā Savienības projektiem piemēro prioritāru režīmu un projektu virzītājiem nodrošina noteiktību. Dažos gadījumos var būt vajadzīga valsts atbalsta apstiprināšana. Neskarot šajā direktīvā noteiktos termiņus un atbilstoši Paraugprakses kodeksam par valsts atbalsta pārbaudes procedūru izpildi dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai lūgt, lai Komisija pamattīkla projektiem, ko tās uzskata par prioritāriem, piemēro paredzamākus termiņus atbilstoši “lietu portfeļa” pieejai vai savstarpēji saskaņotam plānam.

                     (20)

                     Pamattīkla infrastruktūras projektu īstenošana būtu arī jāatbalsta ar Komisijas pamatnostādnēm, kas vieš lielāku skaidrību par konkrētu projektu veidu īstenošanu, vienlaikus ievērojot Savienības acquis. Šajā ziņā Komisijas 2017. gada 27. aprīļa paziņojumā “Rīcības plāns dabai, cilvēkam un ekonomikai” ir sniegtas norādes un nodrošināta lielāka skaidrība par to, kā ievērot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/147/EK (8) un Padomes Direktīvu 92/43/EEK (9). Lai gūtu maksimālu vērtību no publiskā finansējuma, projektos būtu jādara pieejams tiešs atbalsts saistībā ar publisko iepirkumu.

                     (21)

                     Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi, proti, racionalizēt pasākumus ar mērķi veicināt TEN-T ieviešanu, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tādēļ, ka ir jāstiprina TEN-T projektu atļauju piešķiršanas procedūru satvars, izmantojot saskaņotu rīcību Savienības līmenī, tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

                     (22)

                     Juridiskās noteiktības labad šī direktīva nebūtu jāpiemēro tām atļauju piešķiršanas procedūrām, kas sāktas pirms šīs direktīvas transponēšanas dienas,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

            1. pants
            Priekšmets un darbības joma

               1.   Šo direktīvu piemēro atļauju piešķiršanas procedūrām, kas vajadzīgas, lai pilnvarotu īstenot:

                           a)

                           projektus, kas ir daļa no iepriekš identificētiem pamattīkla posmiem, kuri uzskaitīti pielikumā;

                           b)

                           citus projektus pamattīkla koridoros, kas identificēti, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1315/2013 44. panta 1. punktu, un kuru kopējās izmaksas pārsniedz 300 000 000 EUR,

                     izņemot projektus, kas saistīti tikai ar telemātikas lietojumprogrammām, jaunām tehnoloģijām un inovāciju minētās regulas 31. un 33. panta nozīmē.
               Šo direktīvu piemēro arī publiskajiem iepirkumiem pārrobežu projektos, kas ietilpst šīs direktīvas darbības jomā.

               2.   Dalībvalstis var nolemt šo direktīvu piemērot arī citiem projektiem pamattīklā un visaptverošajā tīklā, tostarp projektiem, kas saistīti tikai ar 1. punktā minētajām telemātikas lietojumprogrammām, jaunām tehnoloģijām un inovāciju. Dalībvalstis savu lēmumu paziņo Komisijai.

            2. pants
            Definīcijas
            Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

                        1)

                        “pilnvarojuma lēmums” ir lēmums vai lēmumu kopums, kas var būt administratīva rakstura, ko saskaņā ar valsts tiesību sistēmu un administratīvajām tiesībām vienlaicīgi vai secīgi pieņem dalībvalsts iestāde vai iestādes, izņemot administratīvās pārsūdzības un pārsūdzības tiesā iestādes, un ar kuru nosaka, vai projekta virzītājam ir vai nav tiesības īstenot projektu attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā, neskarot jebkādu lēmumu, kas pieņemts saistībā ar administratīvās pārsūdzības vai pārsūdzības tiesā procedūru;

                        2)

                        “atļauju piešķiršanas procedūra” ir procedūra, kas jāievēro saistībā ar individuālu projektu, kas ietilpst šīs direktīvas darbības jomā, lai saņemtu pilnvarojuma lēmumu, ko saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem pieprasa dalībvalsts iestāde vai iestādes, izņemot pilsētplānošanu vai zemes izmantojuma plānošanu, procedūras, kas saistītas ar publiskā iepirkuma piešķiršanu, kā arī tādus stratēģiskā līmenī veiktus pasākumus, kuri neattiecas uz konkrētu projektu, piemēram, stratēģisko vides novērtējumu, publiskā sektora budžeta plānošanu, kā arī valsts vai reģionālus transporta plānus;

                        3)

                        “projekts” ir iepriekš noteikta transporta infrastruktūras posma būvniecības, pielāgošanas vai modificēšanas priekšlikums, kura mērķis ir uzlabot minētās infrastruktūras kapacitāti, drošumu un efektivitāti un kura īstenošana ir jāapstiprina ar pilnvarojuma lēmumu;

                        4)

                        “pārrobežu projekts” ir projekts, kas attiecas uz pārrobežu posmu starp divām vai vairākām dalībvalstīm;

                        5)

                        “projekta virzītājs” ir projekta īstenošanas pilnvarojuma pieprasītājs vai publiska iestāde, kas ierosina projektu;

                        6)

                        “izraudzītā iestāde” ir iestāde, kura projekta virzītājam ir kontaktpunkts un kura atvieglina efektīvu un strukturētu atļauju piešķiršanas procedūru īstenošanu saskaņā ar šo direktīvu;

                        7)

                        “kopīgā iestāde” ir iestāde, ko divas vai vairākas dalībvalstis, savstarpēji vienojoties, izveidojušas, lai atvieglinātu atļauju piešķiršanas procedūras saistībā ar pārrobežu projektiem, tostarp kopīgās iestādes, ko izveidojušas izraudzītās iestādes, ja dalībvalstis minētās izraudzītās iestādes pilnvarojušas izveidot kopīgo iestādi.

            3. pants
            Prioritārais statuss

               1.   Dalībvalstis cenšas nodrošināt, lai visas atļauju piešķiršanas procedūrā iesaistītās iestādes, tostarp izraudzītā iestāde, bet izņemot tiesas, prioritāti piešķirtu tiem projektiem, kuri ietilpst šīs direktīvas darbības jomā.

               2.   Ja saskaņā ar valsts tiesību aktiem pastāv īpašas prioritāriem projektiem paredzētas atļauju piešķiršanas procedūras, dalībvalstis, neskarot šīs direktīvas mērķus, prasības un laika ierobežojumus, nodrošina, ka minētās procedūras tiek piemērotas projektiem, kuri ietilpst šī direktīvas darbības jomā. Tas neliedz dalībvalstīm attiecībā uz ierobežotu skaitu projektu testēt īpašas atļauju piešķiršanas procedūras, lai izvērtētu iespēju piemērot tādas procedūras arī citiem projektiem, bez pienākuma šādas procedūras piemērot projektiem, kas ietilpst šīs direktīvas darbības jomā.

               3.   Šis pants neskar nekādus lēmumus par budžetu.

            4. pants
            Izraudzītā iestāde

               1.   Līdz 2023. gada 10. augustam katra dalībvalsts attiecīgajā administratīvajā līmenī izraugās iestādes, kas darbojas kā izraudzītā iestāde.

               2.   Dalībvalsts attiecīgā gadījumā par izraudzīto iestādi var izraudzīties dažādas iestādes atkarībā no projekta vai projektu kategorijas, transporta veida vai ģeogrāfiskā apgabala. Šādā gadījumā dalībvalsts nodrošina, ka konkrētam projektam ir tikai viena izraudzīta iestāde un konkrēta atļauju piešķiršanas procedūra.

               3.   Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai projektu virzītājiem sniegtu viegli pieejamu informāciju par konkrētā projekta izraudzītās iestādes identitāti.

               4.   Dalībvalstis var pilnvarot izraudzīto iestādi pieņemt pilnvarojuma lēmumu.
               Ja izraudzītā iestāde ir pilnvarota pieņemt pilnvarojuma lēmumu saskaņā ar pirmo daļu, izraudzītā iestāde pārbauda, vai ir saņemtas visas pilnvarojuma lēmumam nepieciešamās atļaujas, lēmumi un atzinumi, un par pilnvarojuma lēmumu paziņo projekta virzītājam.

               5.   Ja izraudzītā iestāde nav pilnvarota pieņemt pilnvarojuma lēmumu, dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka projekta virzītājs tiek informēts par pilnvarojuma lēmuma pieņemšanu.

               6.   Dalībvalstis var pilnvarot izraudzīto iestādi noteikt indikatīvus termiņus dažādiem atļauju piešķiršanas procedūras starpposmiem saskaņā ar 5. panta 1. punktu, neskarot četru gadu termiņu, kas minēts attiecīgajā punktā.

               7.   Izraudzītā iestāde:

                           a)

                           ir informācijas kontaktpunkts projekta virzītājam vai citām attiecīgām iestādēm, kas iesaistītas procedūrā, kuras noslēgumā tiek pieņemts pilnvarojuma lēmums par konkrēto projektu;

                           b)

                           ja tā ir prasīts valsts tiesību aktos – nodrošina projekta virzītājam 6. panta 4. punktā minēto sīki izstrādāto pieteikumu iesniegšanas kārtības aprakstu, tostarp informāciju par indikatīviem termiņiem saistībā ar atļauju piešķiršanas procedūrām saskaņā ar 5. panta 1. punktā minēto četru gadu termiņu;

                           c)

                           pārrauga atļauju piešķiršanas procedūras grafiku, jo īpaši reģistrē visus 5. panta 4. punktā minētā termiņa pagarinājumus;

                           d)

                           ja tiek pieprasīts, sniedz norādes projekta virzītājam par visas attiecīgās informācijas un dokumentu iesniegšanu, tostarp par visām atļaujām, lēmumiem un atzinumiem, kas jāsaņem un jāiesniedz pilnvarojuma lēmumam.

                     Izraudzītā iestāde var arī sniegt norādes projekta virzītājam par to, kāda papildu informācija un/vai dokumenti būtu jāiesniedz gadījumā, ja paziņojums, kā tas minēts 6. panta 1. punktā, ir noraidīts.

               8.   Šā panta 7. punkts neskar citu atļauju piešķiršanas procedūrā iesaistīto iestāžu kompetenci un iespēju projekta virzītājam sazināties ar atsevišķām iestādēm, lai saņemtu īpašas atļaujas, lēmumus vai atzinumus, kas ir daļa no pilnvarojuma lēmuma.

            5. pants
            Atļauju piešķiršanas procedūras ilgums

               1.   Dalībvalstis nodrošina atļauju piešķiršanas procedūru, tostarp termiņus minētajai procedūrai, kas nepārsniedz četrus gadus no atļauju piešķiršanas procedūras sākuma. Dalībvalstis var pieņemt vajadzīgos pasākumus, lai pieejamo laikposmu sadalītu dažādos posmos saskaņā ar Savienības un valsts tiesību aktiem.

               2.   Šā panta 1. punktā minētais četru gadu laikposms neskar pienākumus, kas izriet no starptautiskajiem un Savienības tiesību aktiem, un tajā neietver laiku, kas nepieciešams, lai uzsāktu administratīvās pārsūdzības vai pārsūdzības tiesā procedūras un lai izmantotu tiesiskās aizsardzības līdzekļus tiesā, kā arī laiku, kas nepieciešams, lai īstenotu jebkādus izrietošus lēmumus vai tiesiskās aizsardzības līdzekļus.

               3.   Šā panta 1. punktā minētais četru gadu laikposms neskar dalībvalsts tiesības paredzēt, ka atļauju piešķiršanas procedūrai jābeidzas ar īpaša valsts tiesību akta pieņemšanu, tādā gadījumā, minētā akta pieņemšanas procedūra var, atkāpjoties no 1. punkta, pārsniegt četru gadu laikposmu, ar noteikumu, ka sagatavošanas darbu, pamatojoties uz kuru valsts tiesību akts tiek pieņemts, pabeidz minētajā laikposmā. Sagatavošanas darbu uzskata par pabeigtu, kad īpašais valsts tiesību akts tiek iesniegts valsts parlamentam.

               4.   Dalībvalstis pieņem vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka pienācīgi pamatotos gadījumos 1. punktā minētajam četru gadu laikposmam var piešķirt piemērotu pagarinājumu. Pagarinājuma ilgumu nosaka katrā gadījumā atsevišķi, to pienācīgi pamato un ierobežo tiktāl, ciktāl tas nepieciešams atļauju piešķiršanas procedūras pabeigšanai un pilnvarojuma lēmuma izdošanai. Ja šāds pagarinājums ir piešķirts, projekta virzītāju informē par tā piešķiršanas iemesliem. Jaunu pagarinājumu var piešķirt vienu reizi ar tādiem pašiem nosacījumiem.

               5.   Dalībvalstis nav uzskatāmas par atbildīgām, ja 1. punktā minētais četru gadu laikposms, kas pagarināts saskaņā ar 4. punktu, netiek ievērots tādas kavēšanās gadījumā, kas radusies projekta virzītāja dēļ.

            6. pants
            Atļauju piešķiršanas procedūras organizācija

               1.   Projekta virzītājs paziņo par projektu izraudzītajai iestādei vai – attiecīgā gadījumā – saskaņā ar 7. panta 2. punktu izveidotajai kopīgajai iestādei. Kad projekta virzītājs paziņo par projektu, to uzskata par atļauju piešķiršanas procedūras sākumu.

               2.   Lai atvieglotu projekta gatavības pakāpes novērtējumu, dalībvalstis var definēt informācijas un atbilstīgo dokumentu detalizācijas līmeni, kas projekta virzītājam jāiesniedz, paziņojot par projektu. Ja projekts nav pietiekami sagatavots, paziņojumu ar pamatotu lēmumu noraida ne vēlāk kā četrus mēnešus pēc paziņojuma saņemšanas.

               3.   Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka projektu virzītāji saņem vispārēju informāciju kā norādes paziņošanai, attiecīgā gadījumā – pielāgotas attiecīgajam transporta veidam, kas ietver informāciju par atļaujām, lēmumiem un atzinumiem, kas var būt vajadzīgi projekta īstenošanai.
               Minētajā informācijā attiecībā uz katru atļauju, lēmumu vai atzinumu iekļauj:

                           a)

                           vispārēju informāciju par materiālo piemērošanas jomu un projekta virzītāja iesniedzamās informācijas detalizācijas pakāpi;

                           b)

                           piemērojamos termiņus vai, ja šādu termiņu nav, – indikatīvus termiņus; un

                           c)

                           informāciju par tām iestādēm un ieinteresētajām personām, kas parasti ir iesaistītas apspriešanās saistībā ar dažādām atļaujām, lēmumiem un atzinumiem.

                     Minētajai informācijai ir jābūt viegli pieejamai visiem atbilstīgajiem projektu virzītājiem, jo īpaši ar elektronisku vai fizisku informācijas portālu palīdzību.

               4.   Lai atvieglotu veiksmīgu paziņošanu, dalībvalstis var prasīt, ka izraudzītā iestāde pēc projekta virzītāja pieprasījuma izveido sīki izstrādātu pieteikumu iesniegšanas kārtību, kurā ietver šādu informāciju, kas pielāgota individuālam projektam:

                           a)

                           procedūras atsevišķie posmi un piemērojamie termiņi vai, ja šādu termiņu nav, indikatīvie termiņi;

                           b)

                           materiālā piemērošanas joma un projekta virzītāja iesniedzamās informācijas detalizācijas pakāpe;

                           c)

                           atļauju, lēmumu un atzinumu saraksts, kas projekta virzītājam saskaņā ar Savienības un valsts tiesību aktiem jāsaņem atļauju piešķiršanas procedūrā;

                           d)

                           informāciju par tām iestādēm un ieinteresētajām personām, kas jāiesaista saistībā ar attiecīgiem pienākumiem, tostarp sabiedriskās apspriešanas oficiālajā posmā.

               5.   Sīki izstrādātā pieteikumu iesniegšanas kārtība ir spēkā atļauju piešķiršanas procedūras laikā. Jebkādi grozījumi sīki izstrādātajā pieteikumu iesniegšanas kārtībā tiek pienācīgi pamatoti.

               6.   Izraudzītā iestāde pēc pieprasījuma var sniegt projekta virzītājam informāciju, kas papildina 4. punktā minētos elementus.

               7.   Kad projekta virzītājs ir iesniedzis pilnīgu projekta pieteikuma dokumentāciju, pilnvarojuma lēmumu pieņem 5. pantā 1. punktā minētajā termiņā.

               8.   Atļauju piešķiršanas procedūrā iesaistītās iestādes paziņo izraudzītajai iestādei, ka vajadzīgās atļaujas, lēmumi, atzinumi vai pilnvarojuma lēmums ir izdoti.

            7. pants
            Pārrobežu atļauju piešķiršanas procedūru koordinēšana

               1.   Projektiem, kas attiecas uz divām vai vairākām dalībvalstīm, dalībvalstis nodrošina, ka minēto dalībvalstu izraudzītās iestādes sadarbojas, lai koordinētu savus grafikus un vienotos par kopīgu grafiku attiecībā uz atļauju piešķiršanas procedūru.

               2.   Pārrobežu projektiem var izveidot kopīgo iestādi.

               3.   Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 45. pantu izraudzītie Eiropas koordinatori saņem informāciju par atļauju piešķiršanas procedūrām un ka Eiropas koordinatori var veicināt saziņu starp izraudzītajām iestādēm saistībā ar atļauju piešķiršanas procedūrām projektiem, kas attiecas uz divām vai vairākām dalībvalstīm.

               4.   Ja 5. panta 1. punktā minētais termiņš netiek ievērots, dalībvalstis pēc pieprasījuma sniedz informāciju attiecīgajiem Eiropas koordinatoriem par veiktajiem vai plānotajiem pasākumiem, lai atļauju piešķiršanas procedūru varētu pabeigt ar pēc iespējas mazāku kavēšanos.

            8. pants
            Publiskais iepirkums pārrobežu projektos

               1.   Ja iepirkuma procedūras pārrobežu projektā veic kopējs subjekts, dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka kopējais subjekts piemēro vienas dalībvalsts tiesību aktus, un, atkāpjoties no Direktīvas 2014/24/ES un Direktīvas 2014/25/ES, minētos tiesību aktus nosaka saskaņā ar attiecīgi Direktīvas 2014/24/ES 39. panta 5. punkta a) apakšpunktu vai Direktīvas 2014/25/ES 57. panta 5. punkta a) apakšpunktu, ja vien vienošanās starp iesaistītajām dalībvalstīm nenosaka citādi. Šāda vienošanās jebkurā gadījumā paredz piemērot vienas dalībvalsts tiesību aktus attiecībā uz iepirkuma procedūrām, ko veic kopējs subjekts.

               2.   Attiecībā uz publisko iepirkumu, ko veic kopīga subjekta meitasuzņēmums, attiecīgās dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka meitasuzņēmums piemēro vienas dalībvalsts tiesību aktus. Šajā sakarā attiecīgās dalībvalstis var nolemt, ka meitasuzņēmumam jāpiemēro tie valsts tiesību akti, kas piemērojami kopīgajam subjektam.

            9. pants
            Pārejas noteikumi

               1.   Šo direktīvu nepiemēro projektiem, attiecībā uz kuriem atļauju piešķiršanas procedūras sākās pirms 2023. gada 10. augusta.

               2.   Direktīvas 8. pantu piemēro tikai tādiem līgumiem, kuros iepirkums ir izsludināts, vai, ja iepirkuma izsludināšana nav paredzēta, gadījumos, kad līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs iepirkuma procedūru uzsāka pēc 2023. gada 10. augusta.

               3.   Direktīvas 8. pantu nepiemēro kopējam subjektam, kas izveidots pirms 2021. gada 9. augusta, ja minētā subjekta iepirkuma procedūras turpina pārvaldīt tiesību akti, kas ir piemērojami iepirkumam minētajā datumā.

            10. pants
            Ziņošana

               1.   Pirmo reizi līdz 2027. gada 10. februārim un pēc tam regulāri Komisija ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs direktīvas īstenošanu un par tās rezultātiem.

               2.   Ziņojuma pamatā ir informācija, kas dalībvalstīm jāsniedz reizi divos gados un pirmo reizi līdz 2026. gada 10. augustam par atļauju piešķiršanas procedūru skaitu, kas ietilpst šīs direktīvas darbības jomā, atļauju piešķiršanas procedūru vidējo ilgumu, to atļauju piešķiršanas procedūru skaitu, kas pārsniedz termiņu, un jebkuras kopīgās iestādes izveidi pārskata periodā.

            11. pants
            Transponēšana

               1.   Līdz 2023. gada 10. augustam dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis nekavējoties dara zināmu Komisijai minēto noteikumu tekstu.
               Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarāma šāda atsauce.

               2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

            12. pants
            Stāšanās spēkā
            Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
            Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

            Strasbūrā, 2021. gada 7. jūlijā

                  Eiropas Parlamenta vārdā –

                  Priekšsēdētājs

               D. M. SASSOLI

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               A. LOGAR

            (1)  OV C 62, 15.2.2019., 269. lpp.

            (2)  OV C 168, 16.5.2019., 91. lpp.

            (3)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra nostāja (OV C 449, 23.12.2020., 576. lpp.) un Padomes 2021. gada 14. jūnija nostāja pirmajā lasījumā (OV C 273, 8.7.2021., 1. lpp.). Eiropas Parlamenta 2021. gada 6. jūlija nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

            (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1315/2013 (2013. gada 11. decembris) par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 661/2010/ES (OV L 348, 20.12.2013., 1. lpp.).

            (5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1316/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, groza Regulu (ES) Nr. 913/2010 un atceļ Regulu (EK) Nr. 680/2007 un Regulu (EK) Nr. 67/2010 (OV L 348, 20.12.2013., 129. lpp.).

            (6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/24/ES (2014. gada 26. februāris) par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK (OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp.).

            (7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/25/ES (2014. gada 26. februāris) par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK (OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.).

            (8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/147/EK (2009. gada 30. novembris) par savvaļas putnu aizsardzību (OV L 20, 26.1.2010., 7. lpp.).

            (9)  Padomes Direktīva 92/43/EEK (1992. gada 21. maijs) par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.).

            PIELIKUMS
            Pamattīkla koridoru iepriekš identificētie pārrobežu savienojumu posmi un trūkstošie savienojumi,[kas minēti 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā].

                        Pamattīkla koridors “Atlantijas okeāns”

                        Pārrobežu savienojumi

                        Évora–Mérida

                        Dzelzceļš

                        Vitoria-Gasteiz–San Sebastián–Bayonne–Bordeaux

                        Aveiro–Salamanca

                           Douru upe (Via Navegável do Douro)

                        Iekšzemes ūdensceļi

                        Trūkstošie savienojumi

                        Līnijas Pireneju pussalā, kuras nav sadarbspējīgas ar UIC sliežu platumu

                        Dzelzceļš

                        Pamattīkla koridors “Baltijas jūra–Adrijas jūra”

                        Pārrobežu savienojumi

                        Katowice/Opole–Ostrava–Brno
                        Katowice–Žilina
                        Bratislava–Wien
                        Graz–Maribor
                        Venezia–Trieste–Divača–Ljubljana

                        Dzelzceļš

                        Katowice–Žilina
                        Brno–Wien

                        Autoceļš

                        Trūkstošie savienojumi

                           Gloggnitz–Mürzzuschlag: Zemmeringas bāzes tunelis

                           Graz–Klagenfurt: Koralmas dzelzceļa līnija un tunelis
                        Koper–Divača

                        Dzelzceļš

                        Pamattīkla koridors “Vidusjūra”

                        Pārrobežu savienojumi

                        Barcelona–Perpignan

                        Dzelzceļš

                           Lyon–Torino: bāzes tunelis un pievedceļi

                        Nice–Ventimiglia

                        Venezia–Trieste–Divača–Ljubljana

                        Ljubljana–Zagreb

                        Zagreb–Budapest

                           Budapest–Miskolc–UA robeža

                        Lendava–Letenye

                        Autoceļš

                           Vásárosnamény–UA robeža

                        Trūkstošie savienojumi

                        Almería–Murcia

                        Dzelzceļš

                        Līnijas Pireneju pussalā, kuras nav sadarbspējīgas ar UIC sliežu platumu

                        Perpignan–Montpellier

                        Koper–Divača

                        Rijeka–Zagreb

                        Milano–Cremona–Mantova–Porto Levante/Venezia–Ravenna/Trieste

                        Iekšzemes ūdensceļi

                        Pamattīkla koridors “Ziemeļjūra – Baltijas jūra”

                        Pārrobežu savienojumi

                           Tallinn–Rīga–Kaunas–Warszawa: Rail Baltic jaunā ar UIC sliežu platumu pilnībā sadarbspējīgā līnija

                        Dzelzceļš

                        Świnoujście/Szczecin–Berlin

                        Dzelzceļš un iekšzemes ūdensceļi

                           Via Baltica koridors EE–LV–LT–PL

                        Autoceļš

                        Trūkstošie savienojumi

                           Kaunas–Vilnius: daļa no Rail Baltic jaunās ar UIC sliežu platumu pilnībā sadarbspējīgās līnijas

                        Dzelzceļš

                           Warszawa/Idzikowice–Poznań/Wrocław, t. sk. savienojumi ar plānoto centrālo transporta centru

                        Ķīles kanāls

                        Iekšzemes ūdensceļi

                           Berlin–Magdeburg–Hannover; Mittellandkanal; Rietumvācijas kanāli

                        Reina, Vāla

                           Noordzeekanaal, Eisela, Twentekanaal

                        Pamattīkla koridors “Ziemeļjūra–Vidusjūra”

                        Pārrobežu savienojumi

                           Brussel vai Bruxelles–Luxembourg–Strasbourg

                        Dzelzceļš

                        Terneuzen–Gent

                        Iekšzemes ūdensceļi

                        Sēnas–Šeldas tīkls un saistītie Sēnas, Šeldas un Mēzas upes baseini

                        Reinas–Šeldas koridors

                        Trūkstošie savienojumi

                           Albertkanaal/Canal Albert un Kanaal Bocholt-Herentals

                        Iekšzemes ūdensceļi

                        Pamattīkla koridors “Austrumi/Vidusjūras austrumu daļa”

                        Pārrobežu savienojumi

                        Dresden–Praha/Kolín

                        Dzelzceļš

                        Wien/Bratislava–Budapest

                        Békéscsaba–Arad–Timişoara

                        Craiova–Calafat–Vidin–Sofia–Thessaloniki

                           Sofia–RS robeža/MK robeža

                        TR robeža–Alexandroúpoli

                        MK robeža–Thessaloniki

                           Ioannina–Kakavia (AL robeža)

                        Autoceļš

                        Drobeta Turnu Severin/Craiova–Vidin–Montana

                           Sofia–RS robeža

                        Hamburg–Dresden–Praha–Pardubice

                        Iekšzemes ūdensceļi

                        Trūkstošie savienojumi

                        Igoumenitsa–Ioannina

                        Dzelzceļš

                        Praha–Brno

                        Thessaloniki–Kavala–Alexandroupoli

                        Timişoara–Craiova

                        Pamattīkla koridors “Reina–Alpi”

                        Pārrobežu savienojumi

                        Zevenaar–Emmerich–Oberhausen

                        Dzelzceļš

                        Karlsruhe–Basel

                           Milano/Novara–CH robeža

                        Basel–Antwerpen/Rotterdam–Amsterdam

                        Iekšzemes ūdensceļi

                        Trūkstošie savienojumi

                        Genova–Tortona/Novi Ligure

                        Dzelzceļš

                        Zeebrugge–Gent

                        Pamattīkla koridors “Reina–Donava”

                        Pārrobežu savienojumi

                        München–Praha

                        Dzelzceļš

                        Nürnberg–Plzeň

                        München–Mühldorf–Freilassing–Salzburg

                        Strasbourg–Kehl Appenweier

                        Hranice–Žilina

                           Košice–UA robeža

                        Wien–Bratislava/Budapest

                        Bratislava–Budapest

                           Békéscsaba–Arad–Timişoara–RS robeža

                        Bucuresti–Giurgiu–Rousse

                        Donava (Kehlheim–Constanța/Midia/Sulina) un saistītie Vāhas, Savas un Tisas upes baseini

                        Iekšzemes ūdensceļi

                        Zlín–Žilina

                        Autoceļš

                           Timişoara–RS robeža

                        Trūkstošie savienojumi

                        Stuttgart–Ulm

                        Dzelzceļš

                        Salzburg–Linz

                        Craiova–București

                        Arad–Sighişoara–Brașov–Predeal

                        Pamattīkla koridors “Skandināvija–Vidusjūra”

                        Pārrobežu savienojumi

                        RU robeža–Helsinki

                        Dzelzceļš

                           København–Hamburg: Fēmarnbelta fiksētā savienojuma pievedceļi

                           München–Wörgl–Innsbruck–Fortezza–Bolzano–Trento–Verona: Brennera bāzes tunelis un tā pievedceļi

                        Göteborg–Oslo

                           København–Hamburg: Fēmarnbelta fiksētais savienojums

                        Dzelzceļš/autoceļš


title: Komisijas Īstenošanas direktīva (ES) 2021/746 (2021. gada 6. maijs), ar kuru attiecībā uz dažu lauksaimniecības augu un dārzeņu šķirņu pārbaužu protokoliem groza Direktīvu 2003/90/EK un 2003/91/EK un attiecībā uz dažiem augu botāniskajiem nosaukumiem groza Direktīvu 2003/90/EK (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
                  7.5.2021

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 160/94

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS DIREKTĪVA (ES) 2021/746
         (2021. gada 6. maijs),
         ar kuru attiecībā uz dažu lauksaimniecības augu un dārzeņu šķirņu pārbaužu protokoliem groza Direktīvu 2003/90/EK un 2003/91/EK un attiecībā uz dažiem augu botāniskajiem nosaukumiem groza Direktīvu 2003/90/EK
         (Dokuments attiecas uz EEZ)
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Padomes Direktīvu 2002/53/EK (2002. gada 13. jūnijs) par lauksaimniecības augu sugu šķirņu kopējo katalogu (1) un jo īpaši tās 7. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu,
         ņemot vērā Padomes Direktīvu 2002/55/EK (2002. gada 13. jūnijs) par dārzeņu sēklu tirdzniecību (2) un jo īpaši tās 7. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Komisijas Direktīvas 2003/90/EK (3) un 2003/91/EK (4) mērķis ir nodrošināt, ka dalībvalstu nacionālajos katalogos iekļautās lauksaimniecības augu un dārzeņu šķirnes atbilst Kopienas Augu šķirņu biroja (CPVO) izveidotajiem protokoliem. Konkrētāk, šo direktīvu mērķis ir nodrošināt atbilstību noteikumiem par obligāti pārbaudāmajām dažu lauksaimniecības augu un dārzeņu šķirņu pazīmēm un obligātajiem pārbaudes nosacījumiem. Attiecībā uz šķirnēm, kuras CPVO protokoli neptver, minētās direktīvas tiecas nodrošināt atbilstību Starptautiskās Jaunu augu šķirņu aizsardzības savienības (UPOV) vadlīnijām.

                     (2)

                        CPVO un UPOV ir izveidojusi jaunus un atjauninājusi esošos protokolus un vadlīnijas, jo īpaši attiecībā uz sējas zirni, rapsi, kokvilnām, auzām, pļavas timotiņu, sareptas sinepi, sparģeļkāpostu jeb brokoli, dārzeņpipariem, meloni, dzeloņaino artišoku, tomātu, zirņiem, dārza spinātu un attiecībā uz tomātu potcelmiem. Lai atspoguļotu šīs izmaiņas, Direktīva 2003/90/EK un 2003/91/EK būtu attiecīgi jāpielāgo.

                     (3)

                     Lai atspoguļotu zinātnes attīstību, ar Komisijas Īstenošanas direktīvu (ES) 2021/415 (5) attiecībā uz dažiem, proti, raupjās auzenes, kviešu, cieto kviešu, speltas kviešu, sorgo un Sudānas zāles, botāniskajiem nosaukumiem ir grozīta Padomes Direktīva 66/401/EEK (6) un 66/402/EEK (7). Lai atspoguļotu šos grozījumus, būtu attiecīgi jāpielāgo Direktīva 2003/90/EK.

                     (4)

                     Tāpēc Direktīva 2003/90/EK un 2003/91/EK būtu attiecīgi jāgroza.

                     (5)

                     Attiecībā uz dažām šķirnēm, kuras nebija apstiprinātas iekļaušanai kopējā lauksaimniecības augu vai dārzeņu šķirņu katalogā, oficiālas pārbaudes ir sāktas pirms 2022. gada 1. janvāra un saskaņā ar attiecīgajā Direktīvas 2003/90/EK vai 2003/91/EK pielikumā uzskaitītajiem CPVO protokoliem vai UPOV vadlīnijām, kādas tās bija pirms grozījumiem, kas izdarīti ar šo direktīvu. Lai netraucētu šo pārbaužu gaitu, ir lietderīgi noteikt, ka dalībvalstis minētajām pārbaudēm piemēro valsts noteikumus, ar kuriem Direktīva 2003/90/EK un 2003/91/EK transponēta tāda, kāda tā bija pirms grozījumiem, kas izdarīti ar šo direktīvu.

                     (6)

                     Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

            1. pants
            Direktīvas 2003/90/EK grozījumi
            Direktīvas 2003/90/EK I un II pielikumu aizstāj ar šīs direktīvas pielikuma A daļas tekstu.

            2. pants
            Direktīvas 2003/91/EK grozījumi
            Direktīvas 2003/91/EK pielikumus aizstāj ar šīs direktīvas pielikuma B daļas tekstu.

            3. pants
            Transponēšana

               1.   Dalībvalstis vēlākais līdz 2021. gada 31. decembrim pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Minēto noteikumu tekstu dalībvalstis tūlīt dara zināmu Komisijai. Minētos noteikumus tās piemēro no 2022. gada 1. janvāra.
               Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā šāda atsauce izdarāma.

               2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

            4. pants
            Pārejas pasākumi
            Attiecībā uz šķirņu pārbaudēm, kas uzsāktas pirms 2022. gada 1. janvāra, dalībvalstis piemēro valsts noteikumus, ar kuriem Direktīva 2003/90/EK un 2003/91/EK transponēta tāda, kāda tā bija pirms grozījumiem, kas izdarīti ar šo direktīvu.

            5. pants
            Stāšanās spēkā
            Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            6. pants
            Adresāti
            Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

            Briselē, 2021. gada 6. maijā

                  Komisijas vārdā –

                  priekšsēdētāja

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  OV L 193, 20.7.2002., 1. lpp.

            (2)  OV L 193, 20.7.2002., 33. lpp.

            (3)  Komisijas Direktīva 2003/90/EK (2003. gada 6. oktobris), ar ko nosaka īstenošanas pasākumus Padomes Direktīvas 2002/53/EK 7. pantā attiecībā uz obligāti pārbaudāmajām pazīmēm un obligātajiem konkrētu lauksaimniecības augu sugu pārbaudes nosacījumiem (OV L 254, 8.10.2003., 7. lpp.).

            (4)  Komisijas Direktīva 2003/91/EK (2003. gada 6. oktobris), kurā izklāstīti īstenošanas noteikumi, ar ko piemēro 7. pantu Padomes Direktīvā 2002/55/EK attiecībā uz raksturīgajām pazīmēm, kas obligāti jāaptver pārbaudē, un obligātajiem nosacījumiem dažādu dārzeņu sugu šķirņu pārbaudei (OV L 254, 8.10.2003., 11. lpp.).

            (5)  Komisijas Īstenošanas direktīva (ES) 2021/415 (2021. gada 8. marts), ar ko groza Padomes Direktīvu 66/401/EEK un 66/402/EEK, lai konkrēto sēklu un nezāļu sugu taksonomiskās grupas un nosaukumus pielāgotu jaunākajām zinātnes un tehniskām atziņām (OV L 81, 9.3.2021., 65. lpp.).

            (6)  Padomes Direktīva 66/401/EEK (1966. gada 14. jūnijs) par lopbarības augu sēklu tirdzniecību (OV 125, 11.7.1966., 2298. lpp.).

            (7)  Padomes Direktīva 66/402/EEK (1966. gada 14. jūnijs) par graudaugu sēklu tirdzniecību (OV 125, 11.7.1966., 2309. lpp.).

            PIELIKUMS

               A daļa. Grozījumi Direktīvas 2003/90/EK I un II pielikumā

                     “I PIELIKUMS

                        Direktīvas 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto to sugu saraksts, kurām jāatbilst CPVO tehniskajiem protokoliem
                         (*)

                                    Zinātniskais nosaukums

                                    Vispārpieņemtais nosaukums

                                       CPVO protokols

                                    Festuca arundinacea Schreb.

                                 Niedru auzene

                                 TP 39/1, 1.10.2015.

                                    Festuca filiformis Pourr.

                                 Smalklapu auzene

                                 TP 67/1, 23.6.2011.

                                    Festuca ovina L.

                                 Aitu auzene

                                 TP 67/1, 23.6.2011.

                                    Festuca pratensis Huds.

                                 Pļavas auzene

                                 TP 39/1, 1.10.2015.

                                    Festuca rubra L.

                                 Sarkanā auzene

                                 TP 67/1, 23.6.2011.

                                    Festuca trachyphylla (Hack.) Hack.

                                 Raupjā auzene

                                 TP 67/1, 23.6.2011.

                                    Lolium multiflorum Lam.

                                 Daudzziedu airene

                                 TP 4/2, 19.3.2019.

                                    Lolium perenne L.

                                 Ganību airene

                                 TP 4/2, 19.3.2019.

                                    Lolium × hybridum Hausskn.

                                 Hibrīdā airene

                                 TP 4/2, 19.3.2019.

                                    Pisum sativum L. (partim)

                                 Sējas zirnis

                                 TP 7/2, 3. red., 6.3.2020.

                                    Poa pratensis L.

                                 Pļavas skarene

                                 TP 33/1, 15.3.2017.

                                    Vicia faba L.

                                 Lauka pupa

                                 TP 8/1, 19.3.2019.

                                    Vicia sativa L.

                                 Sējas vīķis

                                 TP 32/1, 19.4.2016.

                                    Brassica napus L. var. napobrassica (L.) Rchb.

                                 Lopbarības kālis

                                 TP 89/1, 11.3.2015.

                                    Raphanus sativus L. var. oleiformis Pers.

                                 Eļļas rutks

                                 TP 178/1, 15.3.2017.

                                    Brassica napus L. (partim)

                                 Rapsis

                                 TP 36/3, 21.4.2020.

                                    Cannabis sativa L.

                                 Kaņepe

                                 TP 276/1. daļēji rediģēts, 21.3.2018.

                                    Glycine max (L.) Merr.

                                 Soja

                                 TP 80/1, 15.3.2017.

                                    Gossypium spp.

                                 Kokvilnas

                                 TP 88/2, 11.12.2020.

                                    Helianthus annuus L.

                                 Saulespuķe

                                 TP 81/1, 31.10.2002.

                                    Linum usitatissimum L.

                                 Šķiedras lins/eļļas lins

                                 TP 57/2, 19.3.2014.

                                    Sinapis alba L.

                                 Baltā sinepe

                                 TP 179/1, 15.3.2017.

                                    Avena nuda L.

                                 Kailgraudu auza

                                 TP 20/3, 6.3.2020.

                                    Avena sativa L. (arī A. byzantina K. Koch)

                                 Sējas auza (arī Bizantijas auza)

                                 TP 20/3, 6.3.2020.

                                    Hordeum vulgare L.

                                 Parastais miezis

                                 TP 19/5, 19.3.2019.

                                    Oryza sativa L.

                                 Rīss

                                 TP 16/3, 1.10.2015.

                                    Secale cereale L.

                                 Sējas rudzi

                                 TP 58/1, 31.10.2002.

                                    Sorghum bicolor (L.) Moench subsp. bicolor

                                 Sorgo

                                 TP 122/1, 19.3.2019.

                                    Sorghum bicolor (L.) Moench subsp. drummondii (Steud.) de Wet ex Davidse

                                 Sudānas zāle

                                 TP 122/1, 19.3.2019.

                                    Sorghum bicolor (L.) Moench subsp. bicolor × Sorghum bicolor (L.) Moench subsp. drummondii (Steud.) de Wet ex Davidse

                                 Hibrīdi, kas radušies, Sorghum bicolor subsp. bicolor krustojot ar Sorghum bicolor subsp. drummondii

                                 TP 122/1, 19.3.2019.

                                 ×Triticosecale Wittm. ex A. Camus

                                 Hibrīdi, kas radušies, Triticum ģints sugas krustojot ar Secale ģints sugām

                                 TP 121/2, 1. red., 16.2.2011.

                                    Triticum aestivum L. subsp. aestivum

                                 Parastais kviesis

                                 TP 3/5, 19.3.2019.

                                    Triticum turgidum L. subsp. durum (Desf.) van Slageren

                                 Cietais kviesis

                                 TP 120/3, 19.3.2014.

                                    Zea mays L. (partim)

                                 Parastā kukurūza

                                 TP 2/3, 11.3.2010.

                                    Solanum tuberosum L.

                                 Kartupelis

                                 TP 23/3, 15.3.2017.

                     II PIELIKUMS

                        Direktīvas 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto to sugu saraksts, kurām jāatbilst UPOV pārbaužu vadlīnijām
                         (*)

                                    Zinātniskais nosaukums

                                    Vispārpieņemtais nosaukums

                                       UPOV vadlīnijas

                                    Beta vulgaris L.

                                 Lopbarības biete

                                 TG 150/3, 4.11.1994.

                                    Agrostis canina L.

                                 Suņu smilga

                                 TG 30/6, 12.10.1990.

                                    Agrostis gigantea Roth

                                 Milzu smilga

                                 TG 30/6, 12.10.1990.

                                    Agrostis stolonifera L.

                                 Ložņu smilga

                                 TG 30/6, 12.10.1990.

                                    Agrostis capillaris L.

                                 Parastā smilga

                                 TG 30/6, 12.10.1990.

                                    Bromus catharticus Vahl

                                 Akotu lāčauza

                                 TG 180/3, 4.4.2001.

                                    Bromus sitchensis Trin.

                                 Sitkas lāčauza

                                 TG 180/3, 4.4.2001.

                                    Dactylis glomerata L.

                                 Parastā kamolzāle

                                 TG 31/8, 17.4.2002.

                                 ×Festulolium Asch. et Graebn.

                                 Hibrīdi, kas radušies, Festuca ģints sugu krustjojot ar Lolium ģints sugu

                                 TG 243/1, 9.4.2008.

                                    Phleum nodosum L.

                                 Gumainais timotiņš

                                 TG 34/7, 17.12.2020.

                                    Phleum pratense L.

                                 Pļavas timotiņš

                                 TG 34/7, 17.12.2020.

                                    Lotus corniculatus L.

                                 Ragainais vanagnadziņš

                                 TG 193/1, 9.4.2008.

                                    Lupinus albus L.

                                 Baltā lupīna

                                 TG 66/4, 31.3.2004.

                                    Lupinus angustifolius L.

                                 Šaurlapu lupīna

                                 TG 66/4, 31.3.2004.

                                    Lupinus luteus L.

                                 Dzeltenā lupīna

                                 TG 66/4, 31.3.2004.

                                    Medicago doliata Carmign.

                                 Taisndzeloņu lucerna

                                 TG 228/1, 5.4.2006.

                                    Medicago italica (Mill.) Fiori

                                 Itālijas lucerna

                                 TG 228/1, 5.4.2006.

                                    Medicago littoralis Rohde ex Loisel.

                                 Piekrastes lucerna

                                 TG 228/1, 5.4.2006.

                                    Medicago lupulina L.

                                 Apiņu lucerna

                                 TG 228/1, 5.4.2006.

                                    Medicago murex Willd.

                                 Dzeloņainā lucerna

                                 TG 228/1, 5.4.2006.

                                    Medicago polymorpha L.

                                 Zobainā lucerna

                                 TG 228/1, 5.4.2006.

                                    Medicago rugosa Desr.

                                 Krokainā lucerna

                                 TG 228/1, 5.4.2006.

                                    Medicago sativa L.

                                 Sējas lucerna

                                 TG 6/5, 6.4.2005.

                                    Medicago scutellata (L.) Mill.

                                 Vairoga lucerna

                                 TG 228/1, 5.4.2006.

                                    Medicago truncatula Gaertn.

                                 Nošķeltā lucerna

                                 TG 228/1, 5.4.2006.

                                    Medicago × varia T. Martyn

                                 Hibrīdā lucerna

                                 TG 6/5, 6.4.2005.

                                    Trifolium pratense L.

                                 Sarkanais āboliņš

                                 TG 5/8, 17.12.2020.

                                    Trifolium repens L.

                                 Baltais āboliņš

                                 TG 38/7, 9.4.2003.

                                    Trifolium subterraneum L.

                                 Pazemes āboliņš

                                 TG 170/3, 4.4.2001.

                                    Phacelia tanacetifolia Benth.

                                 Parastā facēlija

                                 TG 319/1, 5.4.2017.

                                    Arachis hypogaea L.

                                 Zemesrieksts

                                 TG 93/4, 9.4.2014.

                                    Brassica juncea (L.) Czern

                                 Sareptas sinepe

                                 TG 335/1, 17.12.2020.

                                    Brassica rapa L. var. silvestris (Lam.) Briggs

                                 Ripsis

                                 TG 185/3, 17.4.2002.

                                    Carthamus tinctorius L.

                                 Saflors

                                 TG 134/3, 12.10.1990.

                                    Papaver somniferum L.

                                 Miega magone

                                 TG 166/4, 9.4.2014.

               ”

               B daļa. Grozījumi Direktīvas 2003/91/EK pielikumos

                     “I PIELIKUMS

                        Direktīvas 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto to sugu saraksts, kurām jāatbilst CPVO tehniskajiem protokoliem
                         (*)

                                    Zinātniskais nosaukums

                                    Vispārpieņemtais nosaukums

                                       CPVO protokols

                                    Allium cepa L. (Cepa grupa)

                                 Sīpols un dārza sīpols

                                 TP 46/2, 1.4.2009.

                                    Allium cepa L. (Aggregatum grupa)

                                 Šalote

                                 TP 46/2, 1.4.2009.

                                    Allium fistulosum L.

                                 Lielloku sīpols

                                 TP 161/1, 11.3.2010.

                                    Allium porrum L.

                                 Puravs

                                 TP 85/2, 1.4.2009.

                                    Allium sativum L.

                                 Ķiploks

                                 TP 162/1, 25.3.2004.

                                    Allium schoenoprasum L.

                                 Maurloks

                                 TP 198/2, 11.3.2015.

                                    Apium graveolens L.

                                 Smaržīgā selerija

                                 TP 82/1, 13.3.2008.

                                    Apium graveolens L.

                                 Sakņu selerija

                                 TP 74/1, 13.3.2008.

                                    Asparagus officinalis L.

                                 Ārstniecības asparāgs

                                 TP 130/2, 16.2.2011.

                                    Beta vulgaris L.

                                 Parastā biete, arī Cheltenham biete

                                 TP 60/1, 1.4.2009.

                                    Beta vulgaris L.

                                 Mangolds jeb lapu biete

                                 TP 106/1, 11.3.2015.

                                    Brassica oleracea L.

                                 Lapu kāposts

                                 TP 90/1, 16.2.2011.

                                    Brassica oleracea L.

                                 Ziedkāposts

                                 TP 45/2, 2. red., 21.3.2018.

                                    Brassica oleracea L.

                                 Sparģeļu kāposts jeb brokolis

                                 TP 151/2, 2. red., 21.4.2020.

                                    Brassica oleracea L.

                                 Briseles kāposts

                                 TP 54/2 red., 15.3.2017.

                                    Brassica oleracea L.

                                 Kolrābis

                                 TP 65/1 red., 15.3.2017.

                                    Brassica oleracea L.

                                 Savojas kāposts, baltais galviņkāposts un sarkanais galviņkāposts

                                 TP 48/3 red., 15.3.2017.

                                    Brassica rapa L.

                                 Ķīnas kāposts

                                 TP 105/1, 13.3.2008.

                                    Capsicum annuum L.

                                 Sīvais dārzeņpipars vai dārzeņpipars

                                 TP 76/2, 2. red., 21.4.2020.

                                    Cichorium endivia L.

                                 Krokainā endīvija un platlapu endīvija

                                 TP 118/3, 19.3.2014.

                                    Cichorium intybus L.

                                 Sakņu cigoriņš

                                 TP 172/2, 1.12.2005.

                                    Cichorium intybus L.

                                 Lapu cigoriņš

                                 TP 154/1, red., 19.3.2019.

                                    Cichorium intybus L.

                                 Vitlufa cigoriņš

                                 TP 173/2, 21.3.2018.

                                    Citrullus lanatus (Thunb.) Matsum. et Nakai

                                 Arbūzs

                                 TP 142/2, 19.3.2014.

                                    Cucumis melo L.

                                 Melone

                                 TP 104/2 red., 21.4.2020.

                                    Cucumis sativus L.

                                 Gurķis un īsaugļu gurķis

                                 TP 61/2, 2. red., 19.3.2019.

                                    Cucurbita maxima Duchesne

                                 Lielaugļu ķirbis

                                 TP 155/1, 11.3.2015.

                                    Cucurbita pepo L.

                                 Kabacis vai tumšzaļais kabacis

                                 TP 119/1, red., 19.3.2014.

                                    Cynara cardunculus L.

                                 Dzeloņainais artišoks un lapu artišoks

                                 TP 184/2 red., 6.3.2020.

                                    Daucus carota L.

                                 Galda burkāns un lopbarības burkāns

                                 TP 49/3, 13.3.2008.

                                    Foeniculum vulgare Mill.

                                 Parastais fenhelis

                                 TP 183/1, 25.3.2004.

                                    Lactuca sativa L.

                                 Dārza salāts

                                 TP 13/6, red., 15.2.2019.

                                    Solanum lycopersicum L.

                                 Tomāts

                                 TP 44/4, 4. red., 21.4.2020.

                                    Petroselinum crispum (Mill.) Nyman ex A. W. Hill

                                 Pētersīlis

                                 TP 136/1, 21.3.2007.

                                    Phaseolus coccineus L.

                                 Daudzziedu pupiņa

                                 TP 9/1, 21.3.2007.

                                    Phaseolus vulgaris L.

                                 Krūmu pupiņa un kāršu pupiņa

                                 TP 12/4, 27.2.2013.

                                    Pisum sativum L. (partim)

                                 Šķautņainais zirnis, lobāmais zirnis un cukurzirnis

                                 TP 7/2, 3. red., 6.3.2020.

                                    Raphanus sativus L.

                                 Redīss, rutks

                                 TP 64/2 red. (labota), 11.3.2015.

                                    Rheum rhabarbarum L

                                 Rabarbers

                                 TP 62/1, 19.4.2016.

                                    Scorzonera hispanica L.

                                 Melnsakne

                                 TP 116/1, 11.3.2015.

                                    Solanum melongena L.

                                 Baklažāns

                                 TP 117/1, 13.3.2008.

                                    Spinacia oleracea L.

                                 Dārza spināts

                                 TP 55/5, 3. red., 6.3.2020.

                                    Valerianella locusta (L.) Laterr.

                                 Lauka salāts

                                 TP 75/2, 21.3.2007.

                                    Vicia faba L. (partim)

                                 Lauka pupa

                                 TP 206/1, 25.3.2004.

                                    Zea mays L. (partim)

                                 Cukurkukurūza un uzplīstošā kukurūza

                                 TP 2/3, 11.3.2010.

                                    Solanum habrochaites S. Knapp & D.M. Spooner; Solanum lycopersicum L. × Solanum habrochaites S. Knapp & D.M. Spooner; Solanum lycopersicum L. × Solanum peruvianum (L.) Mill.; Solanum lycopersicum L. × Solanum cheesmaniae (L. Ridley) Fosberg; Solanum pimpinellifolium L. × Solanum habrochaites S. Knapp & D.M. Spooner

                                 Tomātu potcelmi

                                 TP 294/1, 4. red., 21.4.2020.

                                    Cucurbita maxima Duchesne × Cucurbita moschata Duchesne

                                    Cucurbita maxima Duchesne ×Cucurbita moschata Duchesne starpsugu hibrīdi izmantošanai par potcelmiem

                                 TP 311/1, 15.3.2017.

                     II PIELIKUMS

                        Direktīvas 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto to sugu saraksts, kurām jāatbilst UPOV pārbaužu vadlīnijām
                         (*)

                                    Zinātniskais nosaukums

                                    Vispārpieņemtais nosaukums

                                       UPOV vadlīnijas

                                    Brassica rapa L.

                                 Rācenis

                                 TG 37/10, 4.4.2001.

               ”

               (*)  Šie protokoli ir pieejami CPVO tīmekļvietnē (www.cpvo.europa.eu).

               (*)  Šīs vadlīnijas ir pieejamas UPOV tīmekļvietnē (www.upov.int).

               (*)  Šie protokoli ir pieejami CPVO tīmekļvietnē (www.cpvo.europa.eu).

               (*)  Šīs vadlīnijas ir pieejamas UPOV tīmekļvietnē (www.upov.int).


title: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2021/2261 (2021. gada 15. decembris), ar ko attiecībā uz to, kā pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu (PVKIU) pārvaldības sabiedrības izmanto pamatinformācijas dokumentus, groza Direktīvu 2009/65/EK (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
                  20.12.2021

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 455/15

         EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA (ES) 2021/2261
         (2021. gada 15. decembris),
         ar ko attiecībā uz to, kā pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu (PVKIU) pārvaldības sabiedrības izmanto pamatinformācijas dokumentus, groza Direktīvu 2009/65/EK
         (Dokuments attiecas uz EEZ)
         EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 53. panta 1. punktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
         ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
         saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),
         tā kā:

                     (1)

                     Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/65/EK (3) 78. pantā noteikts, ka ieguldījumu sabiedrības un pārvaldības sabiedrības sagatavo īsu dokumentu, kurā iekļauta pamatinformācija par ieguldītājiem piedāvāto pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu (PVKIU) būtiskajām iezīmēm (“ieguldītājiem paredzētā pamatinformācija”), lai šie ieguldītāji varētu pamatoti izprast tiem piedāvātā PVKIU būtību un riskus un līdz ar to pieņemt lēmumus par ieguldījumiem, pamatojoties uz informāciju.

                     (2)

                     Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1286/2014 (4) ir noteikts, ka komplektētu privāto ieguldījumu un apdrošināšanas ieguldījumu produktu (PRIIP) izveidotājiem, pirms PRIIP darīt pieejamus privātajiem ieguldītājiem, ir jāizstrādā un jāpublicē pamatinformācijas dokuments par minēto produktu, lai šādi privātie ieguldītāji varētu izprast un salīdzināt PRIIP pamatiezīmes un riskus.

                     (3)

                     PVKIU arī ir uzskatāmi par PRIIP, kuriem saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1286/2014 ir vajadzīgs pamatinformācijas dokuments. Tomēr minētās regulas 32. panta 1. punkts pārvaldības sabiedrības, kas definētas Direktīvas 2009/65/EK 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā, minētās direktīvas 27. pantā minētās ieguldījumu sabiedrības un personas, kas konsultē par PVKIU sertifikātiem vai pārdod tos, kā noteikts minētās direktīvas 1. panta 2. punktā, atbrīvo no minētajā regulā noteiktajiem pienākumiem un tādējādi no prasības sagatavot pamatinformācijas dokumentu līdz 2021. gada 31. decembrim (“pārejas režīms”).

                     (4)

                     Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/653 (5) papildina Regulu (ES) Nr. 1286/2014, nosakot regulatīvos tehniskos standartus attiecībā uz pamatinformācijas dokumenta noformējumu, saturu un standarta formātu, metodiku riska un ienesīguma uzrādīšanai un izmaksu aprēķināšanai, nosacījumiem un minimālo biežumu pamatinformācijas dokumentā iekļautās informācijas pārskatīšanai un nosacījumiem par pamatinformācijas dokumenta sniegšanu privātajiem ieguldītājiem.

                     (5)

                     2021. gada 7. septembrī Komisija pieņēma Deleģēto regulu, ar ko groza regulatīvos tehniskos standartus, kuri Deleģētajā regulā (ES) 2017/653 noteikti attiecībā uz pamatā esošo metodiku un darbības rezultātu scenāriju atspoguļošanu, izmaksu atspoguļojumu un izmaksu kopsavilkuma rādītāju aprēķināšanas metodiku, līdzšinējo darbības rezultātu informācijas noformēšanu un saturu, tādu komplektēto privāto ieguldījumu un apdrošināšanas ieguldījumu produktu (PRIIP) izmaksu izklāstu, kuri piedāvā vairākas ieguldījumu iespējas, un pārejas noteikumu saskaņojumu PRIIP izveidotājiem, kas piedāvā Regulas (ES) Nr. 1286/2014 32. pantā norādītos fondu sertifikātus kā pamatā esošas ieguldījumu iespējas ar attiecīgajā pantā paredzētiem pagarinātiem pārejas noteikumiem. Minētās Deleģētās regulas piemērošanas diena ir 2022. gada 1. jūlijs, bet ir svarīgi atspoguļot vajadzību pārvaldības sabiedrībām, ieguldījumu sabiedrībām un personām, kas konsultē par PVKIU un ar PVKIU nesaistītiem sertifikātiem vai pārdod tos, dot pietiekami daudz laika sagatavoties pārejas režīma beigām un tādējādi arī pienākumam sagatavot pamatinformācijas dokumentu.

                     (6)

                     Nolūkā nodrošināt, ka tiek apmierināta vajadzība, t. i., lai būtu pietiekami daudz laika sagatavoties pienākumam sagatavot pamatinformācijas dokumentu, Regula (ES) Nr. 1286/2014 ir grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/2259 (6), lai pārejas režīmu pagarinātu līdz 2022. gada 31. decembrim.

                     (7)

                     Pamatinformācija ieguldītājiem un pamatinformācijas dokumenti būtībā attiecas uz tām pašām informācijas prasībām. Tāpēc ir jānodrošina, ka PRIIP privātie ieguldītāji, kuri ir ieinteresēti iegādāties PVKIU sertifikātus, no 2023. gada 1. janvāra nesaņem abus dokumentus par vienu un to pašu finanšu produktu. Tādēļ būtu jānosaka, ka pamatinformācijas dokuments ir uzskatāms par atbilstošu prasībām, kas piemērojamas ieguldītājiem paredzētajai pamatinformācijai. Turklāt ieguldītājiem, kas nav privātie ieguldītāji, ieguldījumu sabiedrībām un pārvaldības sabiedrībām būtu jāturpina izstrādāt pamatinformācija ieguldītājiem saskaņā ar Direktīvu 2009/65/EK, ja vien tie nenolemj izstrādāt Regulā (ES) Nr. 1286/2014 noteikto pamatinformācijas dokumentu. Šādos gadījumos kompetentajām iestādēm nebūtu jāuzliek pienākums ieguldījumu sabiedrībām un pārvaldības sabiedrībām sniegt pamatinformāciju ieguldītājiem un minētajiem ieguldītājiem būtu jāsniedz tikai pamatinformācijas dokuments.

                     (8)

                     Direktīva 2009/65/EK tādēļ būtu attiecīgi jāgroza,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

            1. pants
            Direktīvā 2009/65/EK iekļauj šādu pantu:

                  “82.a pants

                     1.   Dalībvalstis nodrošina, ka tad, ja ieguldījumu sabiedrība vai – tās pārvaldīto kopīgo fondu gadījumā – pārvaldības sabiedrība izstrādā, sniedz, pārstrādā un tulko pamatinformācijas dokumentu, kas atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1286/2014 (*1) noteiktajām prasībām attiecībā uz pamatinformācijas dokumentiem, kompetentās iestādes uzskata, ka minētais pamatinformācijas dokuments atbilst prasībām, kas piemērojamas pamatinformācijai ieguldītājiem, kā noteikts šīs direktīvas 78. līdz 82. un 94. pantā.

                     2.   Dalībvalstis nodrošina, ka kompetentās iestādes neprasa, lai ieguldījumu sabiedrība vai – tās pārvaldīto kopīgo fondu gadījumā – pārvaldības sabiedrība izstrādātu pamatinformāciju ieguldītājiem saskaņā ar šīs direktīvas 78. līdz 82. un 94. pantu, ja tā izstrādā, sniedz, pārstrādā un tulko pamatinformācijas dokumentu, kurš atbilst Regulā (ES) Nr. 1286/2014 noteiktajām prasībām attiecībā uz pamatinformācijas dokumentiem.

            2. pants

               1.   Dalībvalstis līdz 2022. gada 30. jūnijam pieņem un publicē noteikumus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.
               Tās piemēro minētos noteikumus no 2023. gada 1. janvāra.
               Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarāma šāda atsauce.

               2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to valsts tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

            3. pants
            Šī direktīva stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            4. pants
            Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

            Strasbūrā, 2021. gada 15. decembrī

                  Eiropas Parlamenta vārdā –

                  priekšsēdētājs

               D. M. SASSOLI

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               A. LOGAR

            (1)  2021. gada 20. oktobra atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

            (2)  Eiropas Parlamenta 2021. gada 23. novembra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2021. gada 9. decembra lēmums.

            (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/65/EK (2009. gada 13. jūlijs) par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (OV L 302, 17.11.2009., 32. lpp.).

            (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1286/2014 (2014. gada 26. novembris) par komplektētu privāto ieguldījumu un apdrošināšanas ieguldījumu produktu (PRIIP) pamatinformācijas dokumentiem (OV L 352, 9.12.2014., 1. lpp.).

            (5)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/653 (2017. gada 8. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1286/2014 par komplektētu privāto ieguldījumu un apdrošināšanas ieguldījumu produktu (PRIIP) pamatinformācijas dokumentiem, nosakot regulatīvos tehniskos standartus attiecībā uz pamatinformācijas dokumentu noformējumu, saturu, pārskatīšanu un pārstrādāšanu un šādu dokumentu sniegšanas prasību izpildes nosacījumiem (OV L 100, 12.4.2017., 1. lpp.).

            (6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/2259 (2021. gada 15. decembris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1286/2014 attiecībā uz pārejas režīma pagarināšanu pārvaldības sabiedrībām, ieguldījumu sabiedrībām un personām, kas konsultē par pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu (PVKIU) un ar PVKIU nesaistītiem sertifikātiem vai pārdod tos (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 1. lappusi).