title: Komisijas Direktīva 94/46/EK (1994. gada 13. oktobris), ar ko groza Direktīvu 88/301/EEK un Direktīvu 90/388/EEK, jo īpaši attiecībā uz satelītsakariem

text:
08/3. sēj.            LV                             Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                                                   3
31994L0046
L 268/15                                         EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS                                               19.10.1994.
                                                     KOMISIJAS DIREKTĪVA 94/46/EK
                                                          (1994. gada 13. oktobris),
                 ar ko groza Direktīvu 88/301/EEK un Direktīvu 90/388/EEK, jo īpaši attiecībā uz satelītsakariem
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,                                                          konkurē ar telekomunikāciju organizācijām, tā ir atkarīga
                                                                                no tehniskiem ierobežojumiem, piemēram, aizlieguma pie-
                                                                                slēgt iekārtas komutācijas tīklam, ko apkalpo telekomuni-
                                                                                kāciju organizācija. Citas dalībvalstis saglabā izņēmuma
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā                      tiesības, kas ir piešķirtas iekšzemes valsts uzņēmumiem.
90. panta 3. punktu,
tā kā:
                                                                           (5)     Komisijas 1988. gada 16. maija Direktīva 88/301/EEK par
                                                                                konkurenci telekomunikāciju termināliekārtu tirgū (3), kas
                                                                                grozīta ar Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, paredz
(1)    Zaļajā grāmatā par vienotu nostāju satelītsakaru jomā Eiro-
                                                                                atcelt īpašas tiesības vai izņēmuma tiesības attiecībā uz
       pas Kopienā, ko pieņēmusi Komisija 1990. gada novem-
                                                                                telekomunikāciju termināliekārtu ievešanu, laišanu tirgū,
       brī, izklāstītas svarīgākās izmaiņas normatīvajā vidē, kas ir
                                                                                pieslēgšanu, nodošanu ekspluatācijā un apkalpošanu. Tā
       vajadzīgas, lai izmantotu šo sakaru līdzekļu potenciālu. Šī
                                                                                neskar visus zemes satelītstaciju iekārtu veidus.
       Zaļā grāmata par satelītsakariem inter alia aicina pilnīgi
       liberalizēt satelītpakalpojumu un iekārtu nozari, tai skaitā
       atcelt visas izņēmuma tiesības vai īpašas tiesības šajā jomā,
       vienlaikus ievērojot licencēšanas kārtību, kā arī nodrošināt
       brīvu piekļuvi kosmosa segmenta raidietilpībai.
                                                                           (6)     Eiropas Kopienu Tiesa spriedumā lietā C-202/88,
                                                                                Francija/Komisija (4), ir atzinusi par pamatotu Komisijas
                                                                                Direktīvu 88/301/EEK. Turpretim attiecībā uz īpašām tie-
(2)    Padomes 1991. gada 19. decembra rezolūcija par satelīt-
                                                                                sībām šī direktīva ir pasludināta par spēkā neesošu, pama-
       sakaru pakalpojumu un iekārtu kopējā tirgus attīstību (1)
                                                                                tojoties uz to, ka nedz direktīvas noteikumos, nedz tās
       visumā atbalsta nostāju, kas izklāstīta Komisijas Zaļajā grā-
                                                                                preambulā nav norādīts, par kādām tiesībām faktiski ir
       matā par satelītsakariem, par svarīgākajiem uzskatot šādus
                                                                                runa un kādā veidā šo tiesību pastāvēšana ir pretrunā dažā-
       mērķus: saskaņot un liberalizēt attiecīgo zemes satelītsta-
                                                                                diem Līguma noteikumiem. Īpašas tiesības attiecībā uz
       ciju tirgu, vajadzības gadījumā paredzot izņēmuma vai
                                                                                minēto telekomunikāciju iekārtu ievešanu, laišanu tirgū,
       īpašo tiesību atcelšanu šajā jomā, jo īpaši saskaņā ar nosa-
                                                                                pieslēgšanu, nodošanu ekspluatācijā un apkalpošanu īste-
       cījumiem, kas jāievēro, lai panāktu atbilstību pamatprasī-
                                                                                nībā ir tiesības, ko dalībvalsts piešķir ierobežotam uzņē-
       bām.
                                                                                mumu skaitam, pamatojoties uz kādu normatīvu vai admi-
                                                                                nistratīvu aktu, kas kādā noteiktā ģeogrāfiskā apgabalā
(3)    Eiropas Parlaments rezolūcijā par satelītpakalpojumu un
       iekārtu kopējā tirgus attīstību (2) aicina Komisiju pieņemt                 — ierobežo šo skaitu līdz diviem vai vairākiem uzņēmu-
       vajadzīgos tiesību aktus, lai radītu apstākļus pastāvošo                         miem, neievērojot objektivitātes, proporcionalitātes un
       ierobežojumu atcelšanai un jaunas darbības uzsākšanai                            nediskriminācijas kritērijus, vai
       satelītsakaru jomā, vienlaikus uzsverot to, ka jāsaskaņo un
       jāliberalizē satelītiekārtu un satelītsakaru pakalpojumu tir-
       gus.
                                                                                — neievērojot šos kritērijus, izraugās vairākus konkurējo-
                                                                                šus uzņēmumus, vai
(4)    Vairākas dalībvalstis jau ir radījušas konkurences apstākļus
       dažiem satelītsakaru pakalpojumiem un ieviesušas licencē-                   — jebkuram uzņēmumam vai uzņēmumiem, neievērojot
       šanas kārtību. Dažās dalībvalstīs licenču piešķiršana tomēr                      šos kritērijus, piešķir juridiskas vai normatīvas priekš-
       vēl joprojām nebalstās uz objektivitātes, proporcionalitā-                       rocības, kas ievērojami iespaido kāda cita uzņēmuma
       tes un nediskriminācijas kritērijiem, vai, ja operatori
(1) OV C 8, 14.1.1992., 1. lpp.                                            (3) OV L 131, 27.5.1988., 73. lpp.
(2) OV C 42, 15.2.1993., 30. lpp.                                          (4) [1991] Recueil I-1223.
 ---pagebreak--- 4                 LV                                Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                                             08/3. sēj.
        iespējas iesaistīties kādā no iepriekš minētajām darbī-           (8)     Zemes satelītstaciju iekārtām jāatbilst pamatprasībām, kas
        bām tajā pašā ģeogrāfiskajā apgabalā būtībā līdzvērtī-                    saskaņotas ar Padomes Direktīvu 93/97/EEK (1), jo īpaši
        gos apstākļos.                                                            attiecībā uz frekvenču efektīvu izmantošanu. Šo pamatpra-
                                                                                sību ievērošanas uzraudzība ir daļēji iespējama ar licenču
                                                                                palīdzību, ko piešķir minēto pakalpojumu sniegšanai.
                                                                                Atbilstību pamatprasībām galvenokārt panāk, pieņemot
                                                                                vispārējus tehniskos noteikumus un saskaņojot licencei
                                                                                pievienotos nosacījumus. Pat ja šie nosacījumi nav saska-
                                                                                ņoti, dalībvalstīm tomēr jāpielāgo savi noteikumi. Jebkurā
                                                                                gadījumā vienlaikus jānodrošinās pret to, ka šie noteikumi
                                                                                var radīt šķēršļus tirdzniecībai.
    Šis formulējums neierobežo EK Līguma 92. panta piemē-
    rošanu.
                                                                          (9)     Atceļot īpašas tiesības vai izņēmuma tiesības attiecībā uz
                                                                                zemes satelītstaciju iekārtu pieslēgšanu, jāatzīst tiesības pie-
                                                                                slēgt šīs iekārtas komutācijas tīkliem, ko apkalpo teleko-
                                                                                munikāciju organizācijas, lai licencētie operatori varētu
(7) Izņēmuma tiesības izpaužas tādējādi, ka tās ierobežo attie-                   piedāvāt savus pakalpojumus plašākai sabiedrībai.
    cīgo iekārtu brīvu apriti, un tas attiecas gan uz telekomu-
    nikāciju iekārtu (to skaitā satelītiekārtu) ievešanu un laišanu
    tirgū, jo daži ražojumi netiek ielaisti tirgū, gan uz pieslēg-
    šanu, nodošanu ekspluatācijā un apkalpošanu, jo, ņemot
    vērā tirgus stāvokli un it īpaši ražojumu daudzveidību un
    to tehnisko raksturojumu, monopolists nav ieinteresēts
    sniegt pakalpojumus, ja tajos izmanto ražojumus, ko viņš
    nav laidis tirgū vai ievedis, kā arī samērot cenas ar izmak-
    sām, tāpēc ka viņam nedraud konkurence no jaunienācē-                 (10)    Komisijas 1990. gada 28. jūnija Direktīva 90/388/EEK par
    jiem tirgū. Ņemot vērā to, ka gandrīz visiem tehniskā aprī-                   konkurenci telekomunikāciju pakalpojumu tirgū (2), kas
    kojuma tirgiem raksturīgs plašs telekomunikāciju iekārtu                      grozīta ar EEZ līgumu, paredz atcelt īpašas tiesības vai
    klāsts, kā arī iespējamo attīstību tirgos, kur pagaidām dar-                  izņēmuma tiesības, ko dalībvalstis piešķīrušas attiecībā uz
    bojas ierobežots ražotāju skaits, jebkurām īpašām tiesībām,                   telekomunikāciju pakalpojumu sniegšanu. Šīs direktīvas
    kas tieši vai netieši – piemēram, ja neparedz atklātu un                      darbības joma tomēr neaptver satelītpakalpojumus.
    nediskriminējošu atļaujas saņemšanas kārtību – ierobežo
    to uzņēmumu skaitu, kam atļauts ievest, laist tirgū, nodod
    ekspluatācijā un apkalpot šīs iekārtas, nenovēršami ir tādas
    pašas sekas kā izņēmuma tiesībām.
                                                                          (11)    Izskatot spriedumu apvienotajās lietās C-271/90,
                                                                                C-281/90 un C-289/90, Spānija/Komisija (3), Eiropas
                                                                                Kopienu Tiesa 1992. gada 17. novembrī atzinusi šo Komi-
                                                                                sijas direktīvu par pamatotu. Turpretim attiecībā uz īpašām
                                                                                tiesībām Tiesa šo direktīvu pasludinājusi par spēkā neeso-
    Šādas izņēmuma tiesības vai īpašās tiesības atbilst pasāku-                   šu, pamatojoties uz to, ka nedz direktīvas noteikumos,
    miem, kuru sekas ir līdzvērtīgas kvantitatīviem ierobežo-                     nedz tās preambulā nav norādīts, par kādām tiesībām fak-
    jumiem, kas ir nesavienojami ar EK Līguma 30. pantu.                          tiski ir runa un kādā veidā šo tiesību pastāvēšana ir pret-
    Neviena no zemes satelītstaciju vai to noieta un apkalpo-                     runā vairākiem Līguma noteikumiem. Tātad šīs tiesības
    šanas tirgus raksturīgajām pazīmēm neattaisno to, ka pret                     jādefinē šajā direktīvā. Īpašas tiesības attiecībā uz teleko-
    tiem, salīdzinot ar pārējām telekomunikāciju terminālie-                      munikāciju pakalpojumiem īstenībā ir tiesības, ko dalīb-
    kārtām, pastāv atšķirīgas juridiskas prasības. Tātad ir jāat-                 valsts ir piešķīrusi ierobežotam uzņēmumu skaitam, pama-
    ceļ visas pastāvošās izņēmuma tiesības zemes satelītstaciju                   tojoties uz jebkuru normatīvu vai administratīvu aktu, kas
    iekārtu ievešanai, laišanai tirgū, pieslēgšanai, nodošanai                    noteiktā ģeogrāfiskā apgabalā
    ekspluatācijai un apkalpošanai, kā arī tiesības, kam var būt
    līdzīgas sekas – tas ir, visas īpašās tiesības, izņemot tās, kas
    izpaužas juridiskās vai normatīvās priekšrocībās vienam
    vai vairākiem uzņēmumiem un kas vienīgi ietekmē pārējo
    uzņēmumu iespējas iesaistīties jebkurā no iepriekš minēta-            (1) OV L 290, 24.11.1993., 1. lpp.
    jām aktivitātēm tajā pašā ģeogrāfiskajā apgabalā būtībā               (2) OV L 192, 24.7.1990., 10. lpp.
    līdzvērtīgos apstākļos.                                               (3) [1992] Recuei I–5833.
 ---pagebreak--- 08/3. sēj.            LV                             Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                                                   5
       — neievērojot objektivitātes, proporcionalitātes un nedi-                   jāizvērtē katrā atsevišķā gadījumā, paturot prātā to ietekmi
            skriminācijas kritērijus, ierobežo līdz diviem vai vairā-              uz citu uzņēmumu faktisko brīvību sniegt to pašu teleko-
            kiem to uzņēmumu skaitu, kam ir atļauts sniegt jeb-                    munikāciju pakalpojumu un to iespējamo pamatotību
            kuru šādu pakalpojumu, vai                                             attiecībā uz konkrētu darbību.
       — neievērojot šos kritērijus, izraugās vairākus konkurējo-
            šus uzņēmumus, kam ir atļauts sniegt jebkuru šādu
            pakalpojumu, vai
       — piešķir jebkuram uzņēmumam vai uzņēmumiem, neie-
            vērojot šos kritērijus, juridiskas vai normatīvas priekš-      (13)    Izņēmuma tiesības, kas pašlaik pastāv satelītsakaru jomā,
            rocības, kas ievērojami iespaido kāda cita uzņēmuma                    parasti ir piešķirtas organizācijām, kas jau atradušās domi-
            iespējas sniegt tos pašus pakalpojumus tajā pašā ģeo-                  nējošā stāvoklī, veidojot zemes sakaru tīklus, vai kādai to
            grāfiskajā apgabalā būtībā līdzvērtīgos apstākļos.                     filiālei. Šādu tiesību dēļ šo organizāciju dominējošais stā-
                                                                                voklis arvien paplašinās un tātad turpina nostiprināties.
                                                                                Tādēļ izņēmuma tiesības, kas piešķirtas satelītsakaru jomā,
                                                                                ir nesavienojamas ar EK Līguma 90. pantu, ņemot vērā
                                                                                86. pantu.
       Šis formulējums neierobežo EK Līguma 92. panta piemē-
       rošanu.
                                                                           (14)    Šīs izņēmuma tiesības, kas ierobežo piekļuvi tirgum, vēl
                                                                                aizkavē vai liedz piedāvājamo satelītsakaru izmantošanu,
                                                                                kaitējot lietotājiem un tādējādi traucējot tehnikas attīstību
                                                                                šajā jomā. Tā kā izņēmuma tiesības var ietekmēt lēmumus
                                                                                veikt investīcijas, attiecīgajiem uzņēmumiem bieži vien ir
       Telekomunikāciju pakalpojumu jomā šīs īpašās juridiskās                     iespēja izšķirties par to, ka priekšroka būtu jādod zemes
       vai normatīvās priekšrocības var izpausties, cita starpā, tie-              sakaru tehnoloģijām, turpretim jaunienācēji drīzāk izman-
       sībās veikt obligātus pirkumus vispārības labā, atkāpjoties                 totu satelītsakaru tehnoloģiju. Telekomunikāciju organizā-
       no pilsētu un lauku plānošanas likuma, vai iespējā saņemt                   cijas parasti dod priekšroku optiskās šķiedras kabeļu zemes
       atļauju, neveicot parasto procedūru.                                        savienojumu attīstībai, un satelītsakarus galvenokārt
                                                                                izmanto kā galēju tehnisko risinājumu, ja alternatīvo zemes
                                                                                sakaru izmaksas izrādījušās pārāk augstas, vai ar mērķi
                                                                                veikt datu pārraidi un/vai televīzijas apraidi, nevis izmanto
                                                                                kā pašu par sevi pilnīgi komplementāru apraides
                                                                                tehnoloģiju. Tādējādi izņēmuma tiesības rada ierobežoju-
                                                                                mus satelītsakaru attīstībai, un tas nav savienojams ar
                                                                                Līguma 90. pantu, ņemot vērā 86. pantu.
(12)   Ja, izmantojot īpašas tiesības un a fortiori izņēmuma tiesī-
       bas, dalībvalsts ierobežo to uzņēmumu skaitu, kam ir
       atļauts sniegt telekomunikāciju pakalpojumus, tas atbilst
       ierobežojumiem, kuri var būt nesavienojami ar Līguma
       59. pantu, ja vien šos ierobežojumus nevar pamatot ar
       pamatprasībām, jo šīs tiesības neļauj pārējiem uzņēmu-
       miem sniegt minētos pakalpojumus pārējām dalībvalstīm
       vai saņemt tos no tām. Attiecībā uz satelīttīkla pakalpoju-
       miem šīs pamatprasības var paredzēt efektīvu frekvenču
       spektra izmantošanu un nevēlamu traucējumu novēršanu                (15)    Attiecībā uz satelītpakalpojumu sniegšanu tomēr ir attais-
       starp satelīttelekomunikāciju sistēmām un citām tehniska-                   nojama licencēšanas vai deklarēšanas kārtība, kuras mēr-
       jām sistēmām kosmosā vai uz zemes. Tātad, ja iekārtas, ko                   ķis ir nodrošināt atbilstību pamatprasībām, ievērojot pro-
       izmanto piedāvātajiem pakalpojumiem, atbilst pamatpra-                      porcionalitātes principu. Licencēšana nav attaisnojama tad,
       sībām, kas ir piemērojamas satelītsakariem, dažas juridis-                  ja pietiek tikai un vienīgi ar deklarēšanas procedūru, lai
       kas prasības šeit nebūtu lietderīgas. No otras puses, īpašas                sasniegtu attiecīgo mērķi. Piemēram, nodrošinot satelītpa-
       tiesības, kas izpaužas vienīgi īpašās juridiskās vai normatī-               kalpojumu, kas paredz tikai atkarīgas VSAT zemes stacijas
       vās priekšrocībās, īstenībā neliedz pārējiem uzņēmumiem                     izmantošanu dalībvalstī, tai būtu jāievieš vienīgi deklarāci-
       ienākt tirgū. Tādēļ šo tiesību atbilstība EK Līgumam ir                     jas procedūra.
 ---pagebreak--- 6                   LV                              Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                                             08/3. sēj.
(16) Līguma 90. panta 6. punkts paredz izņēmumu attiecībā uz              (19)    Valsts, privātu vai starptautisku satelītsakaru sistēmu
     86. pantu, ja tā piemērošana rada šķēršļus telekomunikā-                     kosmosa segmenta raidietilpība, ko satelītu operatori pie-
     ciju organizācijām juridiski vai faktiski veikt tām uzticētus                dāvā licencētiem zemes satelītstaciju tīkla operatoriem,
     konkrētus uzdevumus. Saskaņā ar šo noteikumu Direktīva                       dažās dalībvalstīs vēl joprojām ir atkarīga no normatīviem
     90/388/EEK atļauj pārejas laikā saglabāt izņēmuma tiesī-                     ierobežojumiem, kas nav savienojami ar frekvenču un
     bas attiecībā uz balss telefoniju.                                           izvietojuma saskaņošanas kārtību, ko paredz dalībvalstu
                                                                                starptautiskās saistības. Šie papildu ierobežojumi ir pret-
                                                                                runā 59. pantam, kas paredz satelītsakaru operatoriem
                                                                                pilnu brīvību sniegt savus pakalpojumus visā Kopienā, ja
                                                                                viņi ir licencēti kādā no dalībvalstīm.
     “Balss telefonija” ir definēta Direktīvas 90/388/EEK 1. pantā
     kā balss skaņu tiešas pārneses un komutācijas komerciāla
     nodrošināšana plašākai sabiedrībai reālajā laikā starp pub-
     liskā komutējamā tīkla pieslēgumpunktiem, kas ļauj ikvie-
     nam lietotājam izmantot aparatūru, kura pieslēgta šā tīkla
     pieslēgumpunktam, lai sazinātos ar kādu citu pieslēgum-
     punktu. Veicot balss skaņu tiešu pārnesi un komutāciju               (20)    Pārbaudes, lai noskaidrotu licencētu operatoru zemes sate-
     caur zemes satelītstacijas tīkliem, šāda komerciāla nodro-                   lītstaciju atbilstību specifikācijām, kas regulē tehnisko un
     šināšana sabiedrībai kopumā var notikt tikai tad, ja zemes                   funkcionālo piekļuvi starpvalstu satelītsakaru sistēmām, ja
     satelītstacijas tīkls ir pieslēgts publiskajam komutācijas tīk-              tie nav iekšzemes operatori, lielākajā daļā dalībvalstu veic
     lam.                                                                         tās valsts parakstītājs, kuras teritorijā šī stacija darbojas.
                                                                                Tādēļ šo atbilstības novērtēšanu veic pakalpojumu snie-
                                                                                dzēji konkurenti.
     Attiecībā uz visiem pārējiem pakalpojumiem, kas nav balss
     telefonija, saskaņā ar 90. panta 2. punktu nav pamatota
     īpaša režīma ieviešana, it sevišķi ņemot vērā šo pakalpo-
     jumu nenozīmīgo devumu telekomunikāciju organizāciju
     apgrozījumā.                                                                 Tas nav savienojams ar Līguma noteikumiem, proti,
                                                                                3. panta g) punktu un 90. pantu, ņemot vērā 86. pantu.
                                                                                Tādēļ dalībvalstīm jānodrošina, lai atbilstības novērtēšanu
                                                                                varētu veikt kopā attiecīgais zemes satelītstacijas tīkla ope-
                                                                                rators un pati starpvalstu organizācija vienīgi pārvaldes
                                                                                iestāžu uzraudzībā.
(17) Satelīttīkla pakalpojumu nodrošināšana, veicot radio un
     televīzijas programmu pārraidi, ir telekomunikāciju pakal-
     pojums šīs direktīvas nozīmē, un tātad šajās darbībās jāie-
     vēro šīs direktīvas noteikumi. Neatkarīgi no dažu īpašu tie-
     sību un izņēmuma tiesību atcelšanas attiecībā uz zemes
     uztvērējsatelītstacijām, kas nav pieslēgtas dalībvalsts pub-
     liskajam tīklam, kā arī īpašu un izņēmuma tiesību atcelša-
     nas attiecībā uz satelītpakalpojumiem, ko piedāvā privātām
     vai valsts raidsabiedrībām, satelītu apraides pakalpojumu            (21)    Kosmosa segmenta izmantojamo raidietilpību lielākoties
     saturu, ko nodrošina plašākai sabiedrībai frekvenču diapa-                   piedāvā starptautiskas satelītsakaru organizācijas. Daudzās
     zonos, kuri noteikti radio nolikumā gan satelītu apraides                    dalībvalstīs vēl joprojām pastāv augsta maksa par šīs rai-
     pakalpojumiem (BSS), gan fiksētajiem satelītu pakalpoju-                     dietilpības izmantošanu, jo šo raidietilpību var iegādāties
     miem (FSS), arī turpmāk reglamentēs konkrēti noteikumi,                      tikai no parakstītāja attiecīgajā dalībvalstī. Šāds izņēmuma
     ko dalībvalstis pieņēmušas saskaņā ar Kopienas tiesību                       stāvoklis, ko pieļauj dažas dalībvalstis, izraisa kopējā tirgus
     aktiem, un tātad uz to neattiecas šīs direktīvas noteikumi.                  sadalīšanu, kas kaitē patērētājiem, kuriem ir vajadzīga rai-
                                                                                dietilpība. Padome 1991. gada 19. decembra rezolūcijā
                                                                                uzstājīgi aicina dalībvalstis atvieglot piekļuvi starpvalstu
                                                                                organizāciju kosmosa segmentam. Attiecībā uz neatkarīgu
                                                                                sistēmu izveidi un izmantošanu ierobežojošie pasākumi,
                                                                                kas veikti saskaņā ar dalībvalstu parakstītajām starptautis-
                                                                                kajām konvencijām, arī varētu radīt sekas, kas ir nesavie-
                                                                                nojamas ar Kopienas tiesību aktiem, ierobežojot piedāvā-
(18) Šī direktīva neliedz apstiprināt pasākumus, kas ir saskaņā                   jumu uz patērētāju rēķina 86. panta b) punkta nozīmē.
     ar Kopienas tiesību aktiem un pastāvošajām starptautiska-                    Starptautiskās satelītsakaru organizācijas pašlaik pārskata
     jām saistībām, lai nodrošinātu līdzvērtīgu attieksmi pret                    izveides aktu noteikumus, inter alia, attiecībā uz piekļuves
     dalībvalstu pilsoņiem trešās valstīs.                                        atvieglošanu, kā arī attiecībā uz neatkarīgu sistēmu izveidi
 ---pagebreak--- 08/3. sēj.            LV                            Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                                                   7
       un izmantošanu. Lai dotu Komisijai iespēju veikt EK                2. Direktīvas 2. panta pirmo daļu aizstāj ar šādu tekstu:
       Līgumā uzticētos uzraudzības pienākumus, jārada mehā-
       nisms, kas palīdzētu dalībvalstīm pildīt sadarbības pienā-             “Dalībvalstis, kas piešķīrušas īpašas vai izņēmuma tiesības
       kumus, kuri ietverti 5. panta pirmajā daļā saistībā ar                 uzņēmumiem, apņemas atcelt visas izņēmuma tiesības, kā arī
       Līguma 234. panta 2. punktu.                                           tādas īpašās tiesības, kuras
                                                                              a)    ierobežo līdz diviem vai vairākiem uzņēmumiem uzņē-
                                                                                mumu skaitu 1. panta nozīmē, neievērojot objektivitātes,
(22)   Izvērtējot šajā direktīvā paredzētos pasākumus saistībā ar                   proporcionalitātes un nediskriminācijas kritērijus; vai
       Līguma pamatmērķu sasniegšanu, kas minēta tā 2. pantā,
       ieskaitot 130. panta a) punktā minēto Kopienas ekonomis-
       kās un sociālās kohēzijas veicināšanu, Komisija ņem vērā               b)    izraugās, neievērojot šos kritērijus, vairākus konkurējošus
       arī stāvokli dalībvalstīs, kurās vēl nav pietiekami attīstīts                uzņēmumus 1. panta nozīmē.”
       zemes sakaru tīkls un kas var būt pamatojums tam, ka
       šajās valstīs attiecībā uz satelītpakalpojumiem atkarībā no
       apstākļiem šīs direktīvas pilnas piemērošanas datumu               3. Direktīvas 3. panta pirmo ievilkumu aizstāj ar šādu tekstu:
       atliek līdz 1996. gada 1. janvārim,
                                                                              “— attiecībā uz zemes satelītstaciju iekārtām atteikt šo iekārtu
                                                                                pieslēgšanu publiskajam telekomunikāciju tīklam un/vai
IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.
                                                                                nodot tās ekspluatācijā, ja tās neatbilst attiecīgajiem vis-
                                                                                pārējiem tehniskajiem noteikumiem, kas pieņemti
                                                                                saskaņā ar Padomes Direktīvu 93/97/EEK (1) vai, ja tādi
                               1. pants                                             nepastāv, pamatprasībām, kas izklāstītas direktīvas
                                                                                4. pantā. Ja nepastāv vispārēji tehniskie noteikumi vai
                                                                                saskaņoti reglamentējošie nosacījumi, jābūt valsts notei-
Direktīvu 88/301/EEK groza šādi:                                                    kumiem, kas ir samērojami ar pamatprasībām un par
                                                                                kuriem paziņo Komisijai saskaņā ar Direktīvu
                                                                                83/189/EEK, ja direktīva to paredz;
1. pantu qroza šādi:
    a)  Pirmā ievilkuma pēdējo teikumu aizstāj ar šādu:                        — attiecībā uz citām termināliekārtām atteikt šo iekārtu pie-
                                                                                slēgšanu publiskajam telekomunikāciju tīklam, ja tās neat-
        “Termināliekārtas ietver arī zemes satelītstaciju iekārtas.”                bilst attiecīgajiem vispārējiem tehniskajiem noteikumiem,
                                                                                kas pieņemti saskaņā ar Padomes Direktīvu
                                                                                91/263/EEK (2) vai, ja tādi nepastāv, pamatprasībām, kas
    b)  Pēc otrā ievilkuma pievieno šādus ievilkumus:                               izklāstītas direktīvas 4. pantā.
        “— “īpašas tiesības” ir tiesības, ko dalībvalsts piešķir iero-
             bežotam uzņēmumu skaitam, pamatojoties uz jeb-                   (1) OV L 290, 24.11.1993., 1. lpp.
             kuru normatīvu vai administratīvu aktu, un kas                   (2) OV L 128, 23.5.1991., 1. lpp.”
             noteiktā ģeogrāfiskā apgabalā
             — ierobežo šo skaitu līdz diviem vai vairākiem uzņē-                                          2. pants
                  mumiem, neievērojot objektivitātes, proporcio-
                  nalitātes un nediskriminācijas kritērijus, vai
                                                                          Direktīvu 90/388/EEK groza šādi:
             — neievērojot šos kritērijus, izraugās vairākus kon-
                  kurējošus uzņēmumus, vai
                                                                          1. Direktīvas 1. pantā izdara šādus grozījumus:
             — piešķir jebkuram uzņēmumam vai uzņēmumiem,
                  neievērojot šos kritērijus, jebkuras juridiskas vai         a) Šādi groza 1. punktu:
                  normatīvas priekšrocības, kas ievērojami iespaido
                  kāda cita uzņēmuma iespējas ievest, laist tirgū,
                  pieslēgt, nodot ekspluatācijā un/vai apkalpot tele-             i) otro ievilkumu aizstāj ar šādu tekstu:
                  komunikāciju termināliekārtas tajā pašā ģeogrā-
                  fiskajā apgabalā būtībā līdzvērtīgos apstākļos;
                                                                                “— “izņēmuma tiesības” ir tiesības, ko dalībvalsts pie-
         — “zemes satelītstacijas iekārtas” ir iekārtas, kuras var                           šķir vienam uzņēmumam, pamatojoties uz jeb-
             izmantot tikai radiosakaru signālu pārraidei vai pār-                           kuru normatīvu vai administratīvu aktu, paredzot
             raidei un uztveršanai (“pārraide/uztveršana”), vai tikai                        tam tiesības sniegt telekomunikāciju pakalpoju-
             uztveršanai (“tikai uztveršanai”) ar satelītu vai citu                          mus vai veikt darbību noteiktā ģeogrāfiskā apga-
             kosmisko sistēmu palīdzību.”                                                    balā.”;
 ---pagebreak--- 8                LV                            Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                                           08/3. sēj.
  ii) iekļauj šādu trešo ievilkumu:                                               — “satelītpakalpojumi” ir satelītsakaru pakalpojumu
                                                                                sniegšana un/vai satelīttīklu pakalpojumu snieg-
                                                                                šana;”
       “— “īpašas tiesības” ir tiesības, ko dalībvalsts piešķir
           ierobežotam uzņēmumu skaitam, pamatojoties uz
                                                                             v) sestajā ievilkumā otro teikumu aizstāj ar šādu tekstu:
           jebkuru normatīvu vai administratīvu aktu, kas
           noteiktā ģeogrāfiskā apgabalā
                                                                                “Šie apsvērumi ir tīkla darbības drošība, tīkla viengaba-
                                                                                lainības saglabāšana un, atkarībā no apstākļiem, pakal-
                                                                                pojumu savstarpēja izmantojamība, datu aizsardzība
           — ierobežo šo skaitu līdz diviem vai vairākiem                        un – satelīttīkla pakalpojumu gadījumā – efektīva fre-
                uzņēmumiem, kam ir atļauts sniegt pakalpo-                       kvenču spektra izmantošana, kā arī nevēlamu traucē-
                jumus vai veikt kādu darbību, neievērojot                        jumu novēršana starp satelīttelekomunikāciju sistē-
                objektivitātes, proporcionalitātes un nediskri-                  mām un citām tehniskajām iekārtām kosmosā vai uz
                minācijas kritērijus,                                            zemes.”
                vai
                                                                         b) Ar šādu tekstu aizstāj 2. punktu:
           — izraugās, neievērojot šos kritērijus, vairākus
                konkurējošus uzņēmumus, kam ir atļauts                       “2. Šo direktīvu nepiemēro teleksa pakalpojumiem vai
                sniegt pakalpojumus vai veikt darbību, vai                   zemes mobilajiem radiosakariem.”
           — piešķir jebkuram uzņēmumam vai uzņēmu-                  2. Šādi groza 2. pantu:
                miem, neievērojot šos kritērijus, juridiskas vai
                normatīvas priekšrocības, kas ievērojami
                iespaido kāda cita uzņēmuma iespējas sniegt              a) Pirmo daļu aizstāj ar šādu tekstu:
                to pašu telekomunikāciju pakalpojumu vai
                veikt to pašu darbību tajā pašā ģeogrāfiskajā
                apgabalā būtībā līdzvērtīgos apstākļos.”;                    “ Neierobežojot 1. panta 2. punktu, dalībvalstis atceļ visus
                                                                             pasākumus, kas paredz piešķirt:
  iii) ceturto ievilkumu aizstāj ar šādu tekstu:                             a) izņēmuma tiesības sniegt telekomunikāciju pakalpoju-
                                                                                mus, izņemot balss telefoniju; un
       “— “telekomunikāciju pakalpojumi” ir pakalpojumi,
           kas pilnīgi vai daļēji nodrošina signālu pārraidi un              b) īpašas tiesības, kas ierobežo līdz diviem vai vairākiem
           to maršrutēšanu publiskajā telekomunikāciju tīklā,                    uzņēmumiem to uzņēmumu skaitu, kam atļauts sniegt
           izmantojot telekomunikāciju procesus, izņemot                         šos telekomunikāciju pakalpojumus, neievērojot objek-
           radio un televīzijas apraidi un satelītpakalpoju-                     tivitātes, proporcionalitātes un nediskriminācijas kritē-
           mus.”;                                                                rijus;
                                                                                vai
  iv) pēc ceturtā ievilkuma iekļauj šādus ievilkumus:                        c) īpašas tiesības, kad, neievērojot šos kritērijus, izraugās
                                                                                vairākus konkurējošus uzņēmumus šo telekomunikā-
                                                                                ciju pakalpojumu sniegšanai.
       “— “zemes satelītstacijas tīkls” ir divu vai vairāku
           zemes staciju konfigurācija, kas mijiedarbojas ar                 Tās veic vajadzīgus pasākumus, lai nodrošinātu ikvienam
           satelīta starpniecību;                                            operatoram tiesības sniegt visus šos telekomunikāciju
                                                                             pakalpojumus, izņemot balss telefoniju.”
        — “satelīttīkla pakalpojumi” ir zemes satelītstacijas
           tīklu izveide un ekspluatācija; šie pakalpojumi iet-          b) Pievieno šādas panta daļas:
           ver vismaz zemes satelītstaciju radiosakaru nodi-
           bināšanu ar kosmosa segmentu (“augšupsaites”)                     “Dalībvalstis paziņo kritērijus, pēc kuriem tās izsniedz
           un radiosakaru nodibināšanu starp kosmosa seg-                    atļaujas, kā arī nosacījumus saistībā ar atļauju izsniegšanu
           mentu un zemes satelītstacijām (“lejupsaites”);                   un deklarēšanas kārtību attiecībā uz zemes raidstaciju eks-
                                                                             pluatāciju.
        — “satelītsakaru pakalpojumi” ir pakalpojumi, kuru                   Dalībvalstis arī turpmāk informē Komisiju par jebkuru
           nodrošināšana paredz pilnīgi vai daļēji izmantot                  nodomu ieviest jaunu licencēšanas kārtību vai mainīt
           satelīttīkla pakalpojumus;                                        pastāvošo kārtību.”
 ---pagebreak--- 08/3. sēj.            LV                             Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                                               9
3. Direktīvas 6. pantu groza šādi:                                         starptautiskās organizācijas Intelsat, Inmarsat, Eutelsat un
                                                                           Intersputnik, pēc Komisijas pieprasījuma dara tai zināmu savā
    a) Pēc otrās daļas iekļauj šādas panta daļas:                          rīcībā esošo informāciju par visiem pasākumiem, kuri varētu
                                                                           traucēt EK Līguma konkurences noteikumu izpildi vai ietekmēt
       “Dalībvalstis nodrošina to, ka jebkādi maksājumi, ar                mērķus, kas ietverti šajā direktīvā vai Padomes direktīvās par
       kuriem apliek pakalpojumu sniedzējus atbilstīgi atļauju             telekomunikācijām.
       saņemšanas kārtībai, balstās uz objektivitātes, caurskatāmī-
       bas un nediskriminācijas kritērijiem.
       Informāciju par maksājumiem, kritērijiem, uz kuriem tie
                                                                                4. pants
       balstās, un par jebkurām izmaiņām tajos publisko piemē-
       rotā un pietiekami detalizētā veidā, lai tā būtu viegli pie-
       ejama.                                                              Dalībvalstis ne vēlāk kā deviņu mēnešu laikā pēc šīs direktīvas
                                                                           stāšanās spēkā iesniedz Komisijai ziņas, kas ļautu Komisijai
       Dalībvalstis ne vēlāk kā deviņu mēnešu laikā pēc šīs direk-         pārliecināties par 1. un 2. panta ievērošanu.
       tīvas publicēšanas un pēc tam ikreiz, kad notikušas izmai-
       ņas, paziņo Komisijai, kādā veidā šī informācija būs pie-
       ejama. Komisija regulāri publicē atsauces uz šiem
       paziņojumiem.”                                                                                5. pants
    b) Pievieno šādu panta daļu:                                           Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas
                                                                           Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.
       “Dalībvalstis nodrošina jebkāda normatīva aizlieguma vai
       ierobežojumu atcelšanu kosmosa segmenta raidietilpības
       piedāvājumiem jebkuram apstiprinātam zemes satelītstaci-
       jas tīkla operatoram un savā teritorijā pilnvaro jebkuru
       kosmosa segmenta nodrošinātāju pārbaudīt, vai zemes                                                6. pants
       satelītstacijas tīkls, kas ir izmantojams saistībā ar minētā
       nodrošinātāja kosmosa segmentu, atbilst izziņotajiem                Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.
       nosacījumiem piekļuvei sava kosmosa segmenta raidietil-
       pībai.”
                                                                           Briselē, 1994. gada 13. oktobrī
                                3. pants                                                                     Komisijas vārdā —
                                                                                Komisijas loceklis
Saistībā ar satelītu ekspluatāciju dalībvalstis, kas ir pievienojušās
starptautiskajām konvencijām, ar kurām nodibinātas                                                            Karel VAN MIERT


title: Padomes Direktīva 81/575/EEK (1981. gada 20. jūlijs), ar ko groza Padomes Direktīvu 76/115/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu drošības jostu stiprinājumiem

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31981L0575

Oficiālais Vēstnesis L 209 , 29/07/1981 Lpp. 0030 - 0031 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 13 Sējums 11 Lpp. 0147  Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 13 Sējums 11 Lpp. 0213  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 13 Sējums 11 Lpp. 0147  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 13 Sējums 11 Lpp. 0213

		Padomes Direktīva 81/575/EEK(1981. gada 20. jūlijs),ar ko groza Padomes Direktīvu 76/115/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu drošības jostu stiprinājumiemEIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 100. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [3],tā kā I pielikumā Padomes Direktīvai 76/115/EEK (1975. gada 18. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu drošības jostu stiprinājumiem [4], inter alia, paredzētas prasības par jostu stiprinājumu minimālo skaitu, kas jānodrošina M1 kategorijas transportlīdzekļiem, kas definēti I pielikumā Padomes Direktīvai 70/156/EEK (1970. gada 6. februāris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju tipa apstiprinājumu [5], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 80/1267/EEK [6];tā kā ceļu satiksmes drošības nolūkā tādu drošības jostu un ierobežotājsistēmu uzstādīšana, kas atbilst Padomes Direktīvai 77/541/EEK (1977. gada 28. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu drošības jostām un ierobežotājsistēmām [7], turpmāk ir nepieciešama noteiktu M un N kategoriju transportlīdzekļos, kā arī ir atļauta un tiek veicināta citu M un N kategoriju transportlīdzekļos; tā kā tādēļ mehānisko transportlīdzekļu EEK tipa apstiprinājuma struktūrā jāparedz stiprinājumi dažādām transportlīdzekļu kategorijām; tā kā šajā nolūkā jāpaplašina Direktīvas 76/115/EEK darbības joma, lai ražotāji varētu aprīkot minētos transportlīdzekļus ar stiprinājumiem, kas atbilst minētās direktīvas prasībām; tā kā šāda paplašināšana bija iespējama sakarā ar tehnikas attīstību mehānisko transportlīdzekļu uzbūvē;tā kā šajā nolūkā jāgroza Direktīva 76/115/EEK;tā kā minētās direktīvas grozījums nozīmē Direktīvas 76/115/EEK pielikumu noteiktu prasību pielāgošanu tehnikas attīstībai; tā kā jāpanāk, lai šīs direktīvas noteikumu spēkā stāšanās sakristu ar to noteikumu spēkā stāšanos, kuri pēc šīs direktīvas pieņemšanas tiks pieņemti, lai Direktīvas 76/115/EEK pielikumu prasības pielāgotu tehnikas attīstībai,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsDirektīvu 76/115/EEK groza šādi:1. Direktīvas 2. pantu aizstāj ar šādu pantu:"2. pantsŠajā direktīvā "transportlīdzeklis" ir jebkurš M un N kategorijas mehāniskais transportlīdzeklis, kā definēts Direktīvas 70/156/EEK I pielikumā, kas paredzēts izmantošanai uz ceļiem, ar vismaz četriem riteņiem un maksimālo projektēto ātrumu, kurš lielāks par 25 km/h."2. Direktīvas I pielikumā:a) 4.3.1. punktu aizstāj ar šādu punktu:"4.3.1. M1 un M2 kategorijas transportlīdzekļu priekšējiem sēdekļiem (izņemot transportlīdzekļus, kam maksimālais pieļaujamais svars lielāks par 3500 kg, un tādus, kuros ir pasažieru stāvēšanai speciāli paredzētas vietas), kā arī N1, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļu priekšējiem sēdekļiem jānodrošina divi apakšējie jostu stiprinājumi un viens augšējais jostas stiprinājums. Tomēr priekšējiem centrāliem sēdekļiem divi apakšējie jostas stiprinājumi uzskatāmi par pietiekamiem gadījumos, kad priekšējais stikls atrodas ārpus Direktīvas 74/60/EEK II pielikumā definētās atskaites zonas. Priekšējais stikls uzskatāms par atskaites zonas daļu jostas stiprinājumiem gadījumos, kad tas spēj nonākt statiskā saskarē ar testa iekārtu atbilstīgi II pielikumā aprakstītajai metodei.";b) svītro 4.3.1.1. un 4.3.1.2. punktu;c) 4.3.2. punktu aizstāj ar šādu punktu:"4.3.2. Pārējiem M1 kategorijas transportlīdzekļu ārējiem sēdekļiem jābūt diviem apakšējiem jostas stiprinājumiem un vienam augšējam jostas stiprinājumam.";d) 4.3.3. punktu aizstāj ar šādu punktu:"4.3.3. Visiem pārējiem M1 kategorijas transportlīdzekļu sēdekļiem, kā arī visiem pārējiem neaizsargātiem sēdekļiem transportlīdzekļos, kuri nav M1 kategorijas transportlīdzekļi, kā norādīts 4.3.1. punktā, jābūt vismaz diviem apakšējiem jostas stiprinājumiem."Aizsargāta sēdekļa"; definēšanai "aizsardzības platība"; ir platība sēdekļa priekšā, kas atrodas:- starp divām horizontālām plaknēm, no kurām viena iet caur H punktu un otra – 400 mm virs tā,- starp divām vertikālām gareniskām plaknēm, kuras ir simetriskas attiecībā pret H punktu un atrodas 400 mm attālumā,- aiz šķērsvirziena vertikālās plaknes 1,30 m no H punkta.Šķērsvirziena vertikālajā plaknē "stikla zona"; ir tāda vienlaidu virsma, ka, projicējot lodi ar diametru 165 mm gareniskā horizontālā virzienā caur jebkuru zonas punktu un caur lodes centru, nekur aizsardzības platībā nav neviena atvēruma, caur kuru lode varētu iekļūt.Sēdeklis uzskatāms par aizsargātu, ja stikla zonu kopējā platība aizsardzības platībā ir vismaz 800 cm².";e) 4.3.4. punktu aizstāj ar šādu punktu:"4.3.4. Visiem nolaižamiem (saliekamiem) sēdekļiem, kā arī visiem jebkura transportlīdzekļa sēdekļiem, kas nav iekļauti 4.3.1., 4.3.2. vai 4.3.3. punktā, jostas stiprinājumi nav vajadzīgi. Tomēr, ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar stiprinājumiem šādiem sēdekļiem, šiem stiprinājumiem jāatbilst šīs direktīvas noteikumiem."2. pantsNoteikumi, kas vajadzīgi šīs direktīvas prasību izpildei, dalībvalstīs stājas spēkā tajā pašā dienā, kura paredzēta, lai stātos spēkā noteikumi, kas vajadzīgi tās direktīvas prasību izpildei, kura jāpieņem pēc šīs direktīvas saskaņā ar Direktīvas 76/115/EEK 6. pantu, lai pēdējās no minētajām direktīvām pielikumu prasības varētu pielāgot tehnikas attīstībai. Par to dalībvalstis tūlīt informē Komisiju.3. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 1981. gada 20. jūlijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsP. Walker[1] OV C 87, 9.4.1980., 5. lpp.[2] OV C 265, 13.10.1980., 77. lpp.[3] OV C 230, 8.9.1980., 6. lpp.[4] OV L 24, 30.1.1976., 6. lpp.[5] OV L 42, 23.2.1970., 1. lpp.[6] OV L 375, 31.12.1980., 34. lpp.[7] OV L 220, 29.8.1977., 95. lpp.--------------------------------------------------


title: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/10/EK (2001. gada 22. maijs), ar ko groza Padomes Direktīvu 91/68/EEK attiecībā uz skrepi slimību

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32001L0010

Oficiālais Vēstnesis L 147 , 31/05/2001 Lpp. 0041 - 0041

		Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/10/EK(2001. gada 22. maijs),ar ko groza Padomes Direktīvu 91/68/EEK attiecībā uz skrepi slimībuEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 152. panta 4. punkta b) apakšpunktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [2],pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. pantā izklāstīto procedūru [3],tā kā:(1) Attiecībā uz skrepi slimību dzīvnieku veselības nosacījumi, kas ietver dzīvnieku laišanu tirgū, ir noteikti Padomes 1991. gada 28. janvāra Direktīvā 91/68/EEK par dzīvnieku veselības nosacījumiem, kas reglamentē Kopienas iekšējo tirdzniecību ar aitām un kazām [4].(2) Komisija ir saņēmusi zinātniskus atzinumus par vairākiem transmisīvo sūkļveida encefalopātiju aspektiem, jo īpaši no Zinātniskās vadības komitejas. Ņemot vērā šos atzinumus, ir jāpārskata Direktīvā 91/68/EEK paredzētie noteikumi.(3) Ir jāpieņem noteikumi par visiem jautājumiem saistībā ar transmisīvajām sūkļveida encefalopātijām, lai tos piemērotu jo īpaši tādu dzīvu dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanai un laišanai tirgū, kas minēti 1. panta 1. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 22. maija Regulā (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un izskaušanai [5].(4) Šī direktīva tieši attiecas uz sabiedrības veselības aizsardzību, un tai ir būtiska nozīme iekšējā tirgus darbībā. Tādēļ par juridisko pamatu būtu jāņem Līguma 152. panta 4. punkta b) apakšpunkts, lai pieņemtu noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei un kontrolei.(5) Tāpēc atbilstīgi jāgroza Direktīva 91/68/EEK,IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsDirektīvu 91/68/EEK groza šādi:1. Direktīvas 2. panta 7. punktā palīgteikumu "kas minēta B pielikuma I un II iedaļā" aizstāj ar "kas minēta B pielikuma I iedaļā".2. Svītro 6. panta b) apakšpunktu.3. Direktīvas 7. panta 1. punktā palīgteikumu "kas minētas B pielikuma II un III iedaļā" aizstāj ar "kas minētas B pielikuma III iedaļā".4. Direktīvas 8. panta 1. punktā palīgteikumu "kas minēta B pielikuma II un III iedaļā" aizstāj ar "kas minēta B pielikuma III iedaļā".5. Svītro B pielikuma II iedaļu.2. pants1. Dalībvalstis ne vēlāk kā 2001. gada 30. jūnijā ievieš normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Par to tās tūlīt informē Komisiju.Dalībvalstis piemēro minētos tiesību aktus no 2001. gada 1. jūlija.Kad dalībvalstis pieņem šos tiesību aktus, tajos iekļauj atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka metodes, kā izdarīt šādas atsauces.2. Dalībvalstis dara zināmus Komisijai savu tiesību aktu noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, kuru reglamentē šī direktīva. Komisija par to informē pārējās dalībvalstis.3. pantsŠī direktīva stājas spēkā 20. dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.4. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 2001. gada 22. maijāEiropas Parlamenta vārdā —priekšsēdētājaN. FontainePadomes vārdā —priekšsēdētājaM. Winberg[1] OV C 45, 19.2.1999., 33. lpp.[2] OV C 258, 10.9.1999., 19. lpp.[3] Eiropas Parlamenta 2000. gada 16. februāra atzinums (OV C 339, 29.11.2000., 128. lpp.) un Padomes 2001. gada 12. februāra lēmums.[4] OV L 46, 19.2.1991., 19. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Lēmumu 94/953/EK (OV L 371, 31.12.1994., 14. lpp.).[5] OV L 147, 31.5.2001., 1. lpp.--------------------------------------------------


title: Padomes Direktīva (1970. gada 13. jūlijs), ar kuru ceturto reizi groza Padomes 1962. gada 23. oktobra Direktīvu par dalībvalstu noteikumu tuvināšanu attiecībā uz krāsvielām, ko atļauts izmantot cilvēku uzturam paredzētos pārtikas produktos

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31970L0358

Oficiālais Vēstnesis L 157 , 18/07/1970 Lpp. 0036 - 0037 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 13 Sējums 1 Lpp. 0148  Speciālizdevums dāņu valodā: Sērija I Nodaļa 1970(II) Lpp. 0377  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 13 Sējums 1 Lpp. 0148  Speciālizdevums angļu valodā: Sērija I Nodaļa 1970(II) Lpp. 0434  Speciālizdevums grieķu valodā Nodaļa 03 Sējums 5 Lpp. 0135  Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 13 Sējums 1 Lpp. 0230  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 13 Sējums 1 Lpp. 0230

		Padomes Direktīva(1970. gada 13. jūlijs),ar kuru ceturto reizi groza Padomes 1962. gada 23. oktobra Direktīvu par dalībvalstu noteikumu tuvināšanu attiecībā uz krāsvielām, ko atļauts izmantot cilvēku uzturam paredzētos pārtikas produktos(70/358/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 100. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā atbilstīgi 11. panta 2. punktam Padomes 1962. gada 23. oktobra Direktīvā par dalībvalstu noteikumu tuvināšanu attiecībā uz krāsvielām, ko atļauts izmantot cilvēku uzturam paredzētos pārtikas produktos [1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 1968. gada 20. decembra direktīvu [2], Komisija pēc apspriešanās ar dalībvalstīm ir pilnvarota noteikt analīzes metodes, kas vajadzīgas, lai pārbaudītu krāsvielām noteikto tīrības kritēriju faktisko izpildi,tā kā Komisijai jāuztic uzdevums noteikt paraugu ņemšanas procedūru un kvantitatīvās un kvalitatīvās analīzes metodes attiecībā uz krāsvielām pārtikas produktos un uz tiem,tā kā vēlams, lai visos gadījumos, kuros Padome pilnvaro Komisiju ieviest noteikumus attiecībā uz pārtikas produktiem, būtu paredzēta procedūra ciešas sadarbības veidošanai starp dalībvalstīm un Komisiju Pārtikas produktu pastāvīgās komitejas sastāvā, kas izveidota ar Padomes 1969. gada 13. novembra lēmumu [3],IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsPadomes 1962. gada 23. oktobra direktīvu groza saskaņā ar 2. un 3. panta noteikumiem.2. pants"2. Direktīvas 11.a pantā izklāstīto procedūru izmanto, lai noteiktu:- analīzes metodes, kas vajadzīgas, lai pārbaudītu, vai tiek izpildīti vispārējie un īpašie tīrības kritēriji, kas izklāstīti šīs direktīvas III pielikumā;- paraugu ņemšanas procedūru un kvantitatīvās un kvalitatīvās analīzes metodes attiecībā uz krāsvielām pārtikas produktos un uz tiem."3. pants"11. a pants1. Ja jāievēro šajā pantā noteiktā procedūra, priekšsēdētājs vai nu pēc savas iniciatīvas, vai arī pēc kādas dalībvalsts pārstāvja lūguma nodod jautājumu Pārtikas produktu pastāvīgajai komitejai (še turpmāk − "Komiteja"), kas izveidota saskaņā ar Padomes 1969. gada 13. novembra lēmumu.2. Komisijas pārstāvis iesniedz Komitejai to pasākumu projektu, kas jāpieņem. Komiteja sniedz atzinumu par projektu termiņā, ko atkarībā no jautājuma steidzamības noteicis tās priekšsēdētājs. Atzinumu sniedz ar divpadsmit balsu vairākumu, un dalībvalstu balsis vērtē tā, kā paredzēts Līguma 148. panta 2. punktā. Priekšsēdētājs nebalso.3. a) Komisija pieņem paredzētos pasākumus, ja tie ir saskaņā ar Komitejas atzinumu.b) Ja paredzētie pasākumi nesaskan ar Komitejas atzinumu vai ja atzinums nav pieņemts, Komisija nekavējoties ierosina Padomei pasākumus, kas jāpieņem. Padome pieņem lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu.c) Ja Padome trīs mēnešu laikā pēc priekšlikuma iesniegšanas nav pieņēmusi lēmumu, ierosinātos pasākumus pieņem Komisija.11.b pantsŠīs direktīvas 11.a panta noteikumi ir piemērojami astoņpadsmit mēnešus no dienas, kad jautājums pirmoreiz iesniegts Komitejai vai nu saskaņā ar 11.a panta 1. punktu vai jebkuru citu attiecīgu noteikumu."4. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 1970. gada 13. jūlijāPadomes vārdā –priekšsēdētājsJ. Ertl[1] OV 115, 11.11.1962., 2645./62. lpp.[2] OV L 309, 24.12.1968., 24. lpp.[3] OV L 291, 19.11.1969., 9. lpp.--------------------------------------------------


title: Komisijas Direktīva 2001/30/EK (2001. gada 2. maijs), ar ko groza Direktīvu 96/77/EK par noteiktiem tīrības kritērijiem pārtikas piedevām, izņemot krāsvielas un saldinātājusDokuments attiecas uz EEZ.

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32001L0030

Oficiālais Vēstnesis L 146 , 31/05/2001 Lpp. 0001 - 0023

		Komisijas Direktīva 2001/30/EK(2001. gada 2. maijs),ar ko groza Direktīvu 96/77/EK par noteiktiem tīrības kritērijiem pārtikas piedevām, izņemot krāsvielas un saldinātājus(dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1988. gada 21. decembra Direktīvu 89/107/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas piedevām, ko atļauts izmantot cilvēku uzturā [1], kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 94/34/EK [2], un jo īpaši tās 3. panta 3. punkta a) apakšpunktu,apspriedusies ar Pārtikas zinātnisko komiteju,tā kā:(1) Ir jāizveido tīrības kritēriji visām piedevām, izņemot krāsvielas un saldinātājus, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 20. februāra Direktīvā 95/2/EK par pārtikas piedevām, kas nav krāsvielas vai saldinātājus [3], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2001/5/EK [4].(2) Komisijas 1996. gada 2. decembra Direktīva 96/77/EK, ar ko nosaka īpašus tīrības kritērijus pārtikas piedevām, izņemot krāsvielas un saldinātājus [5], kas grozīta ar Direktīvu 2000/63/EK [6], noteica tīrības kritērijus vairākām pārtikas piedevām; šī direktīva būtu jāpapildina ar tīrības kritērijiem attiecībā uz atlikušajām pārtikas piedevām, kas minētas Direktīvā 95/2/EK.(3) Ir jāņem vērā piedevu specifikācijas un analītiskās metodes, kas norādītas Pārtikas kodeksā, ko izstrādājusi Apvienotā FAO un PVO pārtikas piedevu ekspertu komiteja (JECFA).(4) Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas produktu pastāvīgās komitejas atzinumu,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsAr šo Direktīvu 96/77/EK groza šādi:Pielikumu papildina ar šīs direktīvas pielikuma tekstu.2. pants1. Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvi un administratīvi akti, kas vajadzīgi, lai vēlākais līdz 2002. gada 1. jūnijam nodrošinātu atbilstību šai direktīvai. Par to dalībvalstis tūlīt informē Komisiju.2. Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāmas šādas atsauces.3. Produktus, kas laisti tirgū vai marķēti līdz 2002. gada 1. jūnijam un kas neatbilst šīs direktīvas prasībām, var tirgot, līdz to krājumi ir beigušies.3. pantsŠī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.4. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 2001. gada 2. maijāKomisijas vārdā —Komisijas loceklisDavid Byrne[1] OV L 40, 11.2.1989., 27. lpp.[2] OV L 237, 10.9.1994., 1. lpp.[3] OV L 61, 18.3.1995., 1. lpp.[4] OV L 55, 24.2.2001., 59. lpp.[5] OV L 339, 30.12.1996., 1. lpp.[6] OV L 227, 30.10.2000., 1. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMSE 170 (i) KALCIJA KARBONĀTSTīrības kritēriji šai piedevai ir tie paši, kādi tai paredzēti pielikumā Direktīvai 95/45/EK, ar ko nosaka īpašus tīrības kritērijus pārtikas produktos lietojamām krāsvielām [1].E 353 MEZOVĪNSKĀBESinonīmi | Dioksivīnskābe |DefinīcijaĶīmiskais nosaukums | Mezovīnskābe |Ķīmiskā formula | C4H6O6 |Pamatviela | Ne mazāk kā 99,5 % |Apraksts | Kristāli vai pulveris baltā vai dzeltenā krāsā. Labi šķīstošs, ar vāju karameļu smaržu. |IdentifikācijaA. | Ļoti labi šķīst ūdenī un etanolā. |B. | Mēģenē ar 2 ml koncentrētas sērskābes un 2 pilieniem sulforezorcinola reaģenta ieber 1 līdz 10 mg šīs vielas parauga. Uzkarsējot līdz 150 °C, parādās intensīvi violets krāsojums. |TīrībaArsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |E 354 KALCIJA TARTRĀTSSinonīmi | L-Kalcija tartrāts |DefinīcijaĶīmiskais nosaukums | Kalcija L(+)-2,3-dihidroksibutāndioāta dihidrāts |Ķīmiskā formula | C4H4CaO6. 2H2O |Molekulmasa | 224,18 |Pamatviela | Ne mazāk kā 98,0 % |Apraksts | Smalks, kristālisks pulveris baltā vai pelēkbaltā krāsā |IdentifikācijaA.Vāji šķīst ūdenī. Šķīdība aptuveni 0,01 g/100 ml ūdens (20 °C). Slikti šķīst etanolā. Vāji šķīst dietilēterī. Šķīst skābēs. | |B.Īpatnējais griešanas leņķis [α]20 D | +7,0o līdz +7,4o (0,1 % 1 n HCl šķīdumā) |C.pH (5 % dispersija) | Starp 6,0 un 9,0 |TīrībaSulfāti (izteikti kā H2SO4) | Ne vairāk kā 1 g/kg |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |E 356 NĀTRIJA ADIPINĀTSDefinīcijaĶīmiskais nosaukums | Nātrija adipināts |EINECS numurs | 231–293–5 |Ķīmiskā formula | C6H8Na2O4 |Molekulmasa | 190,11 |Pamatviela | Ne mazāk kā 99,0 % bezūdens vielā |Apraksts | Balti kristāli vai kristālisks pulveris, bez smaržas |IdentifikācijaA.Kušanas temperatūra | 151 °C– 152oC (adipīnskābei) |B.Šķīdība | Aptuveni 50 g/100 ml ūdens (20 °C) |C.Pozitīvs nātrija tests | |TīrībaŪdens | Ne vairāk kā 3 % (K. Fišera metode) |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |E 357 KĀLIJA ADIPINĀTSDefinīcijaĶīmiskais nosaukums | Kālija adipināts |EINECS numurs | 242–838–1 |Ķīmiskā formula | C6H8K2O4 |Molekulmasa | 222,32 |Pamatviela | Ne mazāk kā 99,0 % bezūdens vielā |Apraksts | Balti kristāli vai kristālisks pulveris, bez smaržas |IdentifikācijaA.Kušanas temperatūra | 151 °C–152oC (adipīnskābei) |B.Šķīdība | Aptuveni 60 g/100 ml ūdens (20 °C) |C.Pozitīvs kālija tests | |TīrībaŪdens | Ne vairāk kā 3 % (K. Fišera metode) |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |E 420(i) SORBĪTSTīrības kritēriji šai piedevai ir tie paši, kādi tai paredzēti pielikumā Direktīvai 95/31/EK, ar ko nosaka īpašus Tīrības kritērijus pārtikas produktos lietojamiem saldinātājiem [2].E 420(ii) SORBĪTA SĪRUPSTīrības kritēriji šai piedevai ir tie paši, kādi tai paredzēti pielikumā Direktīvai 95/31/EK, ar ko nosaka īpašus Tīrības kritērijus pārtikas produktos lietojamiem saldinātājiem.E 421 MANNĪTSTīrības kritēriji šai piedevai ir tie paši, kādi tai paredzēti pielikumā Direktīvai 95/31/EK, ar ko nosaka īpašus Tīrības kritērijus pārtikas produktos lietojamiem saldinātājiem.E 425(i) "KONJAC" sveķiDefinīcija | "Konjac" sveķi ir ūdenī šķīstošs hidrokoloīds, ko iegūst no samalta "Konjac" pulvera, ekstrahējot ar ūdeni. "Konjac" pulveris ir neattīrīts produkts, iegūts no daudzgadīga auga Amorphophallus konjac saknēm. Galvenā "Konjac" sveķu sastāvdaļa ir ūdenī šķīstošs lielmolekulārs polisaharīds — glikomannāns, kas sastāv no D-mannozes un D-glikozes, kuras saistītas ar ß (1-4) glikozīdām saitēm, un kuru molārā attiecība ir 1,6:1,0. Īsākas sānu ķēdes ir pievienotas ar ß (1-3) glikozīdām saitēm, un pie katras no 9. līdz 19. ogļhidrāta molekulām atrodas pa vienai acetilgrupai. |Molekulmasa | Galvenās komponentes — glikomannāna — vidējā Molekulmasa ir no 200000 līdz 2000000 |Pamatviela | Ne mazāk kā 75 % ogļhidrātu |Apraksts | Balts, krēmkrāsas vai gaiši brūns pulveris |IdentifikācijaA.Šķīdība | Disperģējams karstā vai aukstā ūdenī, veidojot ļoti viskozu šķīdumu ar pH 4,0 - 7,0 |B.Gela veidošanās | Mēģenē pie 1 % parauga šķīduma pievieno 5 ml 4 % nātrija borāta šķīduma un spēcīgi sakrata. Veidojas gels. |C.Karstumizturīga gela veidošanās | Pagatavo 2 % parauga šķīdumu, karsējot to verdoša ūdens vannā un nepārtraukti maisot 30 minūtes, tad šķīdumu atdzesē līdz istabas temperatūrai. Pilnīgi hidratētam paraugam istabas temperatūrā pievieno 10 % kālija karbonāta šķīdumu ar tādu aprēķinu, lai 1 g parauga pievienotu 1 ml šķīduma, veidojot 30 g 2 % šķīduma. Maisījumu uzkarsē ūdens vannā līdz 85 oC un nemaisot iztur šajā temperatūrā 2 stundas. Šādos apstākļos veidojas termiski stabils gels. |D.Viskozitāte (1 % šķīdums) | Ne mazāk kā 3 kgm-1 s-1 (25 °C temperatūrā) |TīrībaZudumi pēc žāvēšanas | Ne vairāk kā 12 % (105 °C, 5 h) |Ciete | Ne vairāk kā 3 % |Olbaltumvielas | Ne vairāk kā 3 % (N × 5,7) Nosaka slāpekli ar Kjeldāla metodi. Slāpekļa procentuālo saturu paraugā reizinot ar 5,7, iegūst olbaltumvielu procentuālo saturu paraugā. |Dietilēterī šķīstošas vielas | Ne vairāk kā 0,1 % |Kopējais pelnu saturs | Ne vairāk kā 5,0 % (800 °C, 3 h) |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 2 mg/kg |Salmonella spp. | Nekonstatē 12,5 g paraugā |E.coli | Nekonstatē 5 g paraugā |E 425(ii) - "KONJAC" GLIKOMANNĀNSDefinīcija | "Konjac" glikomannāns ir ūdenī šķīstošs hidrokoloīds, ko iegūst no samalta "Konjac" pulvera, mazgājot ar etanola — ūdens maisījumu. "Konjac" pulveris ir neattīrīts produkts, iegūts no daudzgadīga auga Amorphophallus konjac bumbuļiem. Galvenā sastāvdaļa ir ūdenī šķīstošs lielmolekulārs polisaharīds — glikomannāns, kas sastāv no D-mannozes un D-glikozes, kuru molārā attiecība ir 1,6:1,0 un kuras saistītas ar ß (1-4) glikozīdām saitēm, kas sazarojas pēc katra 50. vai 60. posma. Aptuveni katrs 19. cukura atlikums ir acetilēts. |Molekulmasa | 500000 līdz 2000000 |Pamatviela | Diētiskās šķiedrvielas kopējais apjoms: ne mazāk kā 95 % sausnas satura |Apraksts | Baltas līdz viegli brūnganas sīkas daļiņas, brīvi plūstošs pulveris bez smaržas |IdentifikācijaA.Šķīdība | Disperģējams karstā vai aukstā ūdenī, veidojot ļoti viskozu šķīdumu ar pH 5,0 - 7,0. Šķīdību palielina karsējot un mehāniski maisot |B.Karstumizturīga gela veidošanās | Pagatavo 2 % parauga šķīdumu, karsējot to verdoša ūdens vannā, nepārtraukti maisot, 30 minūtes un tad šķīdumu atdzesē līdz istabas temperatūrai. Pilnīgi hidratētam paraugam istabas temperatūrā pievieno 10 % kālija karbonāta šķīdumu ar tādu aprēķinu, lai 1 g parauga tiktu pievienots 1 ml šķīduma, veidojot 30 g 2 % šķīduma. Maisījumu uzkarsē ūdens vannā līdz 85 oC un nemaisot iztur šajā temperatūrā 2 stundas. Šādos apstākļos veidojas termiski stabils gels. |C.Viskozitāte (1 % šķīdums) | Ne mazāk kā 20 kgm-1 s-1 (25 °C temperatūrā) |TīrībaZudumi pēc žāvēšanas | Ne vairāk kā 8 % (105 °C, 3 h) |Ciete | Ne vairāk kā 1 % |Olbaltumvielas | Ne vairāk kā 1,5 % (N × 5,7) Nosaka slāpekli ar Kjeldāla metodi. Slāpekļa procentuālo saturu paraugā reizinot ar 5,7, iegūst olbaltumvielu procentuālo saturu paraugā. |Dietilēterī šķīstošas vielas | Ne vairāk kā 0,5 % |Sulfīti (izteikti kā SO2) | Ne vairāk kā 4 mg/kg |Hlorīdi | Ne vairāk kā 0,02 % |Spirtā (50 %) šķīstošas vielas | Ne vairāk kā 2,0 % |Kopējais pelnu saturs | Ne vairāk kā 2,0 % (800 °C, 3h līdz 4h) |Svins | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Salmonella spp. | Nekonstatē 12,5 g paraugā |E.coli | Nekonstatē 5 g paraugā |E 504(ii) MAGNIJA BĀZISKAIS KARBONĀTSSinonīmi | Magnija hidrogēnkarbonāts, magnija subkarbonāts (vieglais vai smagais), hidratētais bāziskais magnija karbonāts, magnija karbonāta hidroksīds |DefinīcijaĶīmiskais nosaukums | Magnija hidroksīdkarbonāta hidrāts |EINECS numurs | 235–192–7 |Ķīmiskā formula | 4MgCO3Mg(OH)2 5H2O |Molekulmasa | 485 |Pamatviela | Mg saturs ne mazāk kā 40,0 % un ne vairāk kā 45,0 % (aprēķināts kā MgO) |Apraksts | Balta, irdena masa vai balts, apjomīgs pulveris |IdentifikācijaA.Pozitīvi magnija un karbonāta jonu testi | |B.Šķīdība | Praktiski nešķīst ūdenī. Nešķīst etanolā |TīrībaSkābēs nešķīstošas vielas | Ne vairāk kā 0,05 % |Ūdenī šķīstošas vielas | Ne vairāk kā 1,0 % |Kalcijs | Ne vairāk kā 1,0 % |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 10 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |E 553b TALKSSinonīmi | Steatīts |Definīcija | Dabā sastopama ūdeni saturoša magnija silikāta forma, kas satur tādus asociētus minerālus kā alfa kvarcu, kalcītu, hlorītu, dolomītu, magnezītu un flogopītu |Ķīmiskais nosaukums | Magnija hidrogēnmetasilikāts |EINECS numurs | 238–877–9 |Ķīmiskā formula | Mg3(Si4O10)(OH)2 |Molekulmasa | 379,22 |Apraksts | Ļoti smalks, balts vai pelēcīgi balts pulveris, taustot taukains |IdentifikācijaA.IS (infrasarkanā) absorbcija | Raksturīgie pīķi pie 3677, 1018 un 669 cm-1 |B.Rentgenstaru difrakcija | Pīķi pie 9,34 / 4,66 / 3,12 Å |C.Šķīdība | Nešķīst ūdenī un etanolā |TīrībaZudumi pēc žāvēšanas | Ne vairāk kā 0,5 % (105 °C, 1h) |Skābēs šķīstošas vielas | Ne vairāk kā 6 % |Ūdenī šķīstošas vielas | Ne vairāk kā 0,2 % |Skābēs šķīstoša dzelzs | Nav konstatējams |Arsēns | Ne vairāk kā 10 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |E 554 NĀTRIJA ALUMĪNIJA SILIKĀTSSinonīmi | Nātrija silīcija alumināts, nātrija aluminosilikāts, alumīnija nātrija silikāts |DefinīcijaĶīmiskais nosaukums | Nātrija alumīnija silikāts |Pamatviela | Bezūdens viela satur: ne mazāk par 66,0 % un ne vairāk par 88,0 % SiO2,ne mazāk par 5,0 % un ne vairāk par 15,0 % Al2O3 |Apraksts | Smalks, balts, amorfs pulveris vai sīkas lodītes |IdentifikācijaA.Pozitīvi nātrija, alumīnija un silikātu jonu testi | |B.pH (5 % dispersija) | Starp 6,5 un 11,5 |TīrībaZudumi pēc žāvēšanas | Ne vairāk kā 8,0 % (105 °C, 2h) |Zudumi pēc dedzināšanas | Ne mazāk kā 5,0 % un ne vairāk kā 11,0 % bezūdens vielā (1000 oC, līdz konstantam svaram) |Nātrijs | Ne mazāk kā 5 % un ne vairāk kā 8,5 % bezūdens vielā (aprēķināts kā Na2O) |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |E 555 KĀLIJA ALUMĪNIJA SILIKĀTSSinonīmi | Vizla |Definīcija | Dabīgā vizla galvenokārt sastāv no kālija alumīnija silikāta (muscovite) |EINECS numurs | 310–127–6 |Ķīmiskais nosaukums | Kālija alumīnija silikāts |Ķīmiskā formula | KAl2[AlSi3O10](OH)2 |Molekulmasa | 398 |Pamatviela | Ne mazāk par 98 % |Apraksts | Gaiši pelēkas līdz baltas plēksnītes vai pūderis |IdentifikācijaA.Šķīdība | Nešķīst ūdenī, organiskos šķīdinātājos, atšķaidītās skābēs un sārmos |TīrībaZudumi pēc žāvēšanas | Ne vairāk kā 0,5 % (105 °C, 2h) |Antimons | Ne vairāk kā 20 mg/kg |Cinks | Ne vairāk kā 25 mg/kg |Bārijs | Ne vairāk kā 25 mg/kg |Hroms | Ne vairāk kā 100 mg/kg |Varš | Ne vairāk kā 25 mg/kg |Niķelis | Ne vairāk kā 50 mg/kg |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 2 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 10 mg/kg |E 556 KALCIJA ALUMĪNIJA SILIKĀTSSinonīmi | Kalcija aluminosilikāts, kalcija silikoalumināts, alumīnija kalcija silikāts |DefinīcijaĶīmiskais nosaukums | Kalcija alumīnija silikāts |Pamatviela | Bezūdens viela satur: ne mazāk par 44,0 % un ne vairāk par 50,0 % SiO2,ne mazāk par 3,0 % un ne vairāk par 5,0 % Al2O3,ne mazāk par 32,0 % un ne vairāk par 38,0 % CaO |Apraksts | Smalks, balts, brīvi plūstošs pulveris |IdentifikācijaA.Pozitīvi kalcija, alumīnija un silikātu jonu testi | |TīrībaZudumi pēc žāvēšanas | Ne vairāk kā 10,0 % (105 °C, 2h) |Zudumi pēc dedzināšanas | Ne mazāk kā 14,0 % un ne vairāk kā 18,0 % bezūdens vielā (1000 oC, līdz konstantam svaram) |Fluorīdi | Ne vairāk kā 50 mg/kg |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 10 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |E 558 BENTONĪTSDefinīcija | Bentonīts ir dabiskie māli ar lielu montmorilonīta — dabiska hidratēta alumīnija silikāta, kura molekulā daži alumīnija un silīcija atomi ir aizvietoti ar citiem atomiem, piemēram, ar magnija un dzelzs atomiem, — saturu. Kalcija un nātrija joni ir ieslēgti starp minerālu slāņiem. Ir četri bentonīta tipi: dabiskais nātrija bentonīts, dabiskais kalcija bentonīts, ar nātriju aktivētais bentonīts un ar skābi aktivētais bentonīts |EINECS numurs | 215–108–5 |Ķīmiskā formula | (Al, Mg)8(Si4O10)4(OH)8. 12H2O |Molekulmasa | 819 |Pamatviela | Montmorilonīta saturs ne mazāks par 80 % |Apraksts | Ļoti smalks, iedzeltens vai pelēkbalts pulveris vai granulas. Bentonīta struktūra nodrošina ūdens absorbciju ne vien pašā bentonītā, bet arī uz tā virsmas (uzbriešanas īpašības) |IdentifikācijaA.Metilēnzilā tests | |B.Rentgenstaru difrakcija | Raksturīgie pīķi pie 12,5/15 Å |C.IS (infrasarkanā) absorbcija | Pīķi pie 428/470/530/1110-1020/3750 — 3400 cm-1 |TīrībaZudumi pēc žāvēšanas | Ne vairāk kā 15,0 % (105 °C, 2h) |Arsēns | Ne vairāk kā 2 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 20 mg/kg |E 559 ALUMĪNIJA SILIKĀTS (KAOLĪNS)Sinonīmi | Kaolīns, vieglais vai smagais |Definīcija | Ūdeni saturošais alumīnija silikāts (kaolīns) ir attīrīti dabiskie māli, kas sastāv no kaolinīta, kālija alumīnija silikāta, laukšpata un kvarca. Apstrādē neiekļauj izkarsēšanu (kalcinēšanu). |EINECS numurs | 215–286–4 (kaolinīts) |Ķīmiskā formula | Al2Si2O5(OH)4 (kaolinīts) |Molekulmasa | 264 |Pamatviela | Ne mazāk par 90 % (silīcija un alumīnija summa pēc dedzināšanas) Silīcijs (SiO2)Starp 45 % un 55 %Alumīnijs Al2O3Starp 30 % un 39 % |Apraksts | Smalks, balts vai pelēkbalts, taukains pulveris. Kaolīns sastāv no nesaistītu, brīvi orientētu kaolinīta pārslu kopuma vai atsevišķām heksagonālām pārslām |IdentifikācijaA.Pozitīvi alumīnija un silikātu jonu testi | |B.Rentgenstaru difrakcija: | raksturīgie pīķi pie 7,18 / 3,58 / 2,38 / 1,78 Å |C.IS (infrasarkanā) absorbcija: | pīķi pie 3700 un 3620 cm-1 |TīrībaZudumi pēc dedzināšanas | Starp 10 % un 14 % (1000 oC, līdz konstantam svaram) |Ūdenī šķīstošas vielas | Ne vairāk kā 0,3 % |Skābēs šķīstošas vielas | Ne vairāk kā 2,0 % |Dzelzs | Ne vairāk kā 5 % |Kālija oksīds (K2O) | Ne vairāk kā 5 % |Ogleklis | Ne vairāk kā 0,5 % |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 % |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |E 620 GLUTAMĪNSKĀBESinonīmi | L-Glutamīnskābe, L-α-aminoglutārskābe |DefinīcijaĶīmiskais nosaukums | L-Glutamīnskābe, L-2-aminopentāndiskābe |EINECS numurs | 200–293–7 |Ķīmiskā formula | C5H9NO4 |Molekulmasa | 147,13 |Pamatviela | Ne mazāk kā 99,0 % un ne vairāk kā 101,0 % bezūdens vielā |Apraksts | Balti kristāli vai kristālisks pulveris |IdentifikācijaA.Pozitīvs glutamīnskābes tests ar plānslāņa hromatogrāfijas metodi | |B.Īpatnējais griešanas leņķis [α]D20 | Starp +31,5o un +32,2o (bezūdens vielas 10 % šķīdums 2 n sālsskābē, 200 mm cilindrs) |C.Piesātināta šķīduma pH | Starp 3,0 un 3,5 |TīrībaZudumi pēc žāvēšanas | Ne vairāk kā 0,2 % (80 °C, 3 h) |Pelni, sulfātu veidā | Ne vairāk kā 0,2 % |Hlorīdi | Ne vairāk kā 0,2 % |Pirolidonkarbonskābe | Ne vairāk kā 0,2 % |Svins | Ne vairāk kā 2 mg/kg |E 621 MONONĀTRIJA GLUTAMĀTSSinonīmi | Nātrija glutamāts, MSG |DefinīcijaĶīmiskais nosaukums | Mononātrija L-glutamāta monohidrāts |EINECS numurs | 205–538–1 |Ķīmiskā formula | C5H8NaNO4. H2O |Molekulmasa | 187,13 |Pamatviela | Ne mazāk kā 99,0 % un ne vairāk kā 101,0 % bezūdens vielā |Apraksts | Balti kristāli vai kristālisks pulveris, gandrīz bez smaržas |IdentifikācijaA.Pozitīvs nātrija tests | |B.Pozitīvs glutamīnskābes tests ar plānslāņa hromatogrāfijas metodi | |C.Īpatnējais griešanas leņķis [α]D20 | Starp + 24,8o un + 25,3o (bezūdens vielas 10 % šķīdums 2 n sālsskābē, 200 mm cilindrs) |D.pH (5 % šķīdums) | Starp 6,7 un 7,2 |TīrībaZudumi pēc žāvēšanas | Ne vairāk kā 0,5 % (98 °C, 5h) |Hlorīdi | Ne vairāk kā 0,2 % |Pirolidonkarbonskābe | Ne vairāk kā 0,2 % |Svins | Ne vairāk kā 2 mg/kg |E 622 MONOKĀLIJA GLUTAMĀTSSinonīmi | Kālija glutamāts, MSG |DefinīcijaĶīmiskais nosaukums | Monokālija L-glutamāta monohidrāts |EINECS numurs | 243–094–0 |Ķīmiskā formula | C5H8KNO4. H2O |Molekulmasa | 203,24 |Pamatviela | Ne mazāk kā 99,0 % un ne vairāk kā 101,0 % bezūdens vielā |Apraksts | Balti kristāli vai kristālisks pulveris, bez smaržas |IdentifikācijaA.Pozitīvs kālija tests | |B.Pozitīvs glutamīnskābes tests ar plānslāņa hromatogrāfijas metodi | |C.Īpatnējais griešanas leņķis [?]D20 | Starp +22,5o un +24,0o (bezūdens vielas 10 % šķīdums 2 N sālsskābē, 200 mm cilindrs) |D.pH (2 % šķīdums) | Starp 6,7 un 7,3 |TīrībaZudumi pēc žāvēšanas | Ne vairāk kā 0,2 % (80 °C, 5h) |Hlorīdi | Ne vairāk kā 0,2 % |Pirolidonkarbonskābe | Ne vairāk kā 0,2 % |Svins | Ne vairāk kā 2 mg/kg |E 623 KALCIJA DIGLUTAMĀTSSinonīmi | Kalcija glutamāts |DefinīcijaĶīmiskais nosaukums | Monokalcija di-L-glutamāts |EINECS numurs | 242–905–5 |Ķīmiskā formula | C10H16CaN2O8. xH2O (x = 0, 1, 2 vai 4) |Molekulmasa | 332,32 (bezūdens) |Pamatviela | Ne mazāk kā 98,0 % un ne vairāk kā 102,0 % bezūdens vielā |Apraksts | Balti kristāli vai kristālisks pulveris, bez smaržas |IdentifikācijaA.Pozitīvs kalcija tests | |B.Pozitīvs glutamīnskābes tests ar plānslāņa hromatogrāfijas metodi | |C.Īpatnējais griešanas leņķis [α]D20 | Starp +27,4o un +29,2o (kalcija diglutamātam ar x = 4) (bezūdens vielas 10 % šķīdums 2 n sālsskābē, 200 mm cilindrs) |TĪRĪBAŪdens | Ne vairāk kā 19,0 % (kalcija diglutamātam ar x = 4, K. Fišera metode) |Hlorīdi | Ne vairāk kā 0,2 % |Pirolidonkarbonskābe | Ne vairāk kā 0,2 % |Svins | Ne vairāk kā 2 mg/kg |E 624 MONOAMONIJA GLUTAMĀTSSinonīmi | Amonija glutamāts |DefinīcijaĶīmiskais nosaukums | Monoamonija L-glutamāta monohidrāts |EINECS numurs | 231–447–1 |Ķīmiskā formula | C5H12N2O4. H2O |Molekulmasa | 182,18 |Pamatviela | Ne mazāk kā 99,0 % un ne vairāk kā 101,0 % bezūdens vielā |Apraksts | Balti kristāli vai kristālisks pulveris, gandrīz bez smaržas |IdentifikācijaA.Pozitīvs amonija tests | |B.Pozitīvs glutamīnskābes tests ar plānslāņa hromatogrāfijas metodi | |C.Īpatnējais griešanas leņķis [α]D20 | Starp +25,4o un +26,4o (bezūdens vielas 10 % šķīdums 2 n sālsskābē, 200 mm cilindrs) |D.pH (5 % šķīdums) | Starp 6,0 un 7,0 |TīrībaZudumi pēc žāvēšanas | Ne vairāk kā 0,5 % (50 °C, 4h) |Pelni, sulfātu veidā | Ne vairāk kā 0,1 % |Pirolidonkarbonskābe | Ne vairāk kā 0,2 % |Svins | Ne vairāk kā 2 mg/kg |E 625 MAGNIJA DIGLUTAMĀTSSinonīmi | Magnija glutamāts |DefinīcijaĶīmiskais nosaukums | Monomagnija di-L-glutamāta tetrahidrāts |EINECS numurs | 242–413–0 |Ķīmiskā formula | C10H16MgN2O8. 4H2O |Molekulmasa | 388,62 |Pamatviela | Ne mazāk kā 95,0 % un ne vairāk kā 105,0 % bezūdens vielā |Apraksts | Balti vai pelēkbalti kristāli vai pulveris, bez smaržas |IdentifikācijaA.Pozitīvs magnija tests | |B.Pozitīvs glutamīnskābes tests ar plānslāņa hromatogrāfijas metodi | |C.Īpatnējais griešanas leņķis [α]D20 | Starp +23,8o un +24,4o (bezūdens vielas 10 % šķīdums 2 n sālsskābē, 200 mm cilindrs) |D.pH (10 % šķīdums) | Starp 6,4 un 7,5 |TīrībaŪdens | Ne vairāk kā 24 % (K. Fišera metode) |Hlorīdi | Ne vairāk kā 0,2 % |Pirolidonkarbonskābe | Ne vairāk kā 0,2 % |Svins | Ne vairāk kā 2 mg/kg |E 626 GUANILSKĀBESinonīmi | Guanilskābe |DefinīcijaĶīmiskais nosaukums | Guanozīn-5'-monofosforskābe |EINECS numurs | 201–598–8 |Ķīmiskā formula | C10H14N5O8P |Molekulmasa | 363,22 |Pamatviela | Ne mazāk kā 97,0 % bezūdens vielā |Apraksts | Bezkrāsaini vai balti kristāli vai balts, kristālisks pulveris, bez smaržas |IdentifikācijaA.Pozitīvi ribozes un organiskā fosfāta testi | |B.pH (0,25 % šķīdums) | Starp 1,5 un 2,5 |C.Spektrometrija: | absorbcijas maksimums pie 256 nm (20 mg/l guanilskābes šķīdums 0,01 n sālsskābē) |TīrībaZudumi pēc žāvēšanas | Ne vairāk kā 1,5 % (120 °C, 4h) |Citi nukleotīdi | Plānslāņa hromatogramma tos neuzrāda |Svins | Ne vairāk kā 2 mg/kg |E 627 DINĀTRIJA GUANILĀTSSinonīmi | Nātrija guanilāts, nātrija 5'-guanilāts |DefinīcijaĶīmiskais nosaukums | Dinātrija guanozīn-5'-monofosfāts |EINECS numurs | 221–849–5 |Ķīmiskā formula | C10H12N5Na2O8P. x H2O (x = apm. 7) |Molekulmasa | 407,19 (bezūdens) |Pamatviela | Ne mazāk kā 97,0 % bezūdens vielā |Apraksts | Bezkrāsaini vai balti kristāli vai balts, kristālisks pulveris, bez smaržas |IdentifikācijaA.Pozitīvi ribozes, organiskā fosfāta un nātrija jonu testi | |B.pH (5 % šķīdums) | Starp 7,0 un 8,5 |C.Spektrometrija: | absorbcijas maksimums pie 256 nm (20 mg/l šķīdums 0,01 N sālsskābē) |TīrībaZudumi pēc žāvēšanas | Ne vairāk kā 25 % (120 °C, 4h) |Citi nukleotīdi | Plānslāņa hromatogramma tos neuzrāda |Svins | Ne vairāk kā 2 mg/kg |E 628 DIKĀLIJA GUANILĀTSSinonīmi | Kālija guanilāts, kālija 5'-guanilāts |DefinīcijaĶīmiskais nosaukums | Dikālija guanozīn-5'-monofosfāts |EINECS numurs | 226–914–1 |Ķīmiskā formula | C10H12K2N5O8P |Molekulmasa | 439,40 |Pamatviela | Ne mazāk kā 97,0 % bezūdens vielā |Apraksts | Bezkrāsaini vai balti kristāli vai balts, kristālisks pulveris, bez smaržas |IdentifikācijaA.Pozitīvi ribozes, organiskā fosfāta un kālija jonu testi | |B.pH (5 % šķīdums) | Starp 7,0 un 8,5 |C.Spektrometrija: | absorbcijas maksimums pie 256 nm (20 mg/l šķīdums 0,01 n sālsskābē) |TīrībaZudumi pēc žāvēšanas | Ne vairāk kā 5 % (120 °C, 4h) |Citi nukleotīdi | Plānslāņa hromatogramma tos neuzrāda |Svins | Ne vairāk kā 2 mg/kg |E 629 KALCIJA GUANILĀTSSinonīmi | Kalcija 5'-guanilāts |DefinīcijaĶīmiskais nosaukums | Kalcija guanozīn-5'-monofosfāts |Ķīmiskā formula | C10H12CaN5O8P. nH2O |Molekulmasa | 401,20 (bezūdens) |Pamatviela | Ne mazāk kā 97,0 % bezūdens vielā |Apraksts | Balti vai pelēkbalti kristāli vai pulveris, bez smaržas |IdentifikācijaA.Pozitīvi ribozes, organiskā fosfāta un kālija jonu testi | |B.pH (0,05 % šķīdums) | Starp 7,0 un 8,0 |C.Spektrometrija: | absorbcijas maksimums pie 256 nm (20 mg/l šķīdums 0,01 N sālsskābē) |TīrībaZudumi pēc žāvēšanas | Ne vairāk kā 23,0 % (120 °C, 4h) |Citi nukleotīdi | Plānslāņa hromatogramma tos neuzrāda |Svins | Ne vairāk kā 2 mg/kg |E 630 INOZĪNSKĀBESinonīmi | 5'-Inozīnskābe |DefinīcijaĶīmiskais nosaukums | Inozīn-5'-monofosforskābe |EINECS numurs | 205–045–1 |Ķīmiskā formula | C10H13N4O8P |Molekulmasa | 348,21 |Pamatviela | Ne mazāk kā 97,0 % bezūdens vielā |Apraksts | Bezkrāsaini vai balti kristāli vai pulveris, bez smaržas |IdentifikācijaA.Pozitīvi ribozes un organiskā fosfāta testi | |B.pH (5 % šķīdums) | Starp 1,0 un 2,0 |C.Spektrometrija: | absorbcijas maksimums pie 250 nm (20 mg/l šķīdums 0,01 n sālsskābē) |TīrībaZudumi pēc žāvēšanas | Ne vairāk kā 3,0 % (120 °C, 4h) |Citi nukleotīdi | Plānslāņa hromatogramma tos neuzrāda |Svins | Ne vairāk kā 2 mg/kg |E 631 DINĀTRIJA INOZINĀTSSinonīmi | Nātrija inozināts, nātrija 5'-inozināts |DefinīcijaĶīmiskais nosaukums | Dinātrija inozīn-5'-monofosfāts |EINECS numurs | 225–146–4 |Ķīmiskā formula | C10H11N4Na2O8P. H2O |Molekulmasa | 392,17 (bezūdens) |Pamatviela | Ne mazāk kā 97,0 % bezūdens vielā |Apraksts | Bezkrāsaini vai balti kristāli vai pulveris, bez smaržas |IdentifikācijaA.Pozitīvi ribozes, organiskā fosfāta un nātrija jonu testi | |B.pH (5 % šķīdums) | Starp 7,0 un 8,5 |C.Spektrometrija: | absorbcijas maksimums pie 250 nm (20 mg/l šķīdums 0,01 n sālsskābē) |TīrībaŪdens | Ne vairāk kā 28,5 % (K. Fišera metode) |Citi nukleotīdi | Plānslāņa hromatogramma tos neuzrāda |Svins | Ne vairāk kā 2 mg/kg |E 632 DIKĀLIJA INOZINĀTSSinonīmi | Kālija inozināts, kālija 5'-inozināts |DefinīcijaĶīmiskais nosaukums | Dikālija inozīn-5'-monofosfāts |EINECS numurs | 243–652–3 |Ķīmiskā formula | C10H11K2N4O8P |Molekulmasa | 424,39 |Pamatviela | Ne mazāk kā 97,0 % bezūdens vielā |Apraksts | Bezkrāsaini vai balti kristāli vai pulveris, bez smaržas |IdentifikācijaA.Pozitīvi ribozes, organiskā fosfāta un kālija jonu testi | |B.pH (5 % šķīdums) | Starp 7,0 un 8,5 |C.Spektrometrija: | absorbcijas maksimums pie 250 nm (20 mg/l šķīdums 0,01 n sālsskābē) |TīrībaŪdens | Ne vairāk kā 10,0 % (K. Fišera metode) |Citi nukleotīdi | Plānslāņa hromatogramma tos neuzrāda |Svins | Ne vairāk kā 2 mg/kg |E 633 KALCIJA INOZINĀTSSinonīmi | Kalcija 5'-inozināts |DefinīcijaĶīmiskais nosaukums | Kalcija inozīn-5'-monofosfāts |Ķīmiskā formula | C10H11CaN4O8P. nH2O |Molekulmasa | 386,19 (bezūdens) |Pamatviela | Ne mazāk kā 97,0 % bezūdens vielā |Apraksts | Bezkrāsaini vai balti kristāli vai pulveris, bez smaržas |IdentifikācijaA.Pozitīvi ribozes, organiskā fosfāta un kalcija jonu testi | |B.pH (0,05 % šķīdums) | Starp 7,0 un 8,0 |C.Spektrometrija: | absorbcijas maksimums pie 250 nm (20 mg/l šķīdums 0,01 n sālsskābē) |TīrībaŪdens | Ne vairāk kā 23,0 % (K. Fišera metode) |Citi nukleotīdi | Plānslāņa hromatogramma tos neuzrāda |Svins | Ne vairāk kā 2 mg/kg |E 634 KALCIJA 5'-RIBONUKLEOTĪDSDefinīcijaĶīmiskais nosaukums | Kalcija 5'-ribonukleotīds ir kalcija inozīn-5-monofosfāta un kalcija guanozīn-5'-monofosfāta maisījums |Ķīmiskā formula | C10H11CaN4O8P . nH2O y C10H12CaN5O8P . nH2O |Pamatviela | Bezūdens viela satur abas galvenās sastāvdaļas ne mazāk kā 97,0 % un katru sastāvdaļu ne mazāk kā 47,0 % un ne vairāk kā 53 % |Apraksts | Balti vai gandrīz balti kristāli vai pulveris, bez smaržas |IdentifikācijaA.Pozitīvi ribozes, organiskā fosfāta un kalcija jonu testi | |B.pH (0,05 % šķīdums) | Starp 7,0 un 8,0 |TīrībaŪdens | Ne vairāk kā 23,0 % (K. Fišera metode) |Citi nukleotīdi | Plānslāņa hromatogramma tos neuzrāda |Svins | Ne vairāk kā 2 mg/kg |E 635 DINĀTRIJA 5'-RIBONUKLEOTĪDSSinonīmi | Nātrija 5'-ribonukleotīds |DefinīcijaĶīmiskais nosaukums | Dinātrija 5'-ribonukleotīds ir dinātrija inozīn-5-monofosfāta un dinātrija guanozīn-5'-monofosfāta maisījums |Ķīmiskā formula | C10H11N4Na2O8P . nH2O un C10H12N5Na2O8P . nH2O |Pamatviela | Bezūdens viela satur abas galvenās sastāvdaļas ne mazāk kā 97,0 % un katru sastāvdaļu ne mazāk kā 47,0 % un ne vairāk kā 53 % |Apraksts | Balti vai gandrīz balti kristāli vai pulveris, bez smaržas |IdentifikācijaA.Pozitīvi ribozes, organiskā fosfāta un nātrija jonu testi | |B.pH (5 % šķīdums) | Starp 7,0 un 8,5 |TīrībaŪdens | Ne vairāk kā 26,0 % (K. Fišera metode) |Citi nukleotīdi | Plānslāņa hromatogramma tos neuzrāda |Svins | Ne vairāk kā 2 mg/kg |E 905 MIKROKRISTĀLISKS VASKSSinonīmi | Naftas sveķi |Definīcija | Mikrokristaliskais vasks ir no naftas iegūtu cietu, piesātinātu ogļūdeņražu, galvenokārt sazarotu parafīnu, rafinēts maisījums |Apraksts | Balts līdz dzintarkrāsas vasks, bez smaržas |IdentifikācijaA.Šķīdība | Nešķīst ūdenī, ļoti nedaudz šķīst etanolā |B.Refrakcijas koeficients | n D100 = 1,434 - 1,448 |TīrībaMolekulmasa | Vidēji ne mazāk kā 500 |Viskozitāte (100 °C) | Ne mazāk kā 1,1. 10-5 m2s-1 |Atlikums pēc dedzināšanas | Ne vairāk kā 0,1 % |Oglekļa atomu skaits 5 % no destilācijas temperatūras | Ne vairāk kā 5 % molekulu oglekļa atomu skaits ir mazāks par 25 |Krāsa | Atbilst testam |Sērs | Ne vairāk kā 0,4 % |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 3 mg/kg |nm | Absorbcijas maksimums (uz mērceļa cm) |280 – 289 | 0,15 |290 – 299 | 0,12 |300 – 359 | 0,08 |360 – 400 | 0,02 ||E 912 MONTĀNSKĀBES ESTERIDefinīcija | Montānskābes un/ vai esteri ar etilēnglikolu un/ vai 1,3-butāndiolu un/ vai glicerīnu |Ķīmiskais nosaukums | Montānskābes esteri |Apraksts | Gandrīz baltas līdz dzeltenīgas krāsas pārslas, pulveris, granulas vai tabletes |IdentifikācijaA.Blīvums (20 °C) | Starp 0,98 un 1,05 |B.Rasas punkts | Pārsniedz 77 °C |TīrībaSkābes skaitlis | Nepārsniedz 40 |Glicerīns | Ne vairāk kā 1 % (nosaka ar gāzes hromatogrāfiju) |Citi daudzvērtīgie spirti | Ne vairāk kā 1 % (nosaka ar gāzes hromatogrāfiju) |Cita veida vaski | Neuzrāda (ar diferenciālās skanēšanas kalorimetrijas un/ vai infrasarkanās spektroskopijas metodēm) |Arsēns | Ne vairāk kā 2 mg/kg |Hroms | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 2 mg/kg |E 914 OKSIDĒTI POLIETILĒNSVEĶIDefinīcija | Polietilēna vieglas oksidēšanas reakcijas polāri produkti |Ķīmiskais nosaukums | Oksidēts polietilēns |Apraksts | Gandrīz baltas pārslas, pulveris, granulas vai tabletes |IdentifikācijaA.Blīvums (20 °C) | Starp 0,92 un 1,05 |B.Rasas punkts | Pārsniedz 95 °C |TīrībaSkābes skaitlis | Nepārsniedz 70 |Viskozitāte (120 °C) | Ne mazāk kā 8,1. 10-5 m2s-1 |Cita veida vaski | Neuzrāda (ar diferenciālās skanēšanas kalorimetrijas un/ vai infrasarkanās spektroskopijas metodēm) |Skābeklis | Ne vairāk kā 9,5 % |Hroms | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 2 mg/kg |E 950 KĀLIJA ACESULFĀMSTīrības kritēriji šai piedevai ir tie paši, kādi tai paredzēti pielikumā Direktīvai 95/31/EK, ar ko nosaka īpašus Tīrības kritērijus pārtikas produktos lietojamiem saldinātājiem.E 951 ASPARTĀMSTīrības kritēriji šai piedevai ir tie paši, kādi tai paredzēti pielikumā Direktīvai 95/31/EK, ar ko nosaka īpašus Tīrības kritērijus pārtikas produktos lietojamiem saldinātājiem.E 953 IZOMALTSTīrības kritēriji šai piedevai ir tie paši, kādi tai paredzēti pielikumā Direktīvai 95/31/EK, kas grozīta ar Direktīvu 98/66/EK, ar ko nosaka īpašus Tīrības kritērijus pārtikas produktos lietojamiem saldinātājiem.E 957 TAUMATĪNSTīrības kritēriji šai piedevai ir tie paši, kādi tai paredzēti pielikumā Direktīvai 95/31/EK, ar ko nosaka īpašus Tīrības kritērijus pārtikas produktos lietojamiem saldinātājiem.E 959 NEOHESPERIDĪNA HIDROKSIHALKONSTīrības kritēriji šai piedevai ir tie paši, kādi tai paredzēti pielikumā Direktīvas 95/31/EK, ar ko nosaka īpašus Tīrības kritērijus pārtikas produktos lietojamiem saldinātājiem.E 965(i) MALTĪTSTīrības kritēriji šai piedevai ir tie paši, kādi tai paredzēti pielikumā Direktīvai 95/31/EK, ar ko nosaka īpašus Tīrības kritērijus pārtikas produktos lietojamiem saldinātājiem.E 965(ii) MALTĪTA SĪRUPSTīrības kritēriji šai piedevai ir tie paši, kādi tai paredzēti pielikumā Direktīvai 95/31/EK, ar ko nosaka īpašus Tīrības kritērijus pārtikas produktos lietojamiem saldinātājiem.E 966 LAKTĪTSTīrības kritēriji šai piedevai ir tie paši, kādi tai paredzēti pielikumā Direktīvas 95/31/EK, ar ko nosaka īpašus Tīrības kritērijus pārtikas produktos lietojamiem saldinātājiem.E 967 KSILĪTSTīrības kritēriji šai piedevai ir tie paši, kādi tai paredzēti pielikumā Direktīvai 95/31/EK, ar ko nosaka īpašus Tīrības kritērijus pārtikas produktos lietojamiem saldinātājiem.[1] OV L 226, 22.9.1995., 13. lpp.[2] OV L 178, 28.7.1995., 1. lpp.--------------------------------------------------


title: Padomes Direktīva (1983. gada 19. septembris), ar ko piekto reizi groza (azbesta) Direktīvu 76/769/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz dažu bīstamu vielu un preparātu tirgū laišanas un lietošanas ierobežojumiem

text:
Avis juridique important

|

31983L0478

Official Journal L 263 , 24/09/1983 P. 0033 - 0036 Spanish special edition: Chapter 13 Volume 14 P. 0201  Portuguese special edition Chapter 13 Volume 14 P. 0201  Finnish special edition: Chapter 15 Volume 4 P. 0136  Swedish special edition: Chapter 15 Volume 4 P. 0136

PADOMES DIREKTĪVA(1983. gada 19. septembris),ar ko piekto reizi groza (azbesta) Direktīvu 76/769/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz dažu bīstamu vielu un preparātu tirgū laišanas un lietošanas ierobežojumiem(83/478/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 100. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[2],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[3],tā kā tad, ja tiek lietots azbests un atsevišķi ražojumi, kas to satur, var atbrīvoties cilvēka veselībai kaitīgas šķiedras un putekļi, kuri var izraisīt azbestozi un vēzi;tā kā ar profilaksi var vislabāk aizsargāt cilvēka veselību;tā kā cilvēka veselību un vidi ļoti efektīvi var aizsargāt, ja aizliedz lietot dažas šķiedras, piemēram, krokidolītu (zilo azbestu), kas saskaņā ar dažiem zinātniskiem avotiem ir īpaši bīstamas;tā kā šobrīd tomēr nav iespējams pilnīgi aizliegt krokidolītu; tā kā nav pamatoti ierosināt, lai visus ražojumus, kas to satur, izņemtu no tirgus, jo, rīkojoties ar šiem ražojumiem, lai izņemtu tos no tirgus vai iznīcinātu, tiktu radīti draudi cilvēka veselībai, jo šādi atbrīvotos šķiedras;tā kā dažus ražojumus, kas satur krokidolītu, piemēram, plombas un azbestcementa caurules vai hidrotransformatorus, tuvākajā laikā Kopienas mērogā nav iespējams pilnībā aizstāt ar aizstājējiem, kam būtu vismaz līdzvērtīgas īpašības;tā kā jāparedz īpašs marķējums, kur norāda, kādus riskus rada tādu ražojumu lietošanu, kuri satur azbesta šķiedras;tā kā uz šo ražojumu marķējumu dažās dalībvalstīs attiecas noteikumi, kas atšķiras ar tirdzniecības nosacījumiem;tā kā šī direktīva ierobežo krokidolīta ražojumu un krokidolīta šķiedras saturošu ražojumu tirgū laišanu un lietošanu;tā kā, ierobežojot citu azbesta šķiedru un šo šķiedru saturošu ražojumu tirgū laišanu un lietošanu, var uzlabot cilvēka veselības aizsardzību; tā kā, kamēr nav pieņemti Kopienas noteikumi attiecībā uz ierobežojumiem, saskaņošanas pasākumi, kas attiecas uz minētajām šķiedrām vai ražojumiem, ir saistīti tikai ar noteikumiem par marķēšanu;tā kā, ņemot vērā tehnikas un zinātnes attīstību un iespējamību krokidolītu aizstāt ar mazāk bīstamām vielām, periodiski jāpārskata atbrīvojumu sistēma, kas noteikta šajā direktīvā, lai vajadzības gadījumā izdarītu attiecīgus grozījumus;tā kā dažu azbesta šķiedru aizliegumi un dažādi noteikumi par marķēšanu, kas ieviesti dažās dalībvalstīs, ietekmē kopējā tirgus darbību; tā kā tādēļ jātuvina attiecīgie dalībvalstu normatīvie un administratīvie akti un atbilstīgi jāgroza pielikums Direktīvai 76/769/EEK[4], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 83/264/EEK[5];IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsDirektīvas 76/769/EEK pielikums kļūst par I pielikumu.2. pantsAr šo Direktīvas 76/769/EEK I pielikumam pievieno šādu 5. punktu:"5. Azbesta šķiedras.5.1. Krokidolīts CAS Nr. 12001-28-4*. 5.1. Šīs šķiedras un ražojumus, kas tās satur, aizliegts laist tirgū un lietot. Tomēr katrā dalībvalstī var atļaut līdz 1988. gada 30. jūnijam laist tirgū ražojumus, kas satur šo šķiedru, ja tie saražoti līdz 1986. gada 1. janvārim. Katra dalībvalsts var arī piešķirt atbrīvojumu no aizlieguma lietot ražojumus, kas satur šīs šķiedras, ja tie ir ražoti, laisti tirgū vai tiek lietoti līdz 1986. gada 1. janvārim. Neierobežojot citās Kopienas direktīvās iekļautos noteikumus, dalībvalstis šo aizliegumu var neattiecināt arī uz še turpmāk minētajiem ražojumiem, tostarp uz šķiedrām un pusfabrikātiem, kas vajadzīgi to ražošanā: a) azbestcementa caurules; b) pret skābi un temperatūru izturīgas plombas, blīves, blīvslēga blīvējumi un elastīgi kompensatori; c) hidrotransformatori.5.2. Visas azbesta šķiedras: krokidolīts, CAS Nr. 12001-28-4, hrizotils, CAS Nr. 12001-29-5, amozīts, CAS Nr. 12172-73-5, antofilīts, CAS Nr. 77536-67-5, aktinolīts, CAS Nr. 77536-66-4, tremolīts, CAS Nr. 77536-68-6. 5.2. Neierobežojot 5.1. punktu, laist tirgū un lietot ražojumus, kas satur šīs šķiedras, var atļaut vienīgi tad, ja šiem ražojumiem saskaņā ar II pielikuma noteikumiem ir klāt etiķete.* Numurs Chemical Abstract Service reģistrā.3. pantsAr šo Direktīvai 76/769/EEK pievieno šādu II pielikumu:"II PIELIKUMSĪpaši noteikumi par azbestu saturošu ražojumu marķēšanu1.Uz visiem ražojumiem, kas satur azbestu, vai uz to iepakojuma ir šāda etiķete:a) etiķete, kas atbilst turpmāk norādītajam paraugam, ir vismaz 5 cm gara (H) un 2,5 cm plata;b) tai ir divas daļas:- augšējā daļā (h1 = 40 % H) ir burts "a" baltā krāsā uz melna fona,- apakšējā daļā (h2 = 60 % H) ir standarta formulējums baltā un/vai melnā krāsā uz sarkana fona, un tas ir skaidri salasāms;c) ja ražojums satur krokidolītu, vārdus "satur azbestu", ko lieto standarta formulējumā, aizstāj ar "satur krokidolītu/zilo azbestu".Pirmās daļas noteikumus dalībvalstis var neattiecināt uz ražojumiem, ko paredzēts laist tirgū to teritorijā. Tomēr šo ražojumu marķējumā jābūt formulējumam "satur azbestu";[insert image from the original .tif]1. Balts "a" uz melna fona2. Standarta formulējums baltā un/vai melnā krāsā uz sarkana fona3. UZMANĪBU! SATUR AZBESTU4. Ieelpot azbesta putekļus ir bīstami veselībai5. Ievērot drošības norādījumusd) ja marķējums ir tieši uzspiests uz ražojumiem, pietiek, ja ir viena krāsa, kas kontrastē ar fonu.2. Šajā pielikumā minēto etiķeti piestiprina saskaņā ar šādiem noteikumiem:a) uz katras vismazākās piegādātās vienības;b) ja ražojumam ir azbestcementa sastāvdaļas, pietiek, ja etiķeti piestiprina tikai šīm sastāvdaļām. Bez marķējuma var iztikt, ja iepakojuma mazā izmēra vai nepiemērotības dēļ etiķeti nav iespējams piestiprināt pie sastāvdaļas.3. Iepakotu azbestu saturošu ražojumu marķēšana.3.1. Uz iepakotu ražojumu iepakojuma skaidri salasāmā un neizdzēšamā marķējumā ir šādas ziņas:a) saskaņā ar šo pielikumu simbols un attiecīgās norādes par apdraudējumu;b) drošības norādījumi, kas jāizraugās saskaņā ar norādēm šajā pielikumā, ciktāl tie ir saistīti ar attiecīgo ražojumu.Ja uz iepakojumu ir sniegta papildu drošības informācija, tā nemazina to ziņu nozīmīgumu, kas sniegtas saskaņā ar a) un b) apakšpunktu, vai nav pretrunā tām.3.2. Marķēšanu saskaņā ar 3.1. punktu izdara:- iepakojumam cieši piestiprinot etiķeti vai- iepakojumam cieši piestiprinot uzlīmi, vai- marķējumu uzspiežot tieši uz iepakojuma.3.3. Azbestu saturošus ražojumus, kas iepakoti tikai brīvā plastmasas iesaiņojumā vai tamlīdzīgā iepakojumā, uzskata par iepakotiem ražojumiem un marķē saskaņā ar 3.2. punktu. Ja ražojumi no šādiem iepakojumiem ir izņemti un tiek laisti tirgū neiepakoti, katrai vismazākajai paredzētajai vienībai pievieno ziņas, kas iekļaujamas marķējumā saskaņā ar 3.1. punktu.4. Neiepakotu azbestu saturošu ražojumu marķēšana.Neiepakotiem azbestu saturošiem ražojumiem marķēšanu saskaņā ar 3.1. punktu izdara:- azbestu saturošajam ražojumam cieši piestiprinot etiķeti,- šādam ražojumam cieši piestiprinot uzlīmi,- marķējumu uzspiežot tieši uz ražojumiem,vai, ja iepriekšminēto pamatotu iemeslu dēļ nav iespējams izdarīt, piemēram, ražojuma mazā izmēra, ražojuma nepiemēroto īpašību vai dažu tehnisku grūtību dēļ, pievieno zīmi, kurā ir 3.1. punktā paredzētais marķējums.5. Neierobežojot Kopienas noteikumus par drošību un darba higiēnu, pie etiķetes, kas piestiprināta pie ražojuma, kurš tā lietošanas ziņā var būt pārstrādes vai gala ražojums, jāpievieno drošības norādījumi, kas var būt vajadzīgi attiecīgajam ražojumam, un jo īpaši šāds teksts:- ja iespējams, lietot ārpus telpām vai labi vēdinātā vietā,- ieteicams izmantot darbarīkus, kas darbināmi ar roku vai kas darbojas ar mazu ātrumu; vajadzības gadījumā tiem jābūt aprīkotiem ar attiecīgu putekļu nosūkšanas ierīci. Ja lieto darba rīkus, kuri darbojas lielā ātrumā, tiem vienmēr jābūt aprīkotiem ar šādu ierīci,- ja iespējams, pirms griešanas vai urbšanas samitrināt,- samitrināt putekļus, ievietot tos kārtīgi noslēgtā traukā un drošos apstākļos atbrīvoties no tiem.6. Jebkura tāda ražojuma marķējumā, kas paredzēts mājas lietojumam, uz kuru neattiecas 5. punkts, un no kā tā lietošanas laikā var atbrīvoties azbesta šķiedras, vajadzības gadījumā jābūt šādam drošības norādījumam: "pēc nolietošanas aizstāt ar citu".7. Dalībvalstis var noteikt, ka uz azbestu saturošiem ražojumiem, ko laiž tirgū to teritorijā, marķējumā jālieto to valsts valoda vai valodas."4. pants1. Dalībvalstīs stājas spēkā noteikumi, kas vajadzīgi, lai 30 mēnešu laikā pēc šīs direktīvas paziņošanas[6]izpildītu tās prasības. Par to dalībvalstis tūlīt informē Komisiju.2. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.5. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 1983. gada 19. septembrīPadomes vārdā priekšsēdētājsG.Varfis[1] OV C 78, 28.3.1980., 10. lpp.[2] OV C 125, 17.5.1982., 159. lpp.[3] OV C 331, 17.12.1980., 5. lpp.[4] OV L 262, 27.9.1976., 201. lpp.[5] OV L 147, 6.6.1983., 9. lpp.[6] Šī direktīva paziņota dalībvalstīm 1983. gada 21. septembrī.