title: Padomes Direktīva (1983. gada 26. oktobris), ar ko groza Direktīvu 65/269/EEK par dažu atļauju piešķiršanas noteikumu standartizāciju kravu autopārvadājumiem starp dalībvalstīm un Padomes 1962. gada 23. jūlija Pirmo direktīvu par kopīgu noteikumu ieviešanu attiecībā uz dažiem kravu autopārvadājumu veidiem starp dalībvalstīm

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31983L0572

Oficiālais Vēstnesis L 332 , 28/11/1983 Lpp. 0033 - 0036 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 7 Sējums 3 Lpp. 0099  Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 07 Sējums 3 Lpp. 0175  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 7 Sējums 3 Lpp. 0099  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 07 Sējums 3 Lpp. 0175

		Padomes Direktīva(1983. gada 26. oktobris),ar ko groza Direktīvu 65/269/EEK par dažu atļauju piešķiršanas noteikumu standartizāciju kravu autopārvadājumiem starp dalībvalstīm un Padomes 1962. gada 23. jūlija Pirmo direktīvu par kopīgu noteikumu ieviešanu attiecībā uz dažiem kravu autopārvadājumu veidiem starp dalībvalstīm(83/572/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 75. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [3],tā kā daudzpusēju atļauju ieviešana Kopienas iekšējiem autopārvadājumiem nodrošinātu šādu pārvadājumu efektīvāku organizēšanu un tādējādi palielinātu specializēto pārvadātāju uzņēmumu produktivitāti;tā kā tāpēc būtu jāgroza Direktīva 65/269/EEK [4], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 73/169/EEK [5], iekļaujot šo atļauju;tā kā noteikumi Kopienas iekšējiem pārvadājumiem būtu jāiekļauj vienā direktīvā; tā kā tāpēc būtu jāgroza Padomes 1962. gada 23. jūlija Pirmā direktīva [6], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 82/50/EEK [7],IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsAr šo Direktīvu 65/269/EEK groza šādi.1. Direktīvas 2. panta pirmajā daļā svītro vārdus "vai citus".2. Direktīvas 2. pantam pievieno šādas daļas:"Atļauja, kas piešķirta autopārvadājumu veikšanai uzņēmumiem, kuriem ir šim nolūkam vajadzīgais personāls un aprīkojums, ir derīga pārvadājumu veikšanai starp dalībvalstīm un tranzīta pārvadājumiem cauri dalībvalstu teritorijām.Tādiem pārvadājumiem nepiemēro kvotu sistēmu.Šis noteikums nemaina nosacījumus, ar kādiem dalībvalsts piešķir atļaujas saviem pilsoņiem."3. Pielikumu papildina ar šīs direktīvas pielikumā parādīto atļaujas paraugu.2. pantsAr šo svītro Padomes 1962. gada 23. jūlija Pirmās direktīvas II pielikuma 4. punktu.3. pantsDalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai līdz 1984. gada 1. janvārim izpildītu šīs direktīvas prasības. Par to dalībvalstis tūlīt informē Komisiju.4. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Luksemburgā, 1983. gada 26. oktobrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsG. Moraitis[1] OV C 307, 24.11.1982., 4. lpp.[2] OV C 277, 17.10.1983., 161. lpp.[3] OV C 90, 5.4.1983., 1. lpp.[4] OV 88, 24.5.1965., 1469./65. lpp.[5] OV L 181, 4.7.1973., 20. lpp.[6] OV 70, 6.8.1962., 2005./62. lpp.[7] OV L 27, 4.2.1982., 22. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMS+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/97/EK (1998. gada 22. decembris), ar ko groza Direktīvu 76/116/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mēslojumiem saistībā ar kadmiju saturošu mēslošanas līdzekļu realizāciju Austrijā, Somijā un Zviedrijā

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31998L0097

Oficiālais Vēstnesis L 018 , 23/01/1999 Lpp. 0060 - 0061

		Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/97/EK(1998. gada 22. decembris),ar ko groza Direktīvu 76/116/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mēslojumiem saistībā ar kadmiju saturošu mēslošanas līdzekļu realizāciju Austrijā, Somijā un ZviedrijāEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 100.a pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [2],saskaņā ar Līguma 189.b pantā noteikto procedūru [3],tā kā 1994. gada Pievienošanās akta 69. pantā un VIII pielikuma 4. punktā, 84. pantā un X pielikuma 2. punktā un 112. pantā un XII Pielikuma 4. punktā, kas saistīts attiecīgi ar Austriju, Somiju un Zviedriju, ir paredzēts, ka līdz 1999. gada 1. janvārim Direktīvas 76/116/EEK [4] 7. pants tiktāl, ciktāl tas attiecas uz kadmija saturu mēslošanas līdzekļos, uz minētajām dalībvalstīm neattiecas un ka līdz 1998. gada 31. decembrim minētie Pievienošanās akta noteikumi tiks pārskatīti saskaņā ar Kopienas procedūrām;tā kā līdz 1998. gada 31. decembrim minēto pārskatīšanu nevar pabeigt, jo daudzās dalībvalstīs trūkst to datu par iedarbību, kas vajadzīgi, lai novērtētu mēslošanas līdzekļos esošā kadmija radīto veselības un vides apdraudējumu; tā kā pārskatīšana jāturpina, turpinot darbu pēc šā datuma;tā kā turpmākajā darbā dalībvalstīs jānovērtē apdraudējums, ko rada mēslošanas līdzekļos esošais kadmijs, jo īpaši mazāk aizsargātu iedzīvotāju grupu veselībai un videi; tā kā to var paveikt tikai pēc vairākiem gadiem;tā kā ir sākts kadmija radītā apdraudējuma novērtējums saskaņā ar Padomes 1993. gada 23. marta Regulas (EEK) Nr. 793/93 par esošo vielu riska faktoru novērtējumu un kontroli [5]; tā kā rezultāti būs pieejami tikai pēc vairākiem gadiem;tā kā papildus 1994. gada Pievienošanās aktā noteiktajam pārskatīšanas pienākumam saskaņā ar Kopienas procedūrām vienmēr var pieņemt lēmumu par spēkā esošo Kopienas tiesību aktu pārskatīšanu; tā kā Kopienas tiesību aktos attiecībā uz dažām dalībvalstīm var paredzēt atkāpes uz ierobežotiem laikposmiem sakarā ar specifisko stāvokli tajās,IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsDirektīvas 76/116/EEK 7. pantam pievieno šādas divas daļas:"Tomēr Austrija, Somija un Zviedrija var aizliegt to teritorijās realizēt mēslošanas līdzekļus, kas satur kadmiju koncentrācijās, kuras pārsniedz attiecīgajā valstī noteiktās koncentrācijas pievienošanās dienā. Atkāpes piemēro laikposmā no 1999. gada 1. janvāra līdz 2001. gada 31. decembrim.Apspriežoties ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām, Komisija līdz 2001. gada 31. decembrim pārskata vajadzību Kopienas mērogā paredzēt noteikumus par kadmija saturu mēslošanas līdzekļos."2. pantsAustrijas Republika, Somijas Republika un Zviedrijas Karaliste pieņem un publicē noteikumus, kas vajadzīgi, lai vēlākais līdz 1998. gada 31. decembrim izpildītu šīs direktīvas prasības.Paredzot šos pasākumus, pirmajā daļā minētās dalībvalstis tajos iekļauj atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdara tādu atsauci.3. pantsŠī direktīva ir adresēta Austrijas Republikai, Somijas Republikai un Zviedrijas Karalistei.Briselē, 1998. gada 22. decembrīEiropas Parlamenta vārdā —priekšsēdētājsJ. M. Gil-roblesPadomes vārdā —priekšsēdētājsC. Einem[1] OV L 108, 7.4.1998., 83. lpp.[2] OV C 214, 10.7.1998., 15. lpp.[3] Eiropas Parlamenta 1998. gada 16. jūlija Atzinums (OV C 292, 21.9.1998., 117. lpp.), Padomes 1998. gada 13. oktobra Kopējā nostāja (OV C 388, 14.12.1998., 1. lpp.) un Eiropas Parlamenta 1998. gada 3. decembra Lēmums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts). Padomes 1998. gada 14. decembra Lēmums.[4] OV L 24, 30.1.1976., 21. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Direktīvu 97/63/EK (OV L 335, 6.12.1997., 15. lpp.).[5] OV L 84, 5.4.1993., 1. lpp.--------------------------------------------------


title: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/44/EK ( 2006. gada 6. septembris ) par saldūdeņu kvalitāti, ko nepieciešams aizsargāt vai uzlabot nolūkā atbalstīt zivju dzīvi   (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               25.9.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 264/20

      EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2006/44/EK

   (2006. gada 6. septembris)
   par saldūdeņu kvalitāti, ko nepieciešams aizsargāt vai uzlabot nolūkā atbalstīt zivju dzīvi
   (Kodificēta versija)
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 175. panta 1. punktu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
   apspriedušies ar Reģionu komiteju,
   saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru (2),
   tā kā:

               (1)

               Padomes Direktīva 78/659/EEK (1978. gada 18. jūlijs) par saldūdeņu kvalitāti, ko nepieciešams aizsargāt vai uzlabot nolūkā atbalstīt zivju dzīvi (3), ir vairākas reizes būtiski grozīta (4). Skaidrības un lietderības dēļ minētā direktīva būtu jākodificē.

               (2)

               Vides aizsardzībai un uzlabošanai nepieciešami konkrēti pasākumi, lai aizsargātu ūdeņus no piesārņojuma, to skaitā saldūdeņus, kurus var apdzīvot zivis.

               (3)

               No ekoloģijas un tautsaimniecības viedokļa ir nepieciešams pasargāt zivis no dažādiem kaitīgiem faktoriem, kas rodas kā sekas tam, ka ūdenī noplūst piesārņotājvielas, īpaši no atsevišķu sugu zivju skaita samazināšanās un dažos gadījumos pat vairāku šo sugu izzušanas.

               (4)

               Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmuma Nr. 1600/2002/EK (2002. gada 22. jūlijs), ar ko nosaka Sesto Kopienas vides rīcības programmu (5), mērķis ir sasniegt tādu ūdens kvalitāti, kas nerada negatīvas sekas videi.

               (5)

               Atšķirības starp tiem noteikumiem, kas jau stājušies spēkā vai ir sagatavošanas stadijā dažādajās dalībvalstīs attiecībā uz tādiem ūdeņiem, kurus var apdzīvot saldūdens zivis, var izveidot nevienlīdzīgus konkurences apstākļus un tādējādi tiešā veidā ietekmēt kopējā tirgus darbību.

               (6)

               Lai sasniegtu šīs direktīvas mērķus, dalībvalstis norāda ūdeņus, attiecībā uz kuriem tā ir piemērojama, un nosaka tādus robežlielumus, kas atbilst noteiktiem parametriem. Tiks veikti pasākumi, lai nodrošinātu, ka šādi norādītie ūdeņi piecu gadu laikā pēc šīs norādīšanas atbilstu šiem lielumiem.

               (7)

               Jāparedz, ka noteiktos apstākļos saldūdeņi, kurus var apdzīvot zivis, uzskatāmi par tādiem, kas atbilst attiecīgajām parametru vērtībām, pat ja zināms procentuālais daudzums no ņemtajiem paraugiem neatbilst noteiktajiem robežlielumiem.

               (8)

               Lai nodrošinātu to, ka tiek pārbaudīta to saldūdeņu kvalitāte, kurus var apdzīvot zivis, jāņem minimālais pieļaujamais paraugu skaits un jāveic mērījumi attiecībā uz pielikumā noteiktajiem parametriem. Šāda paraugu ņemšana varētu tikt samazināta vai pārtraukta pamatojoties uz to, ka ūdens kvalitāte uzlabojas.

               (9)

               Dalībvalstis nevar ietekmēt konkrētus dabas apstākļus un tādēļ ir jāparedz iespēja atsevišķos gadījumos atkāpties no šīs direktīvas.

               (10)

               Zinātnes un tehnikas attīstība var radīt nepieciešamību strauji piemērot kādas no I pielikumā noteiktajām prasībām. Lai atvieglotu šim nolūkam nepieciešamo pasākumu ieviešanu, būtu jānosaka procedūra, ar kuru tiktu izveidota cieša sadarbība starp dalībvalstīm un Komisiju saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (6).

               (11)

               Šai direktīvai nevajadzētu skart dalībvalstu pienākumus attiecībā uz termiņiem Direktīvas transponēšanai valsts tiesību aktos, kā izklāstīts III pielikuma B daļā,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.
   1. pants
   1.   Šī direktīva attiecas uz saldūdeņu kvalitāti un ir piemērojama attiecībā uz tiem ūdeņiem, ko dalībvalstis norādījušas kā tādus, ko nepieciešams aizsargāt vai uzlabot nolūkā atbalstīt zivju dzīvi.
   2.   Šī direktīva neattiecas uz ūdeni dabīgos vai mākslīgi izveidotos zivju dīķos, ko izmanto intensīvajai zivju audzēšanai.
   3.   Šīs direktīvas uzdevums ir aizsargāt vai uzlabot to saldūdens ūdensteču vai ūdenstilpju kvalitāti, kuras var tikt apdzīvotas, vai – ja tiktu samazināts vai likvidēts piesārņojums – kas varētu kļūt apdzīvojamas zivīm, kuras pieder pie:

               a)

               vietējām sugām, kurās izpaužas dabas daudzveidība, vai;

               b)

               pie tādām sugām, kuru klātbūtni dalībvalstu kompetentas iestādes atzinušas par vēlamu no ūdenssaimniecības viedokļa.

         4.   Šajā direktīvā:

               a)

               ūdeņi, kurus var apdzīvot lašu ģints sugas, nozīmē ūdeņus, kurus var apdzīvot vai kuri kļūst apdzīvojami tādu sugu zivīm, kā laši (Salmo salar), taimiņi (Salmo trutta), alatas (Thymallus thymallus) un sīgas (Coregonus);

               b)

               ūdeņi, kurus var apdzīvot karpu dzimtas sugas, nozīmē ūdeņus, kurus var apdzīvot vai kuri kļūst apdzīvojami zivīm, kas pieder pie karpu dzimtas (Cyprinidae) vai pie citām sugām, tādām kā līdakas (Esox lucius), asari (Perca fluviatilis) un zuši (Anguilla anguilla).

         2. pants
   Fiziskie un ķīmiskie parametri, kas piemērojami dalībvalstu norādītajiem ūdeņiem, uzskaitīti I pielikumā.
   Šo parametru piemērošanai ūdeņus iedala ūdeņos, kurus var apdzīvot lašu ģints sugas un ūdeņos, kurus var apdzīvot karpu dzimtas sugas.
   3. pants
   1.   Attiecībā uz norādītajiem ūdeņiem dalībvalstis nosaka I pielikumā uzskaitīto parametru vērtības, ciktāl šīs vērtības uzskaitītas G slejā vai I slejā. Tie atbilst norādēm, kas ietvertas katrā no šīm slejām.
   2.   Dalībvalstis nenosaka parametru vērtības, kas ir mazāk stingras nekā I pielikuma I slejā uzskaitītās, un cenšas ievērot G slejas vērtības, ņemot vērā 8. pantā izklāstīto principu.
   4. pants
   1.   Dalībvalstis norāda ūdeņus, kurus var apdzīvot lašu ģints sugas, un ūdeņu, kurus var apdzīvot karpu dzimtas sugas un var turpmāk veikt papildu norādīšanu.
   2.   Dalībvalstis var pārskatīt norādes uz konkrētiem ūdeņiem sakarā ar tādiem faktoriem, kas netika paredzēti norādīšanas laikā, ņemot vērā 8. pantā izklāstīto principu.
   5. pants
   Dalībvalstis izveido programmas, lai samazinātu piesārņojumu un nodrošinātu, ka norādītie ūdeņi piecus gadus pēc to norādīšanas saskaņā ar 4. pantu atbilst gan tām parametru vērtībām, ko dalībvalstis noteikušas saskaņā ar 3. pantu, gan I pielikuma G un I sleju norādēm.
   6. pants
   1.   Īstenojot 5. pantu, norādītos ūdeņus uzskatīt par tādiem, kas atbilst šīs direktīvas prasībām, ja šādu ūdeņu paraugi, kas ņemti ar I pielikumā noteikto minimālo obligāto biežumu vienā un tajā pašā paraugu ņemšanas vietā un 12 mēnešu laikposmā, uzrāda, ka tie atbilst gan parametru vērtībām, ko dalībvalstis noteikušas saskaņā ar 3. pantu, gan I pielikuma G un I sleju norādēm, šādos gadījumos:

               a)

               95 % paraugu attiecībā uz parametriem: pH, BOD5, nitrīti, nejonizēts amonjaks, kopējais amonija daudzums, kopējais hlora atlikuma daudzums, kopējais cinka daudzums un izšķīdināts varš. Ja paraugu ņemšanas biežums ir retāks nekā viens paraugs mēnesī, tad gan iepriekšminētās parametru vērtības, gan norādes ievēro attiecībā uz visiem paraugiem;

               b)

               I pielikumā uzskaitītā procentuālā izteiksme attiecībā uz parametriem: temperatūra un izšķīdināts skābeklis;

               c)

               vidējā koncentrācija, kas noteikta parametram: suspendētas cietās daļiņas.

         2.   Gadījumus, kad parametru vērtības, ko dalībvalstis noteikušas saskaņā ar 3. pantu, vai I pielikuma G un I sleju norādes ievēro, neņem vērā 1. punktā paredzēto procentuālo izteiksmju aprēķinos, ja tie ir plūdu vai citu dabas katastrofu sekas.
   7. pants
   1.   Dalībvalstu kompetentās iestādes veic paraugu ņemšanas darbības, un to minimālais biežums ir noteikts I pielikumā.
   2.   Ja kompetentā iestāde fiksē to, ka norādīto ūdeņu kvalitāte ir ievērojami augstāka nekā tā, kas izriet no 3. pantā noteikto parametru vērtību, kā arī I pielikuma G un I sleju norāžu piemērošanas, paraugu ņemšanas biežumu var samazināt. Ja nepastāv piesārņojums un nav riska, ka ūdeņu kvalitāte varētu pasliktināties, attiecīgā kompetentā iestāde var nolemt, ka paraugu ņemšana nav nepieciešama.
   3.   Ja ņemtie paraugi rāda, ka netiek ievērotas parametru vērtības, ko dalībvalsts noteikusi saskaņā ar 3. pantu, vai kāda no I pielikuma G vai I slejas norādēm, dalībvalsts noskaidro, vai tam ir gadījuma raksturs, vai tas ir kādas dabas parādības vai piesārņojuma rezultāts, un veic attiecīgus pasākumus.
   4.   Katras dalībvalsts kompetentā iestāde, balstoties konkrēti uz vietējiem vides apstākļiem, fiksē precīzu paraugu ņemšanas vietu, attālumu no šīs vietas līdz tuvākajai vietai, kur tikušas iepludinātas piesārņotājvielas, un dziļumu, kādā tikuši ņemti paraugi.
   5.   Noteiktas standarta metodes attiecīgo analīžu parametru noteikšanai izklāstītas I pielikumā. Laboratorijas, kas izmanto cita veida metodes, nodrošina, lai iegūtie rezultāti būtu līdzvērtīgi vai salīdzināmi ar tiem, kas noteikti I pielikumā.
   8. pants
   Tādu pasākumu īstenošana, kas pieņemti, ievērojot šo direktīvu, nekādā gadījumā nedrīkst ne tiešā veidā, ne arī netieši palielināt saldūdeņu piesārņojumu.
   9. pants
   Dalībvalstis vienmēr var noteikt norādītajiem ūdeņiem stingrākas parametru vērtības, nekā tās, kas izklāstītas šajā direktīvā. Tās var izklāstīt arī noteikumus attiecībā uz citiem parametriem nekā tie, ko paredz šī direktīva.
   10. pants
   Ja saldūdeņus šķērso robežas starp dalībvalstīm vai tie veido robežas starp tām, un kāda no šīm valstīm nolemj norādīt šos saldūdeņus, šīs valstis savstarpēji apspriežas, lai noteiktu šādu ūdeņu platību, kurai varētu piemērot šo direktīvu, kā arī rezultātus, kas jāgūst no kopējās kvalitātes mērķiem, un šos rezultātus pēc oficiālām apspriedēm nosaka katra attiecīgā valsts. Komisija var piedalīties šajās pārrunās.
   11. pants
   Dalībvalstis var atkāpties no šīs direktīvas:

               a)

               attiecībā uz noteiktiem parametriem, kas I pielikumā apzīmēti ar (0), ārkārtēju meteoroloģisko apstākļu vai īpašu ģeogrāfisko nosacījumu dēļ;

               b)

               ja notiek norādīto ūdeņu bagātināšanās dabīgā veidā ar noteiktām vielām un tādējādi netiek ievērotas I pielikumā noteiktās parametru vērtības.
               Ar bagātināšanos dabīgā veidā apzīmē tādu procesu, kurā kādi ūdeņi bez cilvēku iejaukšanās saņem no augsnes noteiktas tajā esošas vielas.

         12. pants
   Lai pielāgotos zinātnes un tehnikas attīstībai, jāveic šādi grozījumi – “G” parametru vērtības un analīžu metodes, kas ietvertas I pielikumā, jāpieņem saskaņā ar 13. panta 2. punktā minēto procedūru.
   13. pants
   1.   Komisijai palīdz Tehniskā un zinātniskā progresa ieviešanas komiteja, turpmāk – “komiteja”.
   2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.
   Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.
   3.   Komiteja pieņem savu reglamentu.
   14. pants
   Šīs direktīvas piemērošanas nolūkos dalībvalstis sniedz Komisijai informāciju attiecībā uz:

               a)

               ūdeņiem, kas norādīti saskaņā ar 4. panta 1. punktu, kopsavilkuma veidā;

               b)

               atsevišķu ūdeņu norādīšanas pārskatīšanu saskaņā ar 4. panta 2. punktu;

               c)

               noteikumiem, kas pieņemti, lai noteiktu jaunus parametrus saskaņā ar 9. pantu;

               d)

               atkāpju piemērošanu attiecībā uz I pielikuma I slejā uzskaitītajām parametru vērtībām.

         Vispārinātākā veidā dalībvalstis sniedz Komisijai, pēc tās pamatota pieprasījuma, visas ziņas, kas nepieciešamas šīs direktīvas piemērošanai.
   15. pants
   Reizi trijos gados pēc pirmā ziņojuma, kas attiecas uz laikposmu no 1993. gada līdz 1995. gadam ieskaitot, dalībvalstis Komisijai nosūta nozares ziņojumu ar informāciju par šīs direktīvas īstenošanu, šis ziņojums attiecas arī uz citām piemērotām Kopienas direktīvām. Šo ziņojumu sagatavo, pamatojoties uz anketu vai formu, ko izstrādā Komisija saskaņā ar Padomes Direktīvas 91/692/EEK (1991. gada 23. decembris), ar ko standartizē un racionalizē ziņojumus par to, kā īsteno dažas direktīvas, kas attiecas uz vidi (7) 6. pantā paredzēto procedūru. Minēto anketu vai formu dalībvalstīm nosūta sešus mēnešus pirms ziņojumā aptvertā laikposma sākuma. Ziņojumu Komisijai nosūta deviņu mēnešu laikā pēc tam, kad beidzies ziņojumā aptvertais trīs gadu laikposms.
   Kopienas ziņojumu par šīs direktīvas īstenošanu Komisija nodod atklātībai deviņu mēnešu laikā pēc dalībvalstu ziņojumu saņemšanas.
   16. pants
   Dalībvalstis dara zināmu Komisijai tos savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, kuru reglamentē šī direktīva.
   17. pants
   Direktīvu 78/659/EEK atceļ, neskarot dalībvalstu pienākumus attiecībā uz termiņiem direktīvas transponēšanai valsts tiesību aktos, kā izklāstīts III pielikuma B daļā.
   Atsauces uz atcelto direktīvu uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu un lasa saskaņā ar IV pielikumā doto korelācijas tabulu.
   18. pants
   Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   19. pants
   Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

      Strasbūrā, 2006. gada 6. septembrī

            Eiropas Parlamenta vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. BORRELL FONTELLES

            Padomes vārdā –

            Priekšsēdētājs

         P. LEHTOMÄKI

      (1)  OV C 117, 30.4.2004., 11. lpp.

      (2)  Eiropas Parlamenta 2004. gada 21. aprīļa Atzinums (OV C 104 E, 30.4.2004., 545. lpp.) un Padomes 2006. gada 25. aprīļa Lēmums.

      (3)  OV L 222, 14.8.1978., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 807/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 36. lpp.).

      (4)  Skat. III pielikuma A daļu.

      (5)  OV L 242, 10.9.2002., 1. lpp.

      (6)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

      (7)  OV L 377, 31.12.1991., 48. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

      I PIELIKUMS
      PARAMETRU UZSKAITĪJUMS

                  Parametrs

                  Ūdeņi, kurus var apdzīvot lašu ģints sugas

                  Ūdeņi, kurus var apdzīvot karpu dzimtas sugas

                  Analīzes vai pārbaudes metodes

                  Mazākais pieļaujamais paraugu ņemšanas un mērījumu izdarīšanas biežums

                  Novērojumi

                  G

                  I

                  G

                  I

                              1.

                              Temperatūra (°C)

                  1.

                  Temperatūra, kas izmērīta straumes ziņā lejpus siltuma izvadīšanas punktam (pie sajaukšanās zonas robežas), nedrīkst pārsniegt neietekmēto temperatūru par vairāk nekā:

                  Termometrs

                  Ik nedēļas, gan straumes ziņā augšpus, gan lejpus siltuma izvadīšanas punktam.

                  Izvairās no pārāk pēkšņām temperatūras izmaiņām.

                  1,5 °C

                  3 °C

                  Dalībvalstis konkrētos apstākļos var izlemt par ģeogrāfiskā ziņā ierobežotu atkāpšanos, ja kompetentās iestādes var pierādīt to, ka nerodas kaitīgas sekas zivju populācijas līdzsvarotai attīstībai.

                  2.

                  Siltuma izvadīšana nedrīkst izraisīt to, ka temperatūra straumes ziņā lejpus siltuma izvadīšanas punktam (pie sajaukšanās zonas robežas) pārsniegtu šādas vērtības:

                  21,5 (0)

                  28 (0)

                  10 (0)

                  10 (0)

                  Temperatūras ierobežojums līdz 10 °C attiecas vienīgi uz to sugu nārsta periodiem, kam reprodukcijai nepieciešams, lai ūdens būtu auksts, un vienīgi uz tādiem ūdeņiem, kuros var būt šādas sugas.

                  Tomēr temperatūras ierobežojumi var tikt pārsniegti par 2 % no laika.

                              2.

                              Izšķīdināts skābeklis
                              (mg/l O2)

                  50 % ≥ 9
                  100 % ≥ 7

                  50 % ≥ 9

                  50 % ≥ 8
                  100 % ≥ 5

                  50 % ≥ 7

                  Vinklera metode vai specifiski elektrodi (elektroķīmijas metode).

                  Ik mēnesi, mazākais obligātais skaits viens paraugs, kas pārstāv parauga ņemšanas dienas zema skābekļa satura nosacījumus.
                  Tomēr, ja pastāv aizdomas par lielākām svārstībām dienas gaitā, tiek ņemts mazākais obligātais skaits – divi paraugi vienā dienā.

                  Ja skābekļa koncentrācija nokrītas zem 6 mg/l, tad dalībvalstis īsteno 7. panta 3. punkta noteikumus. Kompetentajai iestādei ir jāpierāda, ka šī situācija neizraisīs kaitīgas sekas attiecībā uz zivju populācijas līdzsvarotu attīstību

                  Ja skābekļa koncentrācija nokrītas zem 4 mg/l, tad dalībvalstis īsteno 7. panta 3. punkta noteikumus. Kompetentajai iestādei ir jāpierāda, ka šī situācija neizraisīs kaitīgas sekas attiecībā uz zivju populācijas līdzsvarotu attīstību

                              3.

                              pH

                  no 6 līdz 9 (0) (1)

                  no 6 līdz 9 (0) (1)

                  Elektrometriskā kalibrēšana, izmantojot divus šķīdumus, ar noteiktu pH vērtību, ieteicams, lai tā ir vienam šķīdumam augstāka, otram zemāka par izmērāmo pH un abiem šķīdumiem – tuvu tam.

                  Ik mēnesi

                              4.

                              Suspendētas cietās daļiņas
                              (mg/l)

                  ≤ 25 (0)

                  ≤ 25 (0)

                  Filtrēšana caur 0,45 μm filtrēšanas membrānu vai ar centrifūgas palīdzību (mazākais obligātais laiks piecas minūtes, vidējais paātrinājums no 2 800 līdz 3 200 g), žāvējot pie 105 °C un nosverot.

                  Uzrādītās vērtības ir koncentrācijas vidējie rādītāji, un tie neattiecas uz suspendētajām cietajām daļiņām ar kaitīgām ķīmiskām īpašībām.
                  Sevišķi augstu suspendēto cieto daļiņu koncentrāciju var būt izraisījuši plūdi.

                              5.

                              BOD5

                              (mg/l O2)

                  ≤ 3

                  ≤ 6

                  O2 noteikšana ar Vinklera metodes palīdzību pirms piecas dienas ilgas inkubācijas pilnīgā tumsā pie 20 ± 1 °C (nekavējot nitrifikāciju) un pēc tās.

                              6.

                              Kopējais fosfors
                              (mg/l P)

                  Molekulārās absorbcijas spektrofotometrija

                  Attiecībā uz ezeriem, kuru vidējais dziļums ir starp 18 un 300 m, pielietojama šāda formula:

                  kur:

                  L

                  =

                  noslodze, izteikta kā mg P uz kvadrātmetru ezera virsmas viena gada laikā,

                  =

                  ezera vidējais dziļums metros,

                  Tw

                  =

                  teorētiskais ezera ūdens atjaunošanās laiks gados.

                  Attiecībā uz citiem gadījumiem, lai samazinātu eitrofikāciju, par indikatīvām var uzskatīt robežvērtības 0,2 mg/l ūdeņiem, kurus var apdzīvot lašu ģints sugas, un 0,4 mg/l ūdeņiem, kurus var apdzīvot karpu dzimtas sugas, izteikti PO4.

                              7.

                              Nitrīti
                              (mg/l NO2)

                  ≤ 0,01

                  ≤ 0,03

                  Molekulārās absorbcijas spektrofotometrija

                              8.

                              Fenola savienojumi
                              (mg/l C6H5OH)

                      (2)

                      (2)

                  Pēc garšas metodes

                  Pārbaudi pēc garšas metodes veic tikai tad, ja pastāv aizdomas par fenola savienojumu klātbūtni.

                              9.

                              Naftas ogļūdeņraži

                      (3)

                      (3)

                  Vizuāli
                  Pēc garšas metodes

                  Ik mēnesi

                  Regulāri reizi mēnesī veic vizuālu pārbaudi, pārbaudot pēc garšas metodes vienīgi tad, ja pastāv aizdomas par ogļūdeņražu klātbūtni.

                              10.

                              Nejonizēts amonjaks
                              (mg/l NH3)

                  ≤ 0,005

                  ≤ 0,025

                  ≤ 0,005

                  ≤ 0,025

                  Molekulārās absorbcijas spektrofotometrija, lietojot zilā indofenola vai Neslera metodi, saistot to ar pH un temperatūras noteikšanu.

                  Ik mēnesi

                  Parametru vērtības attiecībā uz nejonizētu amonjaku var tikt pārsniegtas dienas gaitā nelielu kulmināciju veidā.

                  Lai samazinātu toksiskuma risku, ko izraisa nejonizēts amonjaks, skābekļa patēriņa risku, ko izraisa nitrifikācija, un eitrofikācijas risku, kopējā amonija koncentrācijai nevajadzētu pārsniegt šādus rādītājus:

                              11.

                              Kopā amonijs
                              (mg/l NH4)

                  ≤ 0,04

                  ≤ 1 (4)

                  ≤ 0,2

                  ≤ 1 (4)

                              12.

                              Kopējais atlikuma hlors
                              (mg/l HOCl)

                  ≤ 0,005

                  ≤ 0,005

                  DPD metode (dietil–p–fenilēndiamēns)

                  Ik mēnesi

                  I vērtības atbilst pH = 6.
                  Augstāku kopējā hlora koncentrāciju var akceptēt, ja ir augstāks pH.

                              13.

                              Kopējais cinks
                              (mg/l Zn)

                  ≤ 0,3

                  ≤ 1,0

                  Molekulārās absorbcijas spektrofotometrija

                  Ik mēnesi

                  I parametru vērtības atbilst ūdens cietībai 100 mg/l CaCO3.
                  Ūdens cietībai starp 10 un 500 mg/l atbilstošas robežvērtības atrodamas II pielikumā.

                              14.

                              Izšķīdināts varš
                              (mg/l Cu)

                  ≤ 0,04

                  ≤ 0,04

                  Molekulārās absorbcijas spektrofotometrija

                  G parametru vērtības atbilst ūdens cietībai 100 mg/l CaCO3.
                  Ūdens cietībai starp 10 un 300 mg/l atbilstošas robežvērtības atrodamas II pielikumā.

            Vispārējas piezīmes:
      Nepieciešams vērst uzmanību uz to, ka šajā pielikumā uzskaitītās parametru vērtības pieņem, ka pārējie parametri ir labvēlīgi – neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav tikuši minēti šajā pielikumā. Jo sevišķi tas netieši norāda uz to, ka citu kaitīgo vielu koncentrācijas pakāpe ir ļoti zema.
      Divu vai vairāku kaitīgu vielu sajaukumā var izpausties ievērojama kopīga iedarbība (savstarpēji papildinoša, sinerģiska vai antagonistiska iedarbības).

                  G

                  =

                  ieteikts

                  I

                  =

                  obligāts

                  (0)

                  =

                  iespējamas atkāpes saskaņā ar 11. pantu.

         (1)  Mākslīgas pH variācijas attiecībā uz neskartām parametru vērtībām nepārsniedz ±0,5 pH vienības, iekļaujoties robežās starp 6,0 un 9,0, ar nosacījumu, ka šīs variācijas nepastiprina citu ūdenī atrodošos vielu kaitīgumu.

         (2)  Fenola savienojumu klātbūtne nevar būt tādā koncentrācijā, lai negatīvi ietekmētu zivju aromātu.

         (3)  Naftas produkti nevar atrasties ūdenī tādos daudzumos, lai tie:

                  —

                  veidotu uz ūdens virsmas saredzamu plēvi vai veidotu kārtu ūdensteču un ezeru gultnēs,

                  —

                  piešķirtu zivīm jūtamu “ogļūdeņraža” garšu,

                  —

                  radītu zivīs kaitīgas sekas.

         (4)  Konkrētos ģeogrāfiskos vai klimatiskos apstākļos, un jo īpaši gadījumos ar zemu ūdens temperatūru un samazinātu nitrifikāciju, vai tādos gadījumos, kad kompetentā iestāde var pierādīt to, ka nerodas kaitīgas sekas zivju populācijas līdzsvarotai attīstībai, dalībvalstis var noteikt tādas parametru vērtības, kas pārsniedz 1 mg/l.

      II PIELIKUMS
      DATI ATTIECĪBĀ UZ KOPĒJO CINKA DAUDZUMU UN IZŠĶĪDINĀTO VARU
      Kopējais cinka daudzums
      (skatīt I pielikuma 13. pozīciju, aili “Novērojumi”)
      Cinka kopējā koncentrācija (mg/l Zn) dažādai ūdens cietībai starp 10 un 500 mg/l CaCO3:

                  Ūdens cietība (mg/l CaCO3)

                  10

                  50

                  100

                  500

                  Ūdeņi, kurus var apdzīvot lašu ģints sugas (mg/l Zn)

                  0,03

                  0,2

                  0,3

                  0,5

                  Ūdeņi, kurus var apdzīvot karpu dzimtas sugas (ml/l Zn)

                  0,3

                  0,7

                  1,0

                  2,0

            Izšķīdināts varš
      (skatīt I pielikuma 14. pozīciju, aili “Novērojumi”)
      Izšķīdinātā vara koncentrācija (mg/l Cu) dažādām ūdens cietības vērtībām starp 10 un 300 mg/l CaCO3:

                  Ūdens cietība (mg/l CaCO3)

                  10

                  50

                  100

                  300

                  mg/l Cu

                  0,005 (1)

                  0,022

                  0,04

                  0,112

         (1)  Zivju klātbūtne ūdeņos ar lielāku vara koncentrāciju var norādīt uz to, ka pārsvaru guvuši izšķīdināti kompleksi, kas sastāv no organiskajām vielām un vara.

      III PIELIKUMS
      A daļa
      Atceltā direktīva ar grozījumiem
      (minēta 17. pantā)

                  Padomes Direktīva 78/659/EEK (OV L 222, 14.8.1978., 1. lpp.) (1)

                  Padomes Direktīva 91/692/EEK (OV L 377, 31.12.1991., 48. lpp.).

                  Tikai I pielikuma c) punkts

                  Padomes Regula (EK) Nr. 807/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 36. lpp.).

                  Tikai III pielikuma 26. punkts

            B daļa
      Termiņi transponēšanai valsts tiesību aktos
      (minēti 17. pantā)

                  Direktīva

                  Termiņš transponēšanai

                  78/659/EEK

                  1980. gada 20. jūlijs

                  91/692/EEK

                  1993. gada 1. janvāris

         (1)  Direktīva 78/659/EEK ir arī grozīta ar šādiem neatceltiem aktiem:

                  —

                  1979. gada Pievienošanās akts,

                  —

                  1985. gada Pievienošanās akts,

                  —

                  1994. gada Pievienošanās akts.

      IV PIELIKUMS
      KORELĀCIJAS TABULA

                  Direktīva 78/659/EEK

                  Šī direktīva

                  1. panta 1. un 2. punkts

                  1. panta 1. un 2. punkts

                  1. panta 3. punkta ievadvārdi

                  1. panta 3. punkta ievadvārdi

                  1. panta 3. punkta pirmais ievilkums

                  1. panta 3. punkta a) apakšpunkts

                  1. panta 3. punkta otrais ievilkums

                  1. panta 3. punkta b) apakšpunkts

                  1. panta 4. punkta ievadvārdi

                  1. panta 4. punkta ievadvārdi

                  1. panta 4. punkta pirmais ievilkums

                  1. panta 4. punkta a) apakšpunkts

                  1. panta 4. punkta otrais ievilkums

                  1. panta 4. punkta b) apakšpunkts

                  2. panta 1. punkts

                  2. pants, pirmā daļa

                  2. panta 2. punkts

                  2. panta otrā daļa

                  3. pants

                  3. pants

                  4. panta 1. un 2. punkts

                  4. panta 1. punkts

                  4. panta 3. punkts

                  4. panta 2. punkts

                  5. pants

                  5. pants

                  6. panta 1. punkta ievadvārdi

                  6. panta 1. punkta ievadvārdi

                  6. panta 1. punkta pirmais ievilkums

                  6. panta 1. punkta a) apakšpunkts

                  6. panta 1. punkta otrais ievilkums

                  6. panta 1. punkta b) apakšpunkts

                  6. panta 1. punkta trešais ievilkums

                  6. panta 1. punkta c) apakšpunkts

                  6. panta 2. punkts

                  6. panta 2. punkts

                  7. pants

                  7. pants

                  8. pants

                  8. pants

                  9. pants

                  9. pants

                  10. pants

                  10. pants

                  11. pants

                  11. pants

                  12. pants

                  12. pants

                  13. panta 1. punkts un 14. pants

                  13. pants

                  15. panta pirmās daļas ievadvārdi

                  14. panta pirmās daļas ievadvārdi

                  15. panta pirmās daļas pirmais ievilkums

                  14. panta pirmās daļas a) punkts

                  15. panta pirmās daļas otrais ievilkums

                  14. panta pirmās daļas b) punkts

                  15. panta pirmās daļas trešais ievilkums

                  14. panta pirmās daļas c) punkts

                  15. panta pirmās daļas ceturtais ievilkums

                  14. panta pirmās daļas d) punkts

                  15. panta otrā daļa

                  14. panta otrā daļa

                  16. pants

                  15. pants

                  17. panta 1. punkts

                  —

                  17. panta 2. punkts

                  16. pants

                  —

                  17. pants

                  —

                  18. pants

                  18. pants

                  19. pants

                  I pielikums

                  I pielikums

                  II pielikums

                  II pielikums

                  —

                  III pielikums

                  —

                  IV pielikums


title: Komisijas Direktīva 1999/23/EK (1999. gada 9. aprīlis), ar ko tehnikas attīstībai pielāgo Padomes Direktīvu 93/33/EEK par pretaizdzīšanas ierīcēm, kas paredzētas tam, lai novērstu divriteņu vai trīsriteņu mehānisko transportlīdzekļu neatļautu izmantošanuDokuments attiecas uz EEZ.

text:
Avis juridique important

|

31999L0023

Official Journal L 104 , 21/04/1999 P. 0013 - 0015

KOMISIJAS DIREKTĪVA 1999/23/EK(1999. gada 9. aprīlis),ar ko tehnikas attīstībai pielāgo Padomes Direktīvu 93/33/EEK par pretaizdzīšanas ierīcēm, kas paredzētas tam, lai novērstu divriteņu vai trīsriteņu mehānisko transportlīdzekļu neatļautu izmantošanu(Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1992. gada 30. jūnija Direktīvu 92/61/EEK par divriteņu vai trīsriteņu mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprināšanu1, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Austrijas, Somijas un Zviedrijas Pievienošanās aktu, un jo īpaši tās 16. pantu,ņemot vērā Padomes 1993. gada 14. jūnija Direktīvu 93/33/EEK par pretaizdzīšanas ierīcēm, lai novērstu divriteņu vai trīsriteņu mehānisko transportlīdzekļu neatļautu izmantošanu2, un jo īpaši tās 4. pantu,(1) tā kā Direktīva 93/33/EEK ir viena no atsevišķajām direktīvām par Kopienas tipa apstiprināšanas procedūru, kas ieviesta ar Direktīvu 92/61/EEK; tā kā Direktīvas 92/61/EEK noteikumi, ko piemēro transportlīdzekļu sistēmām, detaļām un atsevišķām tehniskām ierīcēm, tādējādi attiecas uz šo direktīvu;(2) tā kā tehnoloģiju attīstība tagad ļauj pielāgot tehnikas attīstībai Padomes Direktīvu 93/33/EEK; tā kā, lai kopumā nodrošinātu tipa apstiprināšanas sistēmas pareizu darbību, ir jāprecizē vai jāpapildina daži attiecīgās direktīvas noteikumi;(3) tā kā šajā nolūkā jāpielāgo noteikumi attiecībā uz kvadriciklu stūres bloķēšanas leņķi un attiecībā uz atslēgas noņemšanu no 3. tipa ierīcēm, kas paredzētas uzstādīšanai uz tricikliem un kvadricikliem; tā kā turklāt uzskata, ka ir lietderīgi uz divriteņu vai trīsriteņu mehāniskiem transportlīdzekļiem atļaut uzstādīt tādas pretaizdzīšanas ierīces, lai novērstu neatļautu izmantošanu, kas apstiprinātas četrriteņu mehāniskajiem transportlīdzekļiem;(4) tā kā šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, kuru sniegusi Komiteja pielāgošanai tehnikas attīstībai, kas izveidota atbilstīgi 13. pantam Padomes Direktīvā 70/156/EEK3, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/91/EK4,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsDirektīvas 93/33/EEK I pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu.2. pants1. No 2000. gada 1. janvāra tādu iemeslu dēļ, kas ir saistīti ar pretaizdzīšanas ierīcēm neatļautas izmantošanas novēršanai, dalībvalstis nedrīkst:- atteikties piešķirt EK tipa apstiprinājumu attiecībā uz divriteņu vai trīsriteņu mehānisko transportlīdzekļu tipu vai tās pretaizdzīšanas ierīces tipu, lai novērstu neatļautu izmantošanu,- aizliegt reģistrēt un pārdot divriteņu vai trīsriteņu mehāniskos transportlīdzekļus vai sākt to ekspluatāciju, vai pārdot pretaizdzīšanas ierīces neatļautas izmantošanas novēršanai, vai sākt to ekspluatāciju,ja pretaizdzīšanas ierīces, lai novērstu neatļautu izmantošanu, atbilst prasībām, kas noteiktas ar Direktīvu 93/33/EEK, kura grozīta ar šo direktīvu.2. Dalībvalstis no 2000. gada 1. jūlija atsakās piešķirt EK tipa apstiprinājumu divriteņu vai trīsriteņu mehānisko transportlīdzekļu tipam tādu iemeslu dēļ, kas ir saistīti ar pretaizdzīšanas ierīcēm neatļautas izmantošanas novēršanai, vai pretaizdzīšanas ierīces tipam, lai novērstu neatļautu izmantošanu, ja tie neatbilst prasībām, kas noteiktas ar Direktīvu 93/33/EEK, kura grozīta ar šo direktīvu.3. pants1. Dalībvalstis līdz 1999. gada 31. decembrim pieņem un publicē noteikumus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Par to dalībvalstis tūlīt informē Komisiju.Dalībvalstis piemēro šos noteikumus no 2000. gada 1. janvāra.Kad dalībvalstis pieņem minētos aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.2. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.4. pantsŠī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.5. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 1999. gada 9. aprīlīKomisijas vārdā  Komisijas loceklis Martin BANGEMANNPIELIKUMS1) Pielikuma 3.1. iedaļai pievieno šādu tekstu:"M1 un N1 kategoriju mehāniskajiem transportlīdzekļiem saskaņā ar Direktīvu 74/61/EEK apstiprinātās pretaizdzīšanas ierīces, lai novērstu neatļautu izmantošanu, var uzstādīt arī divriteņu vai trīsriteņu mehāniskajiem transportlīdzekļiem."1) Pielikuma 3.11. iedaļu aizstāj ar šādu:"3.11. Ja ir 1., 2. vai 3. tipa pretaizdzīšanas ierīce, tai jābūt konstruētai tā, ka stūres mehānismu pret taisno virzienu var tikai bloķēt vismaz 20° leņķī pa kreisi un/vai labi, izņemot ierīces, kas paredzētas uzstādīšanai uz tricikliem un kvadricikliem."1) Pielikuma 4.1.2. iedaļu aizstāj ar šo:"4.1.2. Nedrīkst būt iespējamam 3. tipa pretaizdzīšanas ierīcēm pagriezt bultskrūvi, transportlīdzekļa izmantotājam, atslēgu pagriežot, darbojoties papildus vai kombinējot. Papildus nosacījumiem, kas paredzēti 3.2.3. iedaļā, tricikliem un kvadricikliem nedrīkst būt iespējamam izvilkt atslēgu tad, kad bultskrūve ir ieskrūvēta."1 OV L 225, 10.8.1992., 72. lpp.2 OV L 188, 29.7.1993., 32. lpp.3 OV L 42, 23.2.1970., 1. lpp.4 OV L 11, 16.1.1999., 25. lpp.


title: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/53/EK ( 2009. gada 18. jūnijs ), ar ko groza Direktīvu 2001/82/EK un Direktīvu 2001/83/EK attiecībā uz pārmaiņām zāļu tirdzniecības atļauju nosacījumos (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               30.6.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 168/33

      EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2009/53/EK
   (2009. gada 18. jūnijs),
   ar ko groza Direktīvu 2001/82/EK un Direktīvu 2001/83/EK attiecībā uz pārmaiņām zāļu tirdzniecības atļauju nosacījumos
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
   saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/82/EK (2001. gada 6. novembris) par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz veterinārajām zālēm (3), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/83/EK (2001. gada 6. novembris) par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm (4), un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 726/2004 (2004. gada 31. marts), ar ko nosaka cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšanas un uzraudzības Kopienas procedūras un izveido Eiropas Zāļu aģentūru (5), nosaka harmonizētus noteikumus zāļu atļauju piešķiršanai, uzraudzībai un farmakovigilancei Kopienā.

               (2)

               Atbilstīgi šiem noteikumiem tirdzniecības atļaujas var piešķirt saskaņā ar Kopienas harmonizētajām procedūrām. Šo tirdzniecības atļauju noteikumus var mainīt, ja, piemēram, mainās ražošanas process vai ražotāja adrese.

               (3)

               Direktīvas 2001/82/EK 39. pants un Direktīvas 2001/83/EK 35. pants ļauj Komisijai pieņemt īstenošanas regulu attiecībā uz pārmaiņām, kas vēlāk veiktas tirdzniecības atļaujās, kas piešķirtas saskaņā ar Direktīvas 2001/82/EK III sadaļas 4. nodaļas un attiecīgi Direktīvas 2001/83/EK III sadaļas 4. nodaļas noteikumiem. Tāpēc tika pieņemta Komisijas Regula (EK) Nr. 1084/2003 (2003. gada 3. jūnijs) par izmaiņu izskatīšanu tās tirdzniecības atļaujas nosacījumos, ko dalībvalsts kompetenta iestāde izsniegusi attiecībā uz cilvēkiem paredzētajām zālēm un veterinārajām zālēm (6).

               (4)

               Tomēr lielākā daļa tirgū esošo cilvēkiem paredzēto vai veterināro zāļu ir apstiprinātas saskaņā ar valsts mēroga procedūrām un tāpēc tās paliek ārpus Regulas (EK) Nr. 1084/2003 darbības jomas. Tāpēc pārmaiņas saskaņā ar valsts mēroga procedūru piešķirtajās tirdzniecības atļaujās ir pakļautas valsts noteikumiem.

               (5)

               Tādējādi zāļu tirdzniecības atļaujas Eiropas Kopienā piešķir atbilstīgi harmonizētajām prasībām, bet tas neattiecas uz pārmaiņām tirdzniecības atļaujas nosacījumos.

               (6)

               Sabiedrības veselības un tiesiskās konsekvences labad, un lai samazinātu administratīvo slogu un veicinātu uzņēmumiem vajadzīgo paredzamību, visu tipu tirdzniecības atļauju pārmaiņas būtu jāpakļauj harmonizētiem noteikumiem.

               (7)

               Noteikumos, ko Komisija pieņem attiecībā uz pārmaiņām, īpaša uzmanība būtu jāpievērš administratīvo procedūru vienkāršošanai. Šajā nolūkā Komisijai, pieņemot šos noteikumus, būtu jāparedz iespēja iesniegt vienotu pieteikumu par vienu vai vairākām identiskām pārmaiņām, kas veiktas vairāku tirdzniecības atļauju nosacījumos.

               (8)

               Saskaņā ar Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu (7) 34. punktu dalībvalstīm tiek ieteikts izstrādāt tabulas gan pašu lietošanai, gan arī Kopienas vajadzībām, pēc iespējas labāk parādot atbilsmi starp šo direktīvu un transponēšanas pasākumiem, un darīt tās pieejamas sabiedrībai.

               (9)

               Attiecīgi būtu jāgroza Direktīva 2001/82/EK un Direktīva 2001/83/EK,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.
   1. pants
   Grozījumi Direktīvā 2001/82/EK
   Direktīvu 2001/82/EK groza šādi.

               1)

               Iekļauj šādu pantu:
               “27.b pants
               Komisija pieņem atbilstīgu kārtību to tirdzniecības atļaujas nosacījumu pārmaiņu izskatīšanai, kas piešķirtas saskaņā ar šo direktīvu.
               Šos pasākumus Komisija pieņem īstenošanas regulas veidā. Minēto pasākumu, kura mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs direktīvas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar 89. panta 2.a punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.”

               2)

               Direktīvas 39. panta 1. punktā svītro otro un trešo daļu.

         2. pants
   Grozījumi Direktīvā 2001/83/EK
   Direktīvu 2001/83/EK groza šādi.

               1)

               Iekļauj šādu pantu:
               “23.b pants
               1.   Komisija pieņem atbilstīgu kārtību to tirdzniecības atļaujas nosacījumu pārmaiņu izskatīšanai, kas piešķirtas saskaņā ar šo direktīvu.
               2.   Šos pasākumus Komisija pieņem īstenošanas regulas veidā. Minēto pasākumu, kura mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs direktīvas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar 121. panta 2.a punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.
               3.   Pieņemot 1. punktā minētos pasākumus, Komisija cenšas radīt iespēju iesniegt vienotu pieteikumu par vienu vai vairākām identiskām pārmaiņām vairāku tirdzniecības atļauju nosacījumos.
               4.   Īstenošanas regulas spēkā stāšanās laikā dalībvalsts var turpināt piemērot valsts noteikumus attiecībā uz pārmaiņām tirdzniecības atļaujās, kuras piešķirtas pirms 1998. gada 1. janvāra zālēm, kas atļautas tikai konkrētajā dalībvalstī. Ja zālēm, uz kurām attiecas valsts noteikumi saskaņā ar šo pantu, ir attiecīgi piešķirta tirdzniecības atļauja citā dalībvalstī, īstenošanas regulu šīm zālēm piemēro no piešķiršanas dienas.
               5.   Ja dalībvalsts nolemj turpināt piemērot valsts noteikumus saskaņā ar 4. punktu, tā informē Komisiju par to. Ja paziņošana nav veikta līdz 2011. gada 20. janvārim, piemēro īstenošanas regulu.”

               2)

               Direktīvas 35. panta 1. punktā svītro otro un trešo daļu.

         3. pants
   Transponēšana
   1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības vēlākais līdz 2011. gada 20. janvārim. Dalībvalstis nekavējoties Komisijai dara zināmus minēto tiesību aktu noteikumus.
   Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu, vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarīt šādas atsauces.
   2.   Dalībvalstis dara zināmus Komisijai to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.
   4. pants
   Stāšanās spēkā
   Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   5. pants
   Adresāti
   Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

      Briselē, 2009. gada 18. jūnijā

            Eiropas Parlamenta vārdā —

            priekšsēdētājs

         H.-G. PÖTTERING

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētāja

         Š. FÜLE

      (1)  OV C 27, 3.2.2009., 39. lpp.

      (2)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 22.oktobra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2009. gada 28. maija Lēmums.

      (3)  OV L 311, 28.11.2001., 1. lpp.

      (4)  OV L 311, 28.11.2001., 67. lpp.

      (5)  OV L 136, 30.4.2004., 1. lpp.

      (6)  OV L 159, 27.6.2003., 1. lpp.

      (7)  OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.