title: Padomes Direktīva 95/38/EK (1995. gada 17. jūlijs), ar ko groza I un II pielikumu Direktīvai 90/642/EEK par pesticīdu atlieku maksimālā pieļaujamā daudzuma noteikšanu konkrētos augu izcelsmes produktos un uz tiem, ieskaitot augļus un dārzeņus, un ar ko paredz maksimālo pieļaujamo daudzumu saraksta izveidi

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31995L0038

Oficiālais Vēstnesis L 197 , 22/08/1995 Lpp. 0014 - 0028

		Padomes Direktīva 95/38/EK(1995. gada 17. jūlijs),ar ko groza I un II pielikumu Direktīvai 90/642/EEK par pesticīdu atlieku maksimālā pieļaujamā daudzuma noteikšanu konkrētos augu izcelsmes produktos un uz tiem, ieskaitot augļus un dārzeņus, un ar ko paredz maksimālo pieļaujamo daudzumu saraksta izveidiEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1990. gada 27. novembra Direktīvu 90/642/EEK par pesticīdu atlieku maksimālā pieļaujamā daudzuma noteikšanu konkrētos augu izcelsmes produktos un uz tiem, ieskaitot augļus un dārzeņus [1], un jo īpaši tās 1. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā saskaņā ar Direktīvu 90/642/EEK Komisijai ir dots uzdevums sagatavot pesticīdu atlieku un to maksimālo pieļaujamo daudzumu sarakstu iesniegšanai Padomei apstiprināšanai;tā kā lauksaimniecības prakses rezultātā pesticīdu atliekas var būt sastopamas augu izcelsmes produktos, tostarp augļos un dārzeņos; tā kā ir jāņem vērā attiecīgie dati gan par pesticīdu atļautajiem lietojumiem, gan par uzraudzītajiem izmēģinājumiem;tā kā, lai labāk novērtētu iespējamo maksimālo pesticīdu atlieku devu, piesardzības labad ir lietderīgi vajadzības gadījumā vienlaikus noteikt atsevišķu pesticīdu maksimālos pieļaujamos atlieku daudzumus visos galvenajos uztura komponentos; tā kā šie daudzumi norāda pesticīdu minimālo daudzumu lietojumu, kas vajadzīgs, lai nodrošinātu pienācīgu kontroli, tos lieto tā, lai atlieku daudzums būtu cik iespējams mazs un lai tas būtu pieņemams toksikoloģiskā ziņā;tā kā tagad ir lietderīgi noteikt atsevišķu pesticīdu atlieku maksimālos pieļaujamos daudzumus augu izcelsmes produktos, proti, metidationa, metomila, tiodikarba, amitrāza, pirimifosmetila, aldikarba un tiabendazola daudzumus; tā kā tomēr nav iespējams tos noteikt visu pesticīdu atlieku un produktu kombinācijām nepietiekamo datu dēļ;tā kā pieejamie dati par tiabendazolu ir nepilnīgi, lai saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem noteiktu maksimālo pieļaujamo atlieku daudzumu citrusaugļiem; tā kā tomēr tiabendazols ir iekļauts Komisijas Regulas EEK Nr. 3600/92 [2]vielu sarakstā, uz ko attiecas darba programmas pirmais posms, kurš paredzēts 8. panta 2. punktā 1991. gada 15. jūlija Direktīvā 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū [3]; tā kā šīs programmas būtiska sastāvdaļa ir tādu maksimālo pieļaujamo daudzumu noteikšana, kas rodas, lietojot augu aizsardzības līdzekļus;tā kā jo īpaši atsevišķas pesticīdu atliekas var palikt garšvielās un tas ir jākontrolē; tā kā ir jāgroza Direktīvas 90/642/EEK I pielikums, lai iekļautu garšvielas to produktu grupu sarakstā, uz kuriem attiecas maksimālie pieļaujamie atlieku daudzumi;tā kā uzskata, ka jānosaka konkrētu pesticīdu maksimālie pieļaujamie atlieku daudzumi garšvielās, ņemot vērā to atlieku toksiskās īpašības un to lietojuma veidu;tā kā tomēr, ņemot vērā spēkā esošos standartus, pieejamie dati ir nepilnīgi, lai noteiktu pesticīdu atlieku maksimālos pieļaujamos daudzumus konkrētām pesticīdu atlieku un produktu kombinācijām; tā kā šādos gadījumos laiks, kas nepārsniedz četrus gadus, šķiet pietiekams, lai iegūtu vajadzīgos datus; tā kā tādēļ, pamatojoties uz šādiem datiem, vēlākais, līdz 2000. gada 1. jūlijam jānosaka maksimālie pieļaujamie daudzumi; tā kā tad, ja atbilstoši dati netiks sniegti, tiks noteikts, ka attiecīgie daudzumi ir noteikšanas robeža; tā kā ir, lai iegūtu vajadzīgos datus, gada laikā pēc šīs direktīvas pieņemšanas jāuzņemas atbilstošas saistības;tā kā maksimālie pieļaujamie atlieku daudzumi, kas noteikti šajā direktīvā, jāpārskata Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā minētajā darba programmā aktīvo vielu atkārtotas novērtēšanas procesā,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsDirektīvu 90/642/EEK ar šo groza šādi.1. Šīs direktīvas I pielikumu papildina, pievienojot šo:"Produktu grupa | Grupās iekļautie produkti | Tās produktu daļas, uz kurām attiecas maksimālie pieļaujamie atlieku daudzumi |8.8. Garšvielas| Kumīna sēklas | Vesels produkts || Kadiķogas || Muskatrieksti || Baltie un melnie pipari || Vaniļas augļi || Pārējie" |2. Šīs direktīvas II pielikums kļūst par II pielikuma A daļu, un to papildina ar turpmāko:a) b)Ja daudzumus nepieòem līdz 2000. gada 1. jūlijam, piemçro ðādus maksimā los pieïaujamos daudzumus:a)  0,02 (*),b)  0,05 (*).Produktu grupas un atsevišķu produktu piemēri, kam piemēro maksimālos pieļaujamos atlieku daudzumus (MAD) | Pesticīdu atliekas un maksimālie pieļaujamie atlieku daudzumi (mg/kg) |Metidations | Metomils, tiodikarbs: metomila un tiodikarba summa, ko izsaka metomilā | Amitrāza atliekas: amitrāzs un visi tā metabolīti, kas satur 2,4-dimetilanilīnu, izteiktas amitrāzā |1.Svaigi, žāvēti vai termiski neapstrādāti augļi, kas iekonservēti sasaldējot, bez cukura; riekstii)CITRUSAUGĻI | 2 | b) | |greipfrūti | | | |citroni | | | |laimi | | | |mandarīni (tostarp klementīni un pārējie hibrīdi) | | | |apelsīni | | | 1 |pampelmūzes | | | |pārējie | | | a) |ii)KOKU RIEKSTI (lobīti vai nelobīti) | 0,05 * | 0,05 * | 0,02 * |mandeles | | | |Brazīlijas rieksti | | | |Indijas rieksti | | | |ēdamie kastaņi | | | |kokosrieksti | | | |lazdu rieksti | | | |Makadāmijas rieksti | | | |pekanrieksti | | | |priežu rieksti | | | |pistācijas | | | |valrieksti | | | |pārējie | | | |iii)SĒKLEŅI | 0,3 | | 1 |āboli | | 1 | |bumbieri | | b) | |cidonijas | | | |pārējie | | 0,05 * | |iv)KAULEŅI | | b) | |aprikozes | | | |ķirši | a) | | |persiki (tostarp nektarīni un tamlīdzīgi hibrīdi) | | | 1 |plūmes | | | |pārējie | 0,2 | | a) |v)OGAS UN SĪKAUGĻI(a)galda un vīna vīnogas | 0,5 | 3 | a) |galda vīnogas | | | |vīna vīnogas | | | |(b)zemenes (izņemot meža zemenes) | 0,02 * | 0,05 * | a) |(c)avenes un kazenes (izņemot savvaļas) | 0,02 * | 0,05 * | 0,02 * |kazenes (Rubus fruticosus) | | | |kazenes (Rubus arcticus) | | | |kazeņavenes | | | |avenes | | | |pārējie | | | |(d)pārējie sīkaugļi un ogas (izņemot savvaļas) | 0,02 * | | |mellenes (Vaccinium myrtillus sugas augļi) | | | |dzērvenes | | | |jāņogas (sarkanās un baltās, kā arī upenes) | | b) | a) |ērkšķogas | | | |pārējie | | 0,05 * | 0,02 * |(e)savvaļas ogas un savvaļas augļi | 0,02 * | 0,05 * | 0,02 * |vi)DAŽĀDI | | | 0,02 * |avokado | | | |banāni | | | |dateles | | | |vīģes | | | |kivi | | | |kumkvati | | | |ličī | | | |mango | | | |olīvas | 1 | b) | |pasifloru augļi | | | |ananasi | | | |granātāboli | | | |pārējie | 0,02 * | 0,05 * | |2.Svaigi vai termiski neapstrādāti, saldēti vai sausi dārzeņii)SAKŅU UN BUMBUĻU DĀRZEŅI | 0,02 * | | 0,02 * |sarkanās bietes | | | |burkāni | | | |sakņu selerijas | | | |mārrutki | | | |topinambūri | | | |pastinaki | | | |sakņu pētersīļi | | | |redīsi | | 0,5 | |puravlapu plostbārži | | | |batātes | | | |kāļi | | | |lauka rāceņi | | | |jamss | | | |pārējie | | 0,05 * | |ii)SĪPOLU DĀRZEŅI | | 0,05 * | 0,02 * |ķiploki | | | |sīpoli | a) | | |šalotes | a) | | |loki | | | |pārējie | 0,02 * | | |iii)AUGĻU DĀRZEŅI(a)Nakteņaugi | 0,02 * | b) | |tomāti | | | |pipari | | | 0,5 |baklažāni | | | |pārējie | | | a) |(b)Ķirbjaugi ar ēdamu mizu | 0,02 * | | b) |gurķi | | b) | |īsaugļu kārpainie gurķi | | | |tumšzaļie kabači | | b) | |pārējie | | 0,05 * | |(c)Ķirbjaugi ar neēdamu mizu | 0,02 * | 0,2 | a) |melones | | | |ķirbji | | | |arbūzi | | | |pārējie | | | |(d)cukurkukurūza | 0,02 * | 0,05 * | 0,02 * |iv)KĀPOSTU DĀRZEŅI(a)ziedoši kāpostu dārzeņi | 0,02 * | b) | 0,02 * |brokoļi | | | |ziedkāposti | | | |pārējie | | | |(b)kāpostu dzimtas galviņdārzeņi | 0,02 * | b) | 0,02 * |Briseles kāposti | | | |galviņkāposti | | | |pārējie | | | |(c)kāpostu lapu dārzeņi | 0,02 * | b) | 0,02 * |Ķīnas kāposti | | | |lapu kāposti | | | |pārējie | | | |(d)kolrābji | 0,02 * | 0,05 * | 0,02 * |v)LAPU DĀRZEŅI UN SVAIGI LAPU GARŠAUGI(a)dārza salāti un tamlīdzīgi | 0,02 * | b) | 0,02 * |kressalāti | | | |lauka salāti | | | |dārza salāti | | | |platlapu endīvija | | | |pārējie | | | |(b)Dārza spināti un tamlīdzīgi | 0,02 * | 2 | 0,02 * |lapu bietes | | | |(c)kressalāti | 0,02 * | 0,05 * | 0,02 * |(d)lapu cigoriņi | 0,02 * | 0,05 * | 0,02 * |(e)lapu garšaugi | 0,02 * | b) | 0,02 * |kārveles | | | |maurloki | | | |pētersīļi | | | |lapu selerijas | | | |pārējie | | | |vi)PĀKŠAUGI (svaigi) | 0,02 * | | 0,02 * |pupas un pupiņas (ar pākstīm) | | b) | |pupas un pupiņas (bez pākstīm) | | | |zirņi (ar pākstīm) | | b) | |zirņi (bez pākstīm) | | | |pārējie | | 0,05 * | |vii)KĀTU DĀRZEŅI (svaigi) | | | 0,02 * |sparģeļi | | | |lapu artišoki | | | |kātu selerijas | | | |fenheļi | | b) | |artišoki | | b) | |puravi | a) | | |rabarberi | | | |pārējie | 0,02 * | 0,05 * | |viii)SĒNES | 0,02 * | 0,05 * | 0,02 * |šampinjoni | | | |savvaļas sēnes | | | |3.Pākšaugi | 0,02 * | 0,05 * | 0,02 * |pupas un pupiņas | | | |lēcas | | | |zirņi | | | |pārējie | | | |4.Eļļas augu sēklaslinsēklas | | | |zemesrieksti | | | |magoņu sēklas | | | |sezama sēklas | | | |saulgriežu sēklas | | | |sēklas | | | |rapšu sēklas | 0,05 | | |sojas pupas | | 0,2 | |sinepju sēklas | | | |kokvilnas sēklas | a) | 0,5 | a) |pērējie | 0,02 * | 0,05 * | 0,02 * |5.Kartupeļi | 0,02 * | 0,05 * | 0,02 * |agrīnie un galda kartupeļi | | | |6.Tēja (fermentētas vai citādi apstrādātas kaltētasCamellia sinensislapas un stiebri) | b) | 0,1 * | 0,1 * |7.Apiņi (kaltēti), tostarp apiņu rogas un nekoncentrēts pulveris | 3 | 10 | 50 |Produktu grupas un atsevišķu produktu piemēri, kam piemēro maksimālos pieļaujamos atlieku daudzumus (MRL) | Pesticīdu atliekas un maksimālie pieļaujamie atlieku daudzumi (mg/kg) |Pirimifosmetils | Aldikarba atliekas: aldikarba, tā sukfoksīda un sulfona summa, izteiktas aldikarbā |1.Svaigi, žāvēti vai termiski neapstrādāti augļi, kas iekonservēti sasaldējot, bez cukura; riekstii)CITRUSAUGĻI | | 0,2 |greipfrūti | | |citroni | | |laimi | | |mandarīni (tostarp klementīni un pārējie hibrīdi) | 2 | |apelsīni | | |pampelmūzes | | |pārējie | 1 | |ii)KOKU RIEKSTI (lobīti vai nelobīti)mandeles | b) | |Brazīlijas rieksti | | |Indijas rieksti | | |ēdamie kastaņi | | |kokosrieksti | | |lazdu rieksti | b) | |Makadāmijas rieksti | | b) |pekanrieksti | | 0,2 |priežu rieksti | | |pistācijas | b) | |valrieksti | b) | |pārējie | 0,05 * | 0,05 * |iii)SĒKLEŅI | b) | 0,05 * |āboli | | |bumbieri | | |cidonijas | | |pārējie | | |iv)KAULEŅI | b) | 0,05 * |aprikozes | | |ķirši | | |persiki (tostarp nektarīni un tamlīdzīgi hibrīdi) | | |plūmes | | |pārējie | | |v)OGAS UN SĪKAUGĻIa)galda un vīna vīnogas | b) | 0,05 * |galda vīnogas | | |vīna vīnogas | | |b)zemenes (izņemot meža zemenes) | b) | b) |c)avenes un kazenes (izņemot savvaļas) | 0,05 * | 0,05 * |kazenes (Rubus fruticosus) | | |kazenes (Rubus arcticus) | | |kazeņavenes | | |avenes | | |pārējie | | |d)pārējie sīkaugļi un ogas (izņemot savvaļas) | 0,05 * | 0,05 * |Mellenes (Vaccinium myrtillus sugas augļi) | | |dzērvenes | | |jāņogas (sarkanās un baltās, kā arī upenes) | | |ērkšķogas | | |pārējie | | |e)savvaļas ogas un savvaļas augļi | 0,05 * | 0,05 * |vi)DAŽĀDIavokado | | |banāni | | b) |dateles | | |vīģes | | |kivi | 2 | |kumkvati | | |ličī | | |mango | | |olīvas | b) | |pasifloru augļi | | |ananasi | | |granātāboli | | |pārējie | 0,05 * | 0,05 * |2.2. Svaigi vai termiski neapstrādāti, saldēti vai sausi dārzeņii)SAKŅU UN BUMBUĻU DĀRZEŅIsarkanās bietes | | b) |burkāni | 1 | b) |sakņu selerijas | | |mārrutki | | |topinambūri | | |pastinaki | | |sakņu pētersīļi | | |redīsi | | b) |puravlapu plostbārži | | |batātes | | |kāļi | | |lauka rāceņi | | |jamss | | |pārējie | 0,05 * | 0,05 * |ii)SĪPOLU DĀRZEŅI | b) | 0,05 * |ķiploki | | |sīpoli | | |šalotes | | |loki | | |pārējie | | |iii)AUGĻU DĀRZEŅIa)nakteņaugi | b) | |tomāti | | |pipari | | b) |baklažāni | | b) |pārējie | | 0,05 * |b)ķirbjaugi ar ēdamu mizu | b) | 0,05 * |gurķi | | |īsaugļu kārpainie gurķi | | |tumšzaļie kabači | | |pārējie | | |c)ķirbjaugi ar neēdamu mizu | b) | 0,05 * |melones | | |ķirbji | | |arbūzi | | |pārējie | | |d)cukurkukurūza | 0,05 * | 0,05 * |iv)KĀPOSTU DĀRZEŅIa)Ziedoši kāpostu dārzeņi | 1 | |brokoļi | | b) |puķkāposti | | 0,2 |pārējie | | 0,05 * |b)kāpostu dzimtas galviņdārzeņiBriseles kāposti | 2 | 0,2 |galviņkāposti | | b) |pārējie | b) | 0,05 * |c)kāpostu lapu dārzeņi | b) | 0,05 * |Ķīnas kāposti | | |lapu kāposti | | |pārējie | | |d)kolrābji | b) | 0,05 * |v)LAPU DĀRZEŅI UN SVAIGI LAPU GARŠAUGIa)dārza salāti un tamlīdzīgi | b) | 0,05 * |kressalāti | | |lauka salāti | | |dārza salāti | | |platlapu endīvija | | |pārējie | | |b)dārza spināti un tamlīdzīgi | b) | 0,05 * |lapu bietes | | |c)kressalāti | 0,05 * | 0,05 * |d)lapu cigoriņi | 0,05 * | 0,05 * |e)lapu garšaugi | b) | 0,05 * |kārveles | | |maurloki | | |pētersīļi | | |lapu selerijas | | |pārējie | | |vi)PĀKŠAUGI (svaigi) | | 0,05 * |pupas un pupiņas (ar pākstīm) | | |pupas un pupiņas (bez pākstīm) | | |zirņi (ar pākstīm) | | |zirņi (bez pākstīm) | 0,05 * | |pārējie | b) | |vii)KĀTU DĀRZEŅI (svaigi) | b) | |sparģeļi | | |lapu artišoki | | |kātu selerijas | | |fenheļi | | |artišoki | | |puravi | | b) |rabarberi | | |pārējie | | 0,05 * |viii)SĒNES | | 0,05 * |šampinjoni | 2 | |savvaļas sēnes | 0,05 * | |3.3. Pākšaugi | b) | 0,05 * |pupas un pupiņas | | |lēcas | | |zirņi | | |pārējie | | |4.4. Eļļas augu sēklaslinsēklas | b) | b) |zemesrieksti | b) | |magoņu sēklas | | |sezama sēklas | | |saulgriežu sēklas | b) | |rapšu sēklas | b) | |sojas pupas | b) | b) |sinepju sēklas | b) | |sēklas | | |kokvilnas sēklas | b) | b) |pārējie | 0,05 * | 0,05 * |5.5. Kartupeļi | 0,05 * | b) |agrīnie un galda kartupeļi | | |6.6. Tēja (fermentētas vai citādi apstrādātas kaltētasCamellia sinensislapas un stiebri) | 0,05 * | 0,05 * |7.7. Apiņi (kaltēti), tostarp apiņu rogas un nekoncentrēts pulveris | 0,05 * | b) |Produktu grupas un atsevišķu produktu piemēri, kam piemēro maksimālos pieļaujamos atlieku daudzumus (MRL) | Pesticīdu atliekas un maksimālie pieļaujamie atlieku daudzumi (mg/kg) |Tiabendazols |1.Svaigi, žāvēti vai termiski neapstrādāti augļi, kas iekonservēti sasaldējot, bez cukura; riekstii)CITRUSAUGĻI | 6 |greipfrūti | |citroni | |laimi | |Mandarīni (tostarp klementīni un pārējie hibrīdi) | |apelsīni | |pampelmūze | |pārējie | |ii)KOKU RIEKSTI (lobīti vai nelobīti) | 0,1 * |mandeles | |Brazīlijas rieksti | |Indijas rieksti | |ēdamie kastaņi | |kokosrieksti | |lazdu rieksti | |Makadāmijas rieksti | |pekanrieksti | |priežu rieksti | |pistācijas | |valrieksti | |pārējie | |iii)SĒKLEŅI | 5 |āboli | |bumbieri | |cidonijas | |pārējie | |iv)KAULEŅIaprikozes | |ķirši | b) |persiki (tostarp nektarīni un tamlīdzīgi hibrīdi) | |plūmes | |pārējie | 0,05 * |v)OGAS UN SĪKAUGĻI(a)galda un vīna vīnogas | b) |galda vīnogas | |vīna vīnogas | |(b)zemenes (izņemot meža zemenes) | 5 |(c)avenes un kazenes (izņemot savvaļas)kazenes (Rubus fruticosus) | |kazenes (Rubus arcticus) | |kazeņavenes | |avenes | b) |pārējie | 0,05 * |(d)pārējie sīkaugļi un ogas (izņemot savvaļas)mellenes (Vaccinium myrtillus sugas augļi) | |dzērvenes | |jāņogas (sarkanās un baltās, kā arī upenes) | b) |ērkšķogas | b) |pārējie | 0,05 * |(e)Savvaļas ogas un savvaļas augļi | 0,05 * |vi)DAŽĀDIavokado | |banāni | 3 |dateles | |vīģes | |kivi | |kumkvati | |ličī | |mango | |olīvas | |pasifloru augļi | |ananasi | |granātāboli | |pārējie | 0,05 * |2.Svaigi vai termiski neapstrādāti, saldēti vai sausi dārzeņii)SAKŅU UN BUMBUĻU DĀRZEŅIsarkanās bietes | b) |burkāni | |sakņu selerijas | |mārrutki | |topinambūri | |pastinaks | |sakņu pētersīlis | |redīsi | |puravlapu plostbārži | |batātes | |kāļi | |lauka rāceņi | |jamss | |pārējie | 0,05 * |ii)SĪPOLU DĀRZEŅIķiploki | b) |sīpoli | b) |šalotes | b) |loki | |pārējie | 0,05 * |iii)AUGĻU DĀRZEŅI(a)nakteņaugitomāti | b) |pipari | b) |baklažāni | |pārējie | 0,05 * |(b)ķirbjaugi ar ēdamu mizugurķi | b) |īsaugļu kārpainie gurķi | |tumšzaļie kabači | |pārējie | 0,05 * |(c)ķirbjaugi ar neēdamu mizumelones | b) |ķirbji | |arbūzi | b) |pārējie | 0,05 * |(d)cukurkukurūza | 0,05 * |iv)KĀPOSTU DĀRZEŅI(a)ziedoši kāpostu dārzeņibrokoļi | 5 |ziedkāposti | |pārējie | 0,05 * |(b)kāpostu dzimtas galviņdārzeņiBriseles kāposti | b) |galviņkāposti | b) |pārējie | 0,05 * |(c)kāpostu lapu dārzeņiĶīnas kāposti | |lapu kāposti | |pārējie | |(d)kolrābji | 0,05 * |v)LAPU DĀRZEŅI UN SVAIGI LAPU GARŠAUGI(a)dārza salāti un tamlīdzīgikressalāti | |lauka salāti | |dārza salāti | b) |platlapu endīvija | |pārējie | 0,05 * |(b)dārza spināti un tamlīdzīgi | 0,05 * |lapu bietes | |(c)kressalāti | 0,05 * |(d)lapu cigoriņi | 0,05 * |(e)lapu garšaugi | 0,05 * |kārveles | |maurloki | |pētersīļi | |lapu selerijas | |pārējie | |vi)PĀKŠAUGI (svaigi)pupas un pupiņas (ar pākstīm) | b) |pupas un pupiņas (bez pākstīm) | b) |zirņi (ar pākstīm) | |zirņi (bez pākstīm) | |pārējie | 0,05 * |vii)KĀTU DĀRZEŅI (svaigi)sparģeļi | b) |lapu artišoki | |kātu selerijas | b) |fenheļi | |artišoki | |puravi | b) |rabarberi | |pārējie | 0,05 * |viii)SĒNESšampinjoni | b) |savvaļas sēnes | 0,05 * |3.Pākšaugi | 0,05 * |pupiņas | |lēcas | |zirņi | |pārējie | |4.Eļļas augu sēklas | 0,05 * |linsēklas | |zemesrieksti | |magoņu sēklas | |sezama sēklas | |saulgriežu sēklas | |rapšu sēklas | |sojas pupas | |sinepju sēklas | |kokvilnas sēklas | |pārējie | |sēklas | |5.Kartupeļiagrīnie kartupeļi | b) |galda kartupeļi | 5 |6.Tēja (fermentētas vai citādi apstrādātas kaltētasCamellia sinensislapas un stiebri) | 0,1 * |7.Apiņi (kaltēti), tostarp apiņu rogas un nekoncentrēts pulveris | 0,1 * |8.Garšvielaskumīna sēklas | |kadiķogas | |muskatrieksti | |baltie un melnie pipari | |vaniļas augļi | |(veseli produkti) | |2. pantsDalībvalstīs ne vēlāk kā 1996. gada 1. jūlijā stājas spēkā normatīvi un administratīvi akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības.Kad dalībvalstis pieņem šos pasākumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarīt šādas atsauces.3. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Luksemburgā, 1995. gada 17. jūlijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsL. Atienza Serna[1] OV L 350, 14.12.1990., 71. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 94/30/EK (OV L 189, 23.7.1994., 70. lpp.).[2] OV L 366, 15.12.1992., 10. lpp.[3] OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 94/43/EK (OV L 227, 1.9.1994., 1. lpp.).--------------------------------------------------


title: Komisijas Direktīva 97/71/EK (1997. gada 15. decembris), ar ko groza pielikumus Padomes Direktīvām 86/362/EEK, 86/363/EEK un 90/642/EEK par pesticīdu atliekvielu maksimāli pieļaujamo daudzumu noteikšanu attiecīgi labībā un uz tās, dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos un uz tiem un dažos augu izcelsmes produktos, tajā skaitā augļos un dārzeņos, un uz tiemDokuments attiecas uz EEZ

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31997L0071

Oficiālais Vēstnesis L 347 , 18/12/1997 Lpp. 0042 - 0044

		Komisijas Direktīva 97/71/EK(1997. gada 15. decembris),ar ko groza pielikumus Padomes Direktīvām 86/362/EEK, 86/363/EEK un 90/642/EEK par pesticīdu atliekvielu maksimāli pieļaujamo daudzumu noteikšanu attiecīgi labībā un uz tās, dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos un uz tiem un dažos augu izcelsmes produktos, tajā skaitā augļos un dārzeņos, un uz tiem(Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1986. gada 24. jūlija Direktīvu 86/362/EEK par pesticīdu atliekvielu maksimāli pieļaujamo daudzumu noteikšanu labībā un uz tās [1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 97/41/EK [2], un jo īpaši tās 10. pantu,ņemot vērā Padomes 1986. gada 24. jūlija Direktīvu 86/363/EEK par pesticīdu atliekvielu maksimāli pieļaujamo daudzumu noteikšanu dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos un uz tiem [3], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 97/41/EK, un jo īpaši tās 10. pantu,ņemot vērā Padomes 1990. gada 27. novembra Direktīvu 90/642/EEK par pesticīdu atliekvielu maksimāli pieļaujamo daudzumu noteikšanu augu izcelsmes produktos un uz tiem, tajā skaitā augļos un dārzeņos un uz tiem [4], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 97/41/EK, un jo īpaši tās 10. pantu,tā kā ar Direktīvām 93/57/EEK [5], 94/29/EK [6], 95/39/EK [7] un 96/33/EK [8] grozīja II pielikumu Direktīvām 86/362/EEK un 86/363/EEK, lai noteiktu atliekvielu maksimāli pieļaujamos daudzumus lielam skaitam pesticīdu; tā kā dažas pozīcijas tomēr atstāja atvērtas, jo pieejamie dati nebija pietiekami, lai noteiktu maksimāli pieļaujamos daudzumus, un ieinteresētajām personām deva iespēju pēc noteikta grafika iegūt trūkstošos datus; tā kā piemēro atbilstošo minimālo analītiski nosakāmo daudzumu, ja maksimāli pieļaujamie daudzumi nav pieņemti līdz datumiem, kas noteikti tādu sarakstu zemsvītras piezīmēs, kuri ar Direktīvām 93/57/EEK, 94/29/EK, 95/39/EK un 96/33/EK pievienoti Direktīvas 86/362/EEK un 86/363/EEK II pielikumam;tā kā ar Direktīvām 93/58/EEK [9], 94/30/EK [10], 95/38/EK [11] un 96/32/EK [12] grozīja II pielikumu Direktīvai 90/642/EEK, lai noteiktu atliekvielu maksimāli pieļaujamos daudzumus lielam skaitam pesticīdu; tā kā dažas pozīcijas tomēr atstāja atvērtas, jo pieejamie dati nebija pietiekami, lai noteiktu maksimāli pieļaujamos daudzumus, un ieinteresētajām personām deva iespēju pēc noteikta grafika iegūt trūkstošos datus; tā kā piemēro atbilstošo minimālo analītiski nosakāmo daudzumu, ja maksimāli pieļaujamie daudzumi nav pieņemti līdz datumiem, kas noteikti tādu sarakstu zemsvītras piezīmēs, kuri ar Direktīvām 93/58/EEK, 94/30/EK, 95/38/EK un 96/32/EK pievienoti Direktīvas 90/642/EEK II pielikumam;tā kā dalībvalstis var noteikt atliekvielu maksimāli pieļaujamos daudzumus valstī, ja tos neparedz Direktīvas 86/362/EEK, 86/363/EEK un 90/642/EEK; tā kā valsts līmenī dalībvalstis nosaka daudzumus, ievērojot savas valsts licences, kas izsniegtas par augu aizsardzības līdzekļiem, kuri satur attiecīgo aktīvo vielu, un pamatojoties uz pietiekamiem datiem, lai nodrošinātu, ka patērētājus nepakļauj pesticīdu atliekvielu nepieļaujama daudzuma iedarbībai;tā kā 5.a pantā Direktīvās 86/362/EEK un 86/363/EEK un 5.b pantā Direktīvā 90/642/EEK izklāstītā saskaņošanas procedūra attiecas uz konkrētajās dalībvalstīs noteiktajiem maksimāli pieļaujamajiem atliekvielu daudzumiem, kam sekas ir citu dalībvalstu izcelsmes produktu aizliegums vai ierobežojums, un saskaņā ar kuru piemēro ārkārtas noteikumus, tostarp, ja iespējams, nosaka atliekvielu provizorisku maksimāli pieļaujamo daudzumu;tā kā, lai nodrošinātu pietiekamu augu aizsardzību attiecībā uz labību un augu izcelsmes produktiem, jāievēro, ka atliekvielu maksimāli pieļaujamie daudzumi ietekmē minimālo pesticīdu daudzumu izmantošanu, ko īsteno tādejādi, ka atliekvielu daudzums ir faktiski vismazākais un pieņemams no toksiskā viedokļa, jo īpaši uz noteikto devu; tā kā dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos atliekvielu maksimāli pieļaujamie daudzumi ietekmē patēriņu attiecībā uz labību un augu izcelsmes produktiem, kas apstrādāti ar pesticīdiem, kuru dēļ radušās atliekvielas dzīvniekos un dzīvnieku izcelsmes produktos, vajadzības gadījumā ņemot vērā arī veterināro medikamentu izmantošanas tiešās sekas;tā kā trūkstošo datu ieguvei attiecībā uz pesticīdiem, kas uzskaitīti Direktīvās 93/57/EEK un 93/58/EEK, ieinteresētajām personām paredzēja atbilstošus pasākumus; tā kā Komisija un dalībvalstu iestādes izskata iesniegtos datus, lai sagatavotu vajadzīgo projektu, kas grozītu Komisijas direktīvas; tā kā termiņš jāpagarina līdz 1998. gada 31. oktobrim, lai varētu pabeigt vajadzīgo darbu un apspriedes attiecībā uz atvērto pozīciju slēgšanu Direktīvās 93/57/EEK un 93/58/EEK;tā kā visas aktīvās vielas augu aizsardzības līdzekļos, kas jau divus gadus ir tirgū pēc publicētās Direktīvas 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū [13], jāpārskata esošo aktīvo vielu atkārtotas novērtēšanas procesā, kurš paredzēts darba programmā, kas izklāstīta minētās direktīvas 8. panta 2. punktā; tā kā pirmais posms aktīvo vielu un tās saturošo augu aizsardzības līdzekļu pārbaudīšanā vēl nav pabeigts; tā kā sagaidāma minēto pārbaužu un no tām izrietošo lēmumu nozīmīga ietekme uz licencēto izmantošanu un kā arī uz atliekvielu maksimāli pieļaujamajiem daudzumiem, kas jānosaka attiecībā uz minētajiem pesticīdiem; tā kā, ņemot vērā pieejamos atkārtotas novērtēšanas rezultātus par licencēm, kas izsniegtas par attiecīgajiem pesticīdiem, termiņi, kas noteikti Direktīvās 94/29/EK, 94/30/EK, 96/32/EK un 96/33/EK attiecībā uz atbilstošajiem minimālajiem analītiski nosakāmajiem daudzumiem, kuri jāpiemēro gadījumos, kad pozīcijas ir atstātas atvērtas, būtu jāpagarina līdz 2000. gada 1. jūlijam, ko paredz Padomes Direktīvas 95/38/EK un 95/39/EK; tā kā, kļūstot pieejamiem atkārtotas novērtēšanas rezultātiem, Komisijai līdz 2000. gada 1. jūlijam jāgroza minēto pesticīdu atliekvielu maksimāli pieļaujamie daudzumi, kā arī jānosaka vai jāgroza dažu pesticīdu atliekvielu maksimāli pieļaujamie daudzumi, ja ir pieejama un novērtēta vajadzīgā un atbilstošā informācija un pētījumi; tā kā, vēlākais, līdz 1998. gada 31. martam jāizveido darba programma, ko paziņo ieinteresētajām personām un kurā noteikti termiņi, kad ieinteresētās personas iesniedz šādu informāciju un pētījumus Komisijai un dalībvalstīm;tā kā šī direktīva ir saskaņā ar Augu veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsDirektīvas 86/362/EEK II pielikumā:1. Datums "1998. gada 1. janvāris" zemsvītras piezīmēs (a), (b) un (c) pie pesticīdu atliekvielu saraksta, kurš ieviests ar Direktīvu 93/57/EEK, jāgroza un jālasa kā "1998. gada 31. oktobris";2. Datums "1999. gada 30. jūnijs" zemsvītras piezīmēs (a), (b) un (c) pie pesticīdu atliekvielu saraksta, kurš ieviests ar Direktīvu 94/29/EK, jāgroza un jālasa kā "vēlākais, 2000. gada 1. jūlijs";3. Datums "2000. gada 30. aprīlis" zemsvītras piezīmēs (a) un (b) pie pesticīdu atliekvielu saraksta, kurš ieviests ar Direktīvu 96/33/EK, jāgroza un jālasa kā "vēlākais, 2000. gada 1. jūlijs".2. pantsDirektīvas 86/363/EEK II pielikumā:1. Datums "1998. gada 1. janvāris" zemsvītras piezīmē (a) pie pesticīdu atliekvielu saraksta, kurš ieviests ar Direktīvu 93/57/EEK, jāgroza un jālasa kā "1998. gada 31. oktobris";2. Datums "1999. gada 30. jūnijs" zemsvītras piezīmē (a) pie pesticīdu atliekvielu saraksta, kurš ieviests ar Direktīvu 94/29/EK, jāgroza un jālasa kā "vēlākais, 2000. gada 1. jūlijs";3. Datums "2000. gada 30. aprīlis" zemsvītras piezīmēs (a) un (b) pie pesticīdu atliekvielu saraksta, kurš ieviests ar Direktīvu 96/33/EK, jāgroza un jālasa kā "vēlākais, 2000. gada 1. jūlijs".3. pantsDirektīvas 90/642/EEK II pielikumā:1. Datums "1998. gada 1. janvāris" zemsvītras piezīmēs (a), (b), (c) un (d) pie pesticīdu atliekvielu saraksta, kurš ieviests ar Direktīvu 93/58/EEK, jāgroza un jālasa kā "1998. gada 31. oktobris";2. Datums "1999. gada 30. jūnijs" zemsvītras piezīmēs (a), (b) un (c) pie pesticīdu atliekvielu saraksta, kurš ieviests ar Direktīvu 94/30/EK, jāgroza un jālasa kā "vēlākais, 2000. gada 1. jūlijs";3. Datums "2000. gada 30. aprīlis" zemsvītras piezīmēs (a), (b), (c) un (d) pie pesticīdu atliekvielu saraksta, kurš ieviests ar Direktīvu 96/32/EK, jāgroza un jālasa kā "vēlākais, 2000. gada 1. jūlijs".4. pantsDalībvalstīs stājas spēkā normatīvi un administratīvi akti, kas vajadzīgi, lai vēlākais līdz 1997. gada 31. decembrim izpildītu šīs direktīvas prasības.5. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 1997. gada 15. decembrīKomisijas vārdā —Komisijas loceklisFranz FISCHLER[1] OV L 221, 7.8.1986., 37. lpp.[2] OV L 184, 12.7.1997., 33. lpp.[3] OV L 221, 7.8.1986., 43. lpp.[4] OV L 350, 14.12.1990., 71. lpp.[5] OV L 211, 23.8.1993., 1. lpp.[6] OV L 189, 23.7.1994., 67. lpp.[7] OV L 197, 22.8.1995., 29. lpp.[8] OV L 144, 18.6.1996., 35. lpp.[9] OV L 211, 23.8.1993., 6. lpp.[10] OV L 189, 23.7.1994., 70. lpp.[11] OV L 197, 22.8.1995., 14. lpp.[12] OV L 144, 18.6.1996., 12. lpp.[13] OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.--------------------------------------------------


title: Komisijas Direktīva 2002/5/EK (2002. gada 30. janvāris), ar ko groza II pielikumu Padomes Direktīvai 90/642/EEK par pesticīdu atlieku maksimālā pieļaujamā daudzuma noteikšanu konkrētos augu izcelsmes produktos un uz tiem, ieskaitot augļus un dārzeņus

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32002L0005

Oficiālais Vēstnesis L 034 , 05/02/2002 Lpp. 0007 - 0012

		Komisijas Direktīva 2002/5/EK(2002. gada 30. janvāris),ar ko groza II pielikumu Padomes Direktīvai 90/642/EEK par pesticīdu atlieku maksimālā pieļaujamā daudzuma noteikšanu konkrētos augu izcelsmes produktos un uz tiem, ieskaitot augļus un dārzeņusEIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1990. gada 27. novembra Direktīvu 90/642/EEK par pesticīdu atlieku maksimālā pieļaujamā daudzuma noteikšanu konkrētos augu izcelsmes produktos un uz tiem, ieskaitot augļus un dārzeņus [1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2001/57/EK [2], un jo īpaši tās 7. pantu,tā kā:(1) Labībā un augu izcelsmes produktos, tostarp augļos un dārzeņos, atlieku daudzumi atspoguļo minimālo pesticīdu daudzumu, kas vajadzīgs, lai efektīvi aizsargātu augus, un ko lieto tā, lai atlieku daudzums būtu gan mazākais iespējamais, gan pieņemams toksikoloģiskā ziņā, jo īpaši attiecībā uz vides aizsardzību un patērētāju veselības aizsardzību saistībā ar šo atlieku devu uzturā. Kopienas maksimālais pieļaujamais atlieku daudzums (MRL) atspoguļo šādu atlieku maksimālo pieļaujamo saturu, kāds var būt produktos, kuru ražotāji ievērojuši labu lauksaimniecības praksi.(2) MRL attiecībā uz pesticīdiem regulāri jāpārskata, un šo daudzumu var mainīt, lai ņemtu vērā jaunāko informāciju un datus. Par maksimālo pieļaujamo atlieku daudzumu nosaka analītiskās noteikšanas robežu, ja atļauta augu aizsardzības līdzekļu izmantošanas dēļ pārtikas produktā vai uz tā nav nosakāmi pesticīdu atlieku daudzumi, vai ja attiecīgos līdzekļus nav atļauts lietot, vai ja par lietojumu, ko atļāvušas dalībvalstis, nav sniegti vajadzīgie dati, vai ja nav sniegti vajadzīgie dati par tādu lietojumu trešās valstīs, kura dēļ rodas atliekas pārtikas produktos, kas var nonākts apritē Kopienas tirgū, vai uz tiem.(3) pēc Komisijas Direktīvas 2000/42/EK [3] publicēšanas Komisija saņēmusi ar precīzākiem papildus datiem pamatotus pieprasījumus attiecībā uz dažām pārtikas precēm pārskatīt ar Direktīvu 2000/42/EK lambda-cihalotrīnam un amitrāzam noteiktos MRL. Pieprasījumi un dati ir pārskatīti, un dažām kombinācijām tie ir pietiekami pamatoti, lai noteiktu MRL, kas ir lielāks par kvantitatīvās noteikšanas robežu. Par citām kombinācijām pieejamā informācija ir nepietiekama, tāpēc lietderīgi noteikt, ka MRL ir kvantitatīvās noteikšanas robeža. Tomēr par daļu citu kombināciju pašlaik pieejamā informācija pietiekami skaidri liecina, ka, nosakot MRL augstāk par analītiskās noteikšanas robežu, patērētāji var tikt pakļauti akūtai vai hroniskai pesticīdu atlieku kaitīgajai iedarbībai. Šādos gadījumos par MRL jāatstāj iepriekš atbilstīgi analītiskās noteikšanas robežai noteiktā vērtība.(4) Ir izvērtēta Komisijai sniegtā informācija par jaunajiem vai mainītajiem cipermetrīna lietojumiem uz sparģeļiem, etefona lietojumiem uz ananasiem, fenbutatinoksīda lietojumiem uz pipariem, metalaksila lietojumiem uz sīpollokiem, acefāta lietojumiem uz persikiem un hlortalonila lietojumiem uz sakņu selerijām. Ņemot vērā šo informāciju, attiecīgi jāgroza minētās direktīvas pielikumā pašlaik noteiktie MRL.(5) Kāda ir šajā direktīvā iekļauto pesticīdu kaitīgā iedarbība ar pārtikas produktiem uz patērētājiem viņu dzīves laikā, ir novērtēts, ievērojot procedūras un praksi, ko izmanto Eiropas Savienībā, ņemot vērā pamatnostādnes, kuras publicējusi Pasaules veselības organizācija [4], un aprēķināts, ka šajā direktīvā noteiktie MRL ir tādi, ka to pieļaujamā dienas deva netiek pārsniegta.(6) Attiecīgos gadījumos saskaņā ar Eiropas Savienības procedūrām un praksi, ņemot vērā Pasaules veselības organizācijas publicētās pamatnostādnes, atkārtoti novērtēta pesticīdu akūti kaitīgā iedarbība uz patērētājiem, kas lieto konkrētus pārtikas produktus, kuros var būt pesticīdu atliekas. Aprēķināts, ka tad, ja atliekas ir direktīvā noteiktajā maksimālajā pieļaujamajā daudzumā, tās neiedarbojas akūti toksiski.(7) Ar Pasaules tirdzniecības organizācijas starpniecību par šajā direktīvā noteiktajiem daudzumiem notikušas apspriedes ar Kopienas tirdzniecības partneriem un ņemtas vērā to piezīmes par šiem daudzumiem.(8) Ir ņemti vērā Augu zinātniskās komitejas atzinumi, jo īpaši ieteikumi par patērētāju aizsardzību attiecībā uz pārtikas produktiem, kas apstrādāti ar pesticīdiem. Iepriekšminētā Pasaules veselības organizācijas metodoloģija, ko izmantojušas ziņotājas dalībvalstis un ko pārbaudījusi un izvērtējusi Komisija ar Augu aizsardzības pastāvīgās komitejas starpniecību, ir saskaņā ar Augu zinātniskās komitejas ieteikumiem.(9) Tādēļ attiecīgi jāizdara grozījumi Direktīvā 90/642/EEK un tiem nekavējoties jāstājas spēkā.(10) Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās augu veselības komitejas atzinumu,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsŠīs direktīvas pielikumā uzskaitītie attiecīgo pesticīdu atlieku maksimāli pieļaujamie daudzumi aizstāj tos daudzumus, kas uzskaitīti Direktīvas 90/642/EEK II pielikumā.2. pantsAtlieku maksimāli pieļaujamos daudzumus, kas uzskaitīti Direktīvas 90/642/EEK II pielikumā, un attiecas uz pesticīdu un preču kombinācijām, kuras minētas šajā noteikumā, aizstāj ar šādiem: cipermetrīns uz sparģeļiem: 0,1 mg/kg, etefons uz ananasiem: 2 mg/kg, fenbutatinoksīds uz pipariem: 1 mg/kg, metalaksils uz sīpollokiem: 0,2 mg/kg, metalaksils uz platlapu cigoriņiem (endīvijām) un lapu garšaugiem: 1 mg/kg, hlortalonils uz sakņu selerijām: 1 mg/kg, acefāts uz persikiem: 0,2 mg/kg.3. pants1. Vēlākais, līdz 2002. gada 31. augustam dalībvalstīs stājas spēkā normatīvi un administratīvi akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Par to dalībvalstis tūlīt informē Komisiju.Tās piemēro minētos pasākumus no 2002. gada 1. septembra.2. Kad dalībvalstis pieņem šos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.4. pantsŠī direktīva stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.5. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 2002. gada 30. janvārīKomisijas vārdā —Komisijas loceklisDavid Byrne[1] OV L 350, 14.12.1990., 71. lpp.[2] OV L 208, 1.8.2001., 36. lpp.[3] OV L 158, 30.6.2000., 51. lpp.[4] Pamatnostādnes par to, kā noteikt pesticīdu atlieku uzņemšanu ar uzturu (pārskatītas), ko sagatavojusi GEMS/Pārtikas programma sadarbībā ar Pesticīdu atlieku kodeksa komiteju un publicējusi Pasaules veselības organizācija 1997. gadā (WHO/FSF/FOS/97.7).--------------------------------------------------PIELIKUMSPiezīme:Ērtības labad MRL, kas norādīti treknrakstā, ir pielikumos mainīti pirms Direktīvas 2000/42/EK, bet parastajā drukā atkārtoti esošie MRL.Produktu grupas un atsevišķu produktu piemēri, kam piemēro maksimālos pieļaujamos atlieku daudzumus (MRL) | Pesticīdu atliekas un maksimālie pieļaujamie atlieku daudzumi (mg/kg) |Lambda - cihalotrīns | Amitrāzs (amitrāzs un amitrāzā izteiktu visu tā 2,4-dimetilanilīnu saturošu metabolītu kopējais saturs) |1.Svaigi, žāvēti vai termiski neapstrādāti augļi, kas iekonservēti sasaldējot, bez cukura piedevām; riekstii)CITRUSAUGĻI | | 0,05 |Greipfrūti | 0,1 | |Citroni | | |Laimi | | |Mandarīni (tostarp klementīni un citi hibrīdi) | | |Apelsīni | 0,1 | |Pampelmūzes | 0,1 | |Pārējie | 0,02 | |ii)KOKU RIEKSTI (lobīti vai nelobīti) | 0,05 | 0,05 |Mandeles | | |Brazīlijas rieksti | | |Indijas rieksti | | |Ēdamie kastaņi | | |Kokosrieksti | | |Lazdu rieksti | | |Makadāmijas rieksti | | |Pekanrieksti | | |Priežu rieksti | | |Pistācijas | | |Valrieksti | | |Pārējie | | |iii)SĒKLEŅI | 0,1 | 0,5 |Āboli | | |Bumbieri | | |Cidonijas | | |Pārējie | | |iv)KAULEŅI | | 0,05 |Aprikozes | 0,2 | |Ķirši | | |Persiki (tostarp nektarīni un tamlīdzīgi hibrīdi) | 0,2 | |Plūmes | | |Pārējie | 0,1 | |v)OGAS UN SĪKAUGĻI | | 0,05 |a)Galda un vīna vīnogas | 0,2 | |Galda vīnogas | | |Vīna vīnogas | | |b)Zemenes (izņemot meža zemenes) | 0,5 | |c)Avenes un kazenes (izņemot savvaļas): | 0,02 | |Kazenes (Rubus fruticosus) | | |Kazenes (Rubus arcticus) | | |Kazeņavenes | | |Avenes | | |Pārējie | | |d)Citi sīkie augļi un ogas (izņemot savvaļas)Mellenes un brūklenes | | |Dzērvenes | | |Jāņogas (sarkanās un baltās, kā arī upenes) | 0,1 | |Ērkšķogas | 0,1 | |Pārējie | 0,02 | |e)Savvaļas ogas un savvaļas augļi | 0,2 | |vi)DAŽĀDI | 0,02 | 0,05 |Avokado | | |Banāni | | |Dateles | | |Vīģes | | |Kivi | | |Kumkvati | | |Ličī | | |Mango | | |Olīvas | | |Pasifloru augļi | | |Ananasi | | |Granātāboli | | |Pārējie | | |2.Svaigi vai termiski neapstrādāti, saldēti vai sausi dārzeņii)SAKŅU UN BUMBUĻU DĀRZEŅI | | 0,05 |Galda bietes | | |Burkāni | | |Sakņu selerijas | 0,1 | |Mārrutki | | |Topinambūri | | |Pastinaki | | |Sakņu pētersīļi | | |Redīsi | 0,1 | |Puravlapu plostbārži | | |Batātes | | |Kāļi | | |Turnepši | | |Jamss | | |Pārējie | 0,02 | |ii)SĪPOLU DĀRZEŅI | 0,02 | 0,05 |Ķiploki | | |Sīpoli | | |Šalotes | | |Loki | | |Pārējie | | |iii)AUGĻU DĀRZEŅIa)NakteņaugiTomāti | 0,1 | 0,5 |Pipari | 0,1 | |Baklažāni | 0,5 | 0,5 |Pārējie | 0,02 | 0,05 |b)Ķirbjaugi ar ēdamu mizu | 0,1 | 0,05 |Gurķi | | |Īsaugļu kārpainie gurķi | | |Tumšzaļie kabači | | |Pārējie | | |c)Ķirbjaugi ar neēdamu mizu | 0,05 | 0,05 |Melones | | |Ķirbji | | |Arbūzi | | |Pārējie | | |d)Cukurkukurūza | 0,02 | 0,05 |iv)KĀPOSTU DĀRZEŅI | | 0,05 |a)Ziedoši kāpostu dārzeņi | 0,1 | |Sparģeļkāposti | | |Ziedkāposti | | |Pārējie | | |b)Kāpostu dzimtas galviņdārzeņiBriseles kāposti | 0,05 | |Galviņkāposti | 0,2 | |Pārējie | 0,02 | |c)Kāpostu lapu dārzeņi | 0,02 | |Ķīnas kāposti | | |Lapu kāposti | | |Pārējie | | |d)Kolrābji | 0,02 | |v)LAPU DĀRZEŅI UN SVAIGI GARŠAUGI | | 0,05 |a)Dārza salāti un tamlīdzīgi | 1 | |Kressalāti | | |Salātu baldriņi | | |Dārza salāti | | |Platlapu cigoriņi | | |Pārējie | | |b)Dārza spināti un tamlīdzīgiDārza spināti | 0,5 | |Lapu bietes | | |Pārējie | 0,02 | |c)Kressalāti | 0,02 | |d)Lapu cigoriņi | 0,02 | |e)Garšaugi | 1 | |Kārveles | | |Maurloki | | |Pētersīļi | | |Lapu selerijas | | |Pārējie | | |vi)PĀKŠAUGI (svaigi) | | 0,05 |Pupas un pupiņas (ar pākstīm) | 0,2 | |Pupas un pupiņas (bez pākstīm) | 0,02 | |Zirņi (ar pākstīm) | 0,2 | |Zirņi (bez pākstīm) | 0,2 | |Pārējie | 0,02 | |vii)KĀTU DĀRZEŅI (svaigi) | | 0,05 |Sparģeļi | | |Lapu artišoki | | |Kātu selerijas | 0,3 | |Fenheļi | | |Artišoki | | |Puravi | | |Rabarberi | | |Pārējie | 0,02 | |viii)SĒNES | | 0,05 |a)Šampinjoni | 0,02 | |b)Savvaļas sēnes | 0,5 | |3.Pākšaugi | 0,02 | 0,05 |Pupas un pupiņas | | |Lēcas | | |Zirņi | | |Pārējie | | |4.Eļļas augu sēklas | 0,02 | |Linsēklas | | |Zemesrieksti | | |Magoņu sēklas | | |Sezama sēklas | | |Saulgriežu sēklas | | |Rapšu sēklas | | |Sojas pupas | | |Sinepju sēklas | | |Kokvilnas sēklas | | 1 |Pārējie | | 0,05 |5.Kartupeļi | 0,02 | 0,05 |Agrīnie kartupeļi | | |Galda kartupeļi | | |6.Tēja (fermentētas vai citādi apstrādātas kaltētas Camellia sinensis lapas un stiebri) | 1 | 0,1 |7.Apiņi (kaltēti), tostarp apiņu rogas un nekoncentrēts pulveris | 10 | 20 |--------------------------------------------------


Svarīgs juridisks paziņojums

|

32002L0063

Komisijas Direktīva 2002/63/EK (2002. gada 11. jūlijs), ar ko nosaka Kopienas paraugu ņemšanas metodes pesticīdu atlieku oficiālajai kontrolei augu un dzīvnieku izcelsmes produktos un uz to virsmas un ar ko atceļ Direktīvu 79/700/EEKDokuments attiecas uz EEZ

Oficiālais Vēstnesis L 187 , 16/07/2002 Lpp. 0030 - 0043 CS.ES Nodaļa 3 Sējums 36 Lpp. 228  - 241 ET.ES Nodaļa 3 Sējums 36 Lpp. 228  - 241 HU.ES Nodaļa 3 Sējums 36 Lpp. 228  - 241 LT.ES Nodaļa 3 Sējums 36 Lpp. 228  - 241 LV.ES Nodaļa 3 Sējums 36 Lpp. 228  - 241 MT.ES Nodaļa 3 Sējums 36 Lpp. 228  - 241 PL.ES Nodaļa 3 Sējums 36 Lpp. 228  - 241 SK.ES Nodaļa 3 Sējums 36 Lpp. 228  - 241 SL.ES Nodaļa 3 Sējums 36 Lpp. 228  - 241

		Komisijas Direktīva 2002/63/EK(2002. gada 11. jūlijs),ar ko nosaka Kopienas paraugu ņemšanas metodes pesticīdu atlieku oficiālajai kontrolei augu un dzīvnieku izcelsmes produktos un uz to virsmas un ar ko atceļ Direktīvu 79/700/EEK(Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1976. gada 23. novembra Direktīvu 76/895/EEK par pesticīdu atlieku maksimālo līmeņu noteikšanu augļos un dārzeņos un uz tiem [1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2002/57/EK [2], un jo īpaši tās 6. pantu,ņemot vērā Padomes 1986. gada 24. jūlija Direktīvu 86/362/EEK par pesticīdu maksimālo līmeņu noteikšanu labībā un uz tās [3], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2002/42/EK [4], un jo īpaši tās 8. pantu,ņemot vērā Padomes 1986. gada 24. jūlija Direktīvu 86/363/EEK par maksimāli pieļaujamo pesticīdu atlieku līmeņu noteikšanu dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos un uz tiem [5], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2002/42/EK, un jo īpaši tās 8. pantu,ņemot vērā Padomes 1990. gada 27. novembra Direktīvu 90/642/EEK par maksimālā pesticīdu atlikumu līmeņa noteikšanu zināmos augu izcelsmes produktos un uz tiem, ieskaitot augļus un dārzeņus [6], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2002/42/EK, un jo īpaši tās 6. pantu,tā kā:(1) Direktīvā 76/895/EEK, Direktīvā 86/362/EEK, Direktīvā 86/363/EEK un Direktīvā 90/642/EEK paredzētas oficiālas pārbaudes un kontroles, lai nodrošinātu atbilstību maksimāli pieļaujamajiem pesticīdu atlieku līmeņiem augu un dzīvnieku izcelsmes produktos un uz tiem. Tajās arī paredzēts, ka Komisija var noteikt Kopienas metodes paraugu ņemšanai.(2) Pesticīdu atlieku paraugu ņemšanas metodes ir noteiktas ar Komisijas 1979. gada 24. jūlija Direktīvu 79/700/EEK, kas nosaka Kopienas paraugu ņemšanas metodes pesticīdu atlikumu oficiālai kontrolei augļos un dārzeņos un uz tiem [7].(3) Ir lietderīgi atjaunināt minētās metodes, lai atspoguļotu tehnikas attīstību un lai noteiktu paraugu ņemšanas metodes pesticīdu atlieku noteikšanai dzīvnieku izcelsmes produktos, kā arī citos augu izcelsmes produktos.(4) Paraugu ņemšanas metodes, lai noteiktu, vai pesticīdu atlieku līmenis atbilst maksimāli pieļaujamiem atlieku līmeņiem (MRL), ir izveidojusi un apstiprinājusi Pārtikas kodeksa komisija [8]. Komisija atbalstījusi ieteiktās metodes un tām piekritusi. Ir lietderīgi aizstāt esošos paraugu ņemšanas noteikumus ar tiem, ko izveidojusi un apstiprinājusi Pārtikas kodeksa komisija.(5) Direktīva 79/700/EEK tādēļ ir jāatceļ un jāaizstāj ar šo direktīvu.(6) Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsŠajā direktīvā paredzētie noteikumi ir piemērojami augu un dzīvnieku izcelsmes produktu paraugu ņemšanai, lai noteiktu pesticīdu atlieku līmeni Direktīvā 76/895/EEK, Direktīvā 86/362/EEK, Direktīvā 86/363/EEK un Direktīvā 90/642/EEK paredzētajiem mērķiem un lai neietekmētu paraugu ņemšanas stratēģiju, paraugu ņemšanas līmeņus un biežumu, kas noteikts III un IV pielikumā Padomes Direktīvā 96/23/EK [9] par pasākumiem, lai pārraudzītu noteiktas vielas un to atliekas dzīvos dzīvniekos un dzīvnieku produktos.2. pantsDalībvalstis prasa, lai paraugu ņemšanu pārbaudēm, kas paredzētas Direktīvas 76/895/EEK 6. pantā, Direktīvas 86/362/EEK 8. pantā, Direktīvas 86/363/EEK 8. pantā un Direktīvas 90/642/EEK 6. pantā, izdarītu saskaņā ar šīs direktīvas pielikumā aprakstītajām metodēm.3. pantsDirektīva 79/700/EEK ir atcelta.Atsauces uz atcelto direktīvu uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu.4. pants1. Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības līdz 2003. gada 1. janvārim. Par to tās tūlīt informē Komisiju.2. Kad dalībvalstis pieņem šos aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai.Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.5. pantsŠī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Briselē, 2002. gada 11. jūlijāKomisijas vārdā —Komisijas loceklisDavid Byrne[1] OV L 340, 9.12.1976., 26. lpp.[2] OV L 244, 29.9.2000., 76. lpp.[3] OV L 221, 7.8.1986., 37. lpp.[4] OV L 134, 22.5.2002., 36. lpp.[5] OV L 221, 7.8.1986., 43. lpp.[6] OV L 350, 14.12.1990., 71. lpp.[7] OV L 207, 15.8.1979., 26. lpp.[8] Pārtikas kodeksa komisijas dokuments CAC/GL 33–1999. FAO Rome. ftp://ftp.fao.org/codex/standard/volume2a/en/GL_033e.pdf.[9] OV L 125, 23.5.1996., 10. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMSAUGU UN DZĪVNIEKU IZCELSMES PRODUKTU PARAUGU ŅEMŠANAS METODES PESTICĪDU ATLIEKU NOTEIKŠANAI, LAI PĀRBAUDĪTU ATBILSTĪBU MRL1. MĒRĶIS.Paraugus, kas paredzēti pesticīdu atlieku līmeņu oficiālajai kontrolei augļos, dārzeņos un dzīvnieku izcelsmes produktos un uz tiem, ņem saskaņā ar turpmāk aprakstītajām metodēm.Minēto paraugu ņemšanas procedūru mērķis ir nodrošināt reprezentatīva parauga iegūšanu no partijas analīzei, lai noteiktu atbilstību maksimāli pieļaujamiem pesticīdu atlieku līmeņiem (MRL), kas noteikti Padomes Direktīvas 76/895/EEK, Padomes Direktīvas 86/362/EEK, Padomes Direktīvas 86/363/EEK un Padomes Direktīvas 90/642/EEK pielikumos, un, ja nepastāv Kopienas MRL, atbilstību citiem MRL, tādiem kā Pārtikas kodeksa komisijas noteiktie. Noteiktās metodes un procedūras iekļauj tās, ko ieteikusi Pārtikas kodeksa komisija.2. PRINCIPI.Kopienas MRL pamatojas uz labas lauksaimniecības prakses datiem, un izejmateriālus, kā arī no tiem iegūto pārtiku, kas atbilst MRL, uzskata par toksikoloģiski pieņemamiem.Augu, olu vai piena produktu MRL ņem vērā maksimālo līmeni, kas sagaidāms apvienotā paraugā, kurš iegūts no daudzām apstrādātā produkta vienībām un kuram jābūt reprezentatīvam attiecībā uz vidējo atlieku līmeni partijā. Gaļas un putnu gaļas MRL ņem vērā maksimālo līmeni, kas sagaidāms atsevišķi apstrādātu dzīvnieku vai putnu audos.Tātad gaļas un putnu gaļas MRL piemēro kopējam paraugam, kas iegūts no viena primārā parauga, bet augu produktu, olu un piena produktu MRL piemēro apvienotam paraugam, kas iegūts no viena līdz desmit primārajiem paraugiem.3. TERMINU DEFINĪCIJAS.Analizējamā daļaReprezentatīvs materiāla daudzums, kas paņemts no analītiskā parauga un kas ir atlieku koncentrācijas mērīšanai piemērotā lielumā.Piezīme:Analizējamās daļas paņemšanai var izmantot parauga ņemšanas ierīci.Analītiskais paraugsMateriāls, kas sagatavots analīzei no laboratorijas parauga, atdalot no analizējamā produkta tā daļu [1] [2], kuru pēc tam jauc, maļ, sīki sakapā utt., lai ar minimālu parauga ņemšanas kļūdu paņemtu analizējamās daļas.Piezīme:Analītiskā parauga sagatavošanai jāatspoguļo procedūra, kas izmantota, nosakot MRL, un tādēļ analizējamā produkta daļā var iekļaut daļas, ko parasti nepatērē.Kopējais paraugs/apvienotais paraugsProduktiem, kas nav gaļa un putnu gaļa, apvienots un labi sajaukts no partijas ņemto primāro paraugu apvienojums. Uzskata, ka gaļai un putnu gaļai primārais paraugs ir līdzvērtīgs kopējam paraugam.Piezīmes:a) no primārajiem paraugiem ir jāiegūst pietiekami daudz materiāla, lai no kopējā parauga varētu paņemt visus laboratorijas paraugus;b) ja primāro paraugu savākšanas laikā sagatavo atsevišķus laboratorijas paraugus, kopējais paraugs ir laboratorijas paraugu konceptuālā summa paraugu ņemšanas laikā no partijas.Laboratorijas paraugsParaugs, ko nosūta laboratorijai vai saņem laboratorija. Reprezentatīvs materiāla daudzums, kas paņemts no kopējā parauga.Piezīmes:a) laboratorijas paraugs var būt viss kopējais paraugs vai tā daļa;b) vienības nav jāsagriež vai jāsalauž, lai veidotu laboratorijas paraugu(-us), izņemot gadījumu, ja vienību sadalīšana ir norādīta 3. tabulā;c) var sagatavot paralēlus laboratorijas paraugus.PartijaPārtikas materiāla daudzums, kas nosūtīts vienā laikā un par ko ir zināms vai par ko paraugu ņēmējs uzskata, ka šim materiālam ir viendabīgas īpašības, piemēram, izcelsme, ražotājs, šķirne, iepakotājs, iepakojuma veids, marķējums, nosūtītājs utt. Aizdomīga partija ir partija, par ko kāda iemesla dēļ ir aizdomas, ka tā satur pārāk lielu daudzumu atlieku. Neaizdomīga partija ir partija, par kuru nav iemesla aizdomām, ka tā varētu saturēt pārāk lielu daudzumu atlieku.Piezīmes:a) ja sūtījums sastāv no partijām, ko var identificēt par tādām, kuru izcelsme ir no dažādiem audzētājiem utt., katra partija ir jāapskata atsevišķi;b) sūtījums var sastāvēt no vienas vai vairākām partijām;c) ja lielā sūtījumā katras partijas lielums vai robežas ir grūti nosakāmas, katru no vairākiem vagoniem, kravas mašīnām, kuģu kravām utt. var uzskatīt par atsevišķu partiju;d) partiju var sajaukt, piemēram, šķirošanas vai ražošanas procesā.Primārais paraugs/elementārparaugsViena vai vairākas vienības, kas ņemtas no vienas vietas partijā.Piezīmes:a) vietu, no kuras partijā ņem primāro paraugu, vēlams izvēlēties pēc nejaušās izvēles, bet, ja tas fiziski nav izdarāms, tam jābūt no nejauši izvēlētas vietas partijas pieejamās daļās;b) primārajam paraugam vajadzīgo vienību skaitu nosaka vajadzīgo laboratorijas paraugu minimālais lielums un skaits;c) augu, olu un piena produktiem, ja no partijas ņem vairāk nekā vienu primāro paraugu, katram jāveido apmēram vienāda daļa kopējā paraugā;d) vienības var iedalīt pēc nejaušās izvēles, lai sagatavotu paralēlos laboratorijas paraugus primārā(-o) parauga(-u) savākšanas laikā, ja vienības ir vidēji lielas vai lielas un ja kopējā parauga samaisīšana laboratorijas paraugu(-us) nepadara reprezentatīvāku(-us) vai ja vienības (piemēram, olas, mīkstus augļus) maisot varētu sabojāt;e) ja primāros paraugus ņem intervālos partijas iekraušanas vai izkraušanas laikā, parauga ņemšanas "vieta" ir laika punkts;f) vienības nav jāsagriež vai jāsalauž, lai veidotu primāro(-os) paraugu(-us), izņemot gadījumu, ja vienību sadalīšana ir norādīta 3. tabulā.ParaugsViena vai vairākas vienības, izraudzītas no vienību kopuma, vai materiāla daļa, izraudzīta no lielāka materiāla daudzuma. Lai izpildītu šos ieteikumus, reprezentatīvam paraugam ir jābūt reprezentatīvam attiecībā uz partiju, kopējo paraugu, dzīvnieku utt. saistībā ar tā pesticīdu atlieku saturu, bet ne obligāti saistībā ar citiem raksturlielumiem.Paraugu ņemšanaProcedūra, ko izmanto, lai ņemtu un izveidotu paraugu.Parauga ņemšanas ierīce:i) rīks, piemēram, liekšķere, kauss, zonde, nazis vai dakšiņa, ko izmanto lai izņemtu vienību no berama materiāla, no iepakojumiem (piemēram, mucas, lieli sieri) vai no gaļas vai putnu gaļas vienībām, kas ir pārāk lielas, lai tās ņemtu par primārajiem paraugiem;ii) rīks, piemēram, paraugu sadalītājs, ko izmanto, lai sagatavotu laboratorijas paraugu no kopējā parauga vai lai sagatavotu analizējamo daļu no analītiskā parauga.Piezīmes:a) specifiskas paraugu ņemšanas ierīces ir aprakstītas ISO [3] Starptautiskā standartizācijas organizācija, 1979. Starptautiskais standarts ISO 950: Labība – paraugu ņemšana (graudu veidā). [4] Starptautiskā standartizācijas organizācija, 1979. Starptautiskais standarts ISO 951: Pākšaugi maisos – paraugu ņemšana. [5] Starptautiskā standartizācijas organizācija, 1980. Starptautiskais standarts ISO 1839: Paraugu ņemšana – tēja. un IDF [6] Starptautiskā piensaimnieku federācija, 1995. Starptautiskais IDF standarts 50C: Piens un piena produkti – paraugu ņemšanas metodes. standartos;b) tādiem materiāliem kā vaļējas lapas paraugu ņēmēja roku var uzskatīt par paraugu ņemšanas ierīci.Paraugu ņēmējsPersona, kas mācījusies paraugu ņemšanas procedūras un ko vajadzības gadījumā attiecīgās iestādes pilnvarojušas ņemt paraugus.Piezīme:Paraugu ņēmējs atbild par visām procedūrām līdz laboratorijas parauga(-u) sagatavošanai, iepakošanai un nogādei, kā arī par minētajām procedūrām. Paraugu ņēmējam ir jāsaprot, ka ir nepieciešams konsekventi turēties pie noteiktajām paraugu ņemšanas procedūrām, viņam ir jānodrošina pilnīga dokumentācija par paraugiem un cieši jāsadarbojas ar laboratoriju.Parauga lielumsVienību skaits vai materiāla daudzums, kas veido paraugu.MērvienībaPartijas mazākā atsevišķā daļa, ko var paņemt, lai veidotu visu primāro paraugu vai tā daļu.Piezīmes:Vienības jāidentificē šādi:a) svaigi augļi un dārzeņi. Katrs vesels auglis, dārzenis vai to dabīgais ķekars (piem., vīnogām) veido vienību, izņemot, ja tie ir pārāk mazi. Iepakotu mazu produktu vienības var identificēt, kā norādīts d) piezīmē. Ja parauga ņemšanas ierīci var izmantot, nesabojājot materiālu, vienības var veidot ar šo ierīci. Atsevišķas olas, svaigi augļi vai dārzeņi nav jāsagriež vai jāsasit, lai veidotu vienības;b) lieli dzīvnieki vai to daļas vai orgāni. Vienību veido noteikta vesela ķermeņa daļa vai orgāns, vai tā daļa. Lai veidotu vienības, ķermeņa daļas vai orgānus var sagriezt;b) nelieli dzīvnieki vai to daļas vai orgāni. Katrs nesadalīts liemenis vai dzīvnieka ķermeņa daļa vai orgāns kopumā var veidot vienību. Ja vienības ir iepakojumā, tās var identificēt kā turpmāk minēts d) piezīmē. Ja parauga ņemšanas ierīci var izmantot, nesabojājot atlikumu, vienības var veidot ar šo ierīci;d) iepakoti materiāli. Par vienībām pieņem mazākos atsevišķos iepakojumus. Ja mazākie iepakojumi ir ļoti lieli, no tiem paraugus jāņem kā no beramā materiāla, kā minēts e) piezīmē. Ja mazākie iepakojumi ir ļoti mazi, vienību var veidot vairāki iepakojumi;e) beramie materiāli un lieli iepakojumi (piemēram, mucas, sieri utt.), kas atsevišķi ir pārāk lieli, lai tos ņemtu par primārajiem paraugiem. Vienības veido ar parauga ņemšanas ierīci.4. PARAUGA ŅEMŠANAS PROCEDŪRAS [7] ISO ieteikumus graudu (skat. 3. zemsvītras piezīmi) un citu preču, ko nosūta nefasētas, paraugu ņemšanai var pieņemt vajadzības gadījumā..4.1. Piesardzības pasākumi.Visos posmos ir jānovērš paraugu piesārņošana, jo tā var ietekmēt analītiskos rezultātus. Paraugi, kuru atbilstība ir jāpārbauda, ir jāņem atsevišķi.4.2. Primāro paraugu savākšana.Minimālais primāro paraugu skaits, kas jāņem no partijas, ir noteikts 1. tabulā vai aizdomīgai gaļai vai putnu gaļai noteikts 2. tabulā. Katrs primārais paraugs ir jāņem no nejauši izraudzītas vietas partijā, ciktāl tas praktiski izdarāms. Primārajiem paraugiem jāsatur pietiekami daudz materiāla, lai nodrošinātu no partijas vajadzīgo laboratorijas paraugu(-us).Piezīme:Paraugu ņemšanai vajadzīgās ierīces graudiem [8] Starptautiskā standartizācijas organizācija, 1979. Starptautiskais standarts ISO 950: Labība – paraugu ņemšana (kā graudiem)., pākšaugiem [9] Starptautiskā standartizācijas organizācija, 1979. Starptautiskais standarts ISO 951: Pākšaugi maisos – paraugu ņemšana. un tējai [10] Starptautiskā standartizācijas organizācija, 1980. Starptautiskais standarts ISO 1839: Paraugu ņemšana – tēja. ir aprakstītas ISO ieteikumos, un piena produktiem [11] Starptautiskā piensaimnieku federācija, 1995. Starptautiskais IDF standarts 50C: Piens un piena produkti – paraugu ņemšanas metodes. vajadzīgās ierīces ir aprakstītas IDF.1. tabula No partijas ņemamo primāro paraugu minimālais skaits| No partijas ņemamo primāro paraugu minimālais skaits |a)gaļa un putnu gaļaNeaizdomīga partija | 1 |Aizdomīga partija | Nosaka saskaņā ar 2. tabulu |b)citi produktii)iepakoti vai berami produkti, ko var uzskatīt par labi sajauktiem vai viendabīgiem | 1 (partija var būt sajaukta, piemēram, šķirošanas vai ražošanas procesā) |ii)iepakoti vai berami produkti, kas var nebūt labi sajaukti vai viendabīgi | Produktiem, kas sastāv no lielām vienībām un kas ir vienīgi augu izcelsmes primārās pārtikas preces, primāro paraugu minimālajam skaitam ir jāatbilst minimālajam vienību skaitam, kurš ir vajadzīgs laboratorijas paraugam (skat. 4. tabulu) |vai nu: |Partijas svars kg | |< 50 | 3 |50–500 | 5 |> 500 | 10 |vai: |Skārda kārbu, kartona kārbu vai citu konteineru skaits partijā |1–25 | 1 |26–100 | 5 |> 100 | 10 |2. tabula Nejauši izraudzīto primāro paraugu skaits, kas vajadzīgs, lai ar uzdoto varbūtību atrastu vismaz vienu neatbilstošu paraugu gaļas vai putnu gaļas partijā pie norādītās neatbilstošu atlieku sastopamības partijāNeatbilstošu atlieku sastopamība partijā | oMinimālais paraugu skaits (n), kas vajadzīgs, lai konstatētu neatbilstošas atliekas ar šādu varbūtību: || | |% | 90 % | 95 % | 99 % |90 | 1 | — | 2 |80 | — | 2 | 3 |70 | 2 | 3 | 4 |60 | 3 | 4 | 5 |50 | 4 | 5 | 7 |40 | 5 | 6 | 9 |35 | 6 | 7 | 11 |30 | 7 | 9 | 13 |25 | 9 | 11 | 17 |20 | 11 | 14 | 21 |15 | 15 | 19 | 29 |10 | 22 | 29 | 44 |5 | 45 | 59 | 90 |1 | 231 | 299 | 459 |0,5 | 460 | 598 | 919 |0,1 | 2301 | 2995 | 4603 |Piezīmes:a) tabulā pieņemts, ka paraugus ņem pēc nejaušās izvēles;b) ja 2. tabulā norādītais primāro paraugu skaits ir lielāks nekā aptuveni 10 % no vienībām partijā kopā, ņemtais primāro paraugu skaits var būt mazāks, un tas jāaprēķina šādi:n =n- 1/Nkurn = minimālais primāro paraugu skaits, kas jāņem;n0 = primāro paraugu skaits, kas dots 2. tabulā;N = to vienību skaits partijā, no kā var iegūt primā ro paraugu;c) ja ņem vienu primāro paraugu, varbūtība konstatēt neatbilstību ir līdzīga neatbilstošu atlieku sastopamībai;d) precīzām vai alternatīvām varbūtībām vai atšķirīgai neatbilstības sastopamībai paraugu skaitu, kas jāņem, var aprēķināt no izteiksmes:=1 - in ,kur p ir varbūtība un i ir neatbilstošu atlieku sastopamība partijā (abus izsaka kā daļas, nevis kā procentuālo daudzumu), un n ir paraugu skaits.4.3. Kopējā parauga sagatavošana.Procedūras gaļai un putnu gaļai ir aprakstītas 3. tabulā. Katru primāro paraugu uzskata par atsevišķu kopējo paraugu.Procedūras augu produktiem, olām un piena produktiem ir aprakstītas 4. un 5. tabulā. Lai veidotu kopējo paraugu, primārie paraugi ir jāapvieno un labi jāsamaisa, cik tas praktiski iespējams.Ja samaisīšana kopējā parauga veidošanai ir nelietderīga vai praktiski neiespējama, var rīkoties atbilstoši šādai alternatīvai procedūrai. Ja kopējā parauga maisīšanas vai sīkākas sadalīšanas procesi var sabojāt vienības (un tā ietekmēt atliekas) vai ja lielas vienības nevar samaisīt, lai veidotu viendabīgāku atlieku sadalījumu, vienības primāro paraugu ņemšanas laikā pēc nejaušās izvēles ir jāiedala paralēlajiem laboratorijas paraugiem. Tādā gadījumā izmantojamais rezultāts ir derīgo rezultātu, kas iegūti, analizējot laboratorijas paraugus, vidējais lielums.3. tabula Gaļa un putnu gaļa: primāro paraugu apraksts un laboratorijas paraugu minimālais lielums| Preču klasifikācija [12] | Piemēri | Tā primārā parauga veids, kas jāņem | Katra laboratorijas parauga minimālais lielums |Primārie dzīvnieku izcelsmes pārtikas produkti1. | Zīdītājdzīvnieku gaļa |Piezīme:lai kontrolētu taukos šķīstošu pesticīdu atbilstību MRL, paraugi jāņem saskaņā ar turpmāk doto 2. daļu. |1.1. | Lieli zīdītājdzīvnieki, viss liemenis vai tā puse, parasti ≤ 10 kg | Liellopi, aitas, cūkas | Visa diafragma vai tās daļa, vajadzības gadījumā kopā ar kakla muskuli | 0,5 kg |1.2. | Mazi zīdītājdzīvnieki, viss liemenis | Truši | Viss liemenis vai pakaļējās ceturtdaļas | 0,5 kg pēc ādas novilkšanas un atkaulošanas |1.3. | Zīdītāju gaļas daļas, vaļējas svaigas/atdzesētas/saldētas, iepakotas vai citādi | Liemeņa ceturtdaļas, kakla-plecu gabali, muguras-krūšu-jostas gabali, pleca daļas | Visa(-as) vienība(-as) vai lielas vienības daļa | 0,5 kg pēc atkaulošanas |1.4. | Zīdītāju gaļas daļas, saldētas nefasētas | Liemeņa ceturtdaļas, kakla-plecu gabali | Vai nu no konteinera sasaldēts šķērsgriezums, vai arī veselas atsevišķas gaļas daļas (vai to daļas) | 0,5 kg pēc atkaulošanas |2. | Zīdītāju tauki, iekļaujot liemeņa taukus |Piezīme:tauku paraugus, kas ņemti, kā aprakstīts 2.1., 2.2. un 2.3. daļā, var izmantot, lai noteiktu tauku vai visa produkta atbilstību attiecīgiem MRL. |2.1. | Lieli zīdītājdzīvnieki, veseli liemeņi vai to puse, parasti ≥ 10 kg | Liellopi, aitas, cūkas | Nieru, vēderdobuma vai zemādas tauki, izgriezti no viena dzīvnieka | 0,5 kg |2.2. | Nelieli zīdītājdzīvnieki kaušanas apstākļos, veseli liemeņi vai to puse, < 10 kg | Vēderdobuma vai zemādas tauki no viena vai vairākiem dzīvniekiem | 0,5 kg |2.3. | Zīdītāju gaļas daļas | Kājas, kakla-plecu gabali, muguras-krūšu- jostas gabali | Vai nu redzamie tauki, kas nogriezti no vienības(-ām), | 0,5 kg |vai veselas vienības vai veselu vienību daļas, ja tauki nav nogriežami | 2 kg |2.4. | Zīdītāju taukaudi, nefasēti | Vienības, kas ņemtas ar paraugu ņemšanas ierīci no vismaz trim vietām | 0,5 kg |3. | Zīdītāju subprodukti. |3.1. | Zīdītāju aknas, svaigas, atdzesētas, saldētas | Visas aknas vai aknu daļa | 0,4 kg |3.2. | Zīdītāju nieres, svaigas, atdzesētas, saldētas | Viena vai abas nieres no viena vai diviem dzīvniekiem | 0,2 kg |3.3. | Zīdītāju sirdis, svaigas, atdzesētas, saldētas | Veselas sirdis vai, ja tās ir lielas, tikai kambara daļa | 0,4 kg |3.4. | Citi zīdītāju subprodukti, svaigi, atdzesēti, saldēti | Daļa vai vesela vienība no viena vai vairākiem dzīvniekiem vai šķērsgriezums, kas ņemts no nefasēta saldēta produkta | 0,5 kg |4. | Putnu gaļa |Piezīme:lai kontrolētu taukos šķīstošu pesticīdu atbilstību MRL, paraugi jāņem saskaņā ar turpmāk doto 5. daļu. |4.1. | Putni, lieli liemeņi > 2 kg | Tītari, zosis, gaiļi, kapauni un pīles | Ciskas, kājas un pārējā tumšā gaļa | 0,5 kg pēc ādas novilkšanas un atkaulošanas |4.2. | Putni, vidēji liemeņi 500 g – 2 kg | Vistas, pērļu vistiņas, cāļi | Ciskas, kājas un pārējā tumšā gaļa no vismaz trijiem putniem | 0,5 kg pēc ādas novilkšanas un atkaulošanas |4.3. | Putni, nelieli liemeņi < 500 g | Paipalas, baloži | Vismaz sešu putnu liemeņi | 0,2 kg muskuļu audu |4.4. | Putnu daļas, svaigas, atdzesētas, saldētas iepakotas mazumtirdzniecībai vai vairumtirdzniecībai | Kājas, ceturtdaļas, krūtiņas un spārni | Iepakotas vienības vai atsevišķas vienības | 0,5 kg pēc ādas novilkšanas un atkaulošanas |5. | Mājputnu tauki, iekļaujot ķermeņa taukus |Piezīme:tauku paraugus, kas ņemti, kā aprakstīts 5,1. un 5,2. daļā, var izmantot, lai noteiktu tauku vai visa produkta atbilstību attiecīgiem MRL. |5.1. | Putni kaušanas apstākļos, veseli vai liemeņa daļa | Cāļi, tītari | Vēderdobuma tauku vienības no vismaz 3 putniem | 0,5 kg |5.2. | Putnu gaļas daļas | Kājas, baltā gaļa | Vai nu redzamie tauki, kas nogriezti no vienības(-ām) | 0,5 kg |vai vesela(-as) vienība(-as) vai veselas(-u) vienības(-u) daļas, ja tauki nav nogriežami | 2 kg |5.3. | Putnu taukaudi, nefasēti | | Vienības, kas ņemtas ar paraugu ņemšanas ierīci no vismaz trim vietām | 0,5 kg |6. | Putnu subprodukti. |6.1. | Pārtikā lietojami putnu subprodukti, izņemot zosu un pīļu aknu taukus un līdzīgus augstvērtīgus produktus | | Vienības no vismaz sešiem putniem vai no konteinera šķērsgriezums | 0,2 kg |6.2. | Zosu un pīļu aknu tauki un līdzīgi augstvērtīgi produkti | | Vienība no viena putna vai no konteinera | 0,05 kg |Pārstrādāta dzīvnieku izcelsmes pārtika7. | Sekundāras dzīvnieku izcelsmes pārtikas preces, žāvēta gaļa. Atvasināti dzīvnieku izcelsmes pārtikas produkti, pārstrādāti dzīvnieku tauki, iekļaujot kausētus vai ekstrahētus taukus. Ražota (no vienas sastāvdaļas) dzīvnieku izcelsmes pārtika ar to apņemošo šķidrumu vai bez tā vai ar piedevām, piemēram, aromatizējošām vielām, garšvielām un garšas piedevām vai bez tām, un kas parasti ir iepriekš iepakota un gatava patērēšanai pēc kulināras apstrādes vai bez tās. Ražota (no vairākām sastāvdaļām) dzīvnieku izcelsmes pārtika; vairāku sastāvdaļu pārtiku, kas sastāv gan no dzīvnieku izcelsmes, gan no augu izcelsmes sastāvdaļām, iekļauj šeit, ja dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļa(-as) ir dominējoša(-as). |7.1. | Zīdītāju vai putnu sasmalcināti, vārīti, konservēti, žāvēti, kausēti vai citādi pārstrādāti produkti, iekļaujot vairāku sastāvdaļu produktus | Šķiņķis, desas, malta liellopa gaļa, cāļu pastēte | Iepakotas vienības vai no konteinera reprezentatīvs šķērsgriezums, vai vienības (iekļaujot sulu, ja tāda ir), kas ņemtas ar parauga ņemšanas ierīci | 0,5 kg vai 2 kg, ja tauku saturs ir < 5 % |4. tabula Augu produkti: primāro paraugu apraksts un laboratorijas paraugu minimālais lielums| Preču klasifikācija [12] | Piemēri | Tā primārā parauga veids, kas jāņem | Katra laboratorijas parauga minimālais lielums |Primārās augu izcelsmes pārtikas preces1. | Visi svaigie augļi |Visi svaigie dārzeņi, iekļaujot kartupeļus un cukurbietes un neiekļaujot zaļumus. |1.1. | Nelieli svaigi produkti, vienības parasti < 25 g | Ogas, zirņi, olīvas | Veselas vienības vai iepakojumi, vai vienības, kas ņemtas ar paraugu ņemšanas ierīci | 1 kg |1.2. | Vidēji lieli svaigi produkti, vienības parasti 25 līdz 250 g | Āboli, apelsīni | Veselas vienības | 1 kg (vismaz 10 vienības) |1.3. | Lieli svaigi produkti, vienības parasti > 250 g | Kāposti, gurķi, vīnogas (ķekaros) | Vesela(-as) vienība(-as) | 2 kg (vismaz 5 vienības) |2. | Pākšaugi | Žāvētas pupas; žāvēti zirņi | 1 kg |Labības graudi | Rīsi, kvieši | 1 kg |Koku rieksti | Izņemot kokosriekstus | 1 kg |Kokosrieksti | 5 vienības |Eļļas augu sēklas | Zemesrieksti | 0,5 kg |Sēklas dzērieniem un saldumiem | Kafijas pupiņas | 0,5 kg |3. | Zaļumi | Svaigi pētersīļi | Veselas vienības | 0,5 kg |Pārējie, svaigi | 0,2 kg |(par kaltētiem zaļumiem skatīt šīs tabulas 4. daļu) |Garšvielas | Žāvētas | Veselas vienības, vai ņemtas ar paraugu ņemšanas ierīci | 0,1 kg |Pārstrādāta augu izcelsmes pārtika4. | Augu izcelsmes sekundārās pārtikas preces, žāvēti augļi, dārzeņi, zaļumi, apiņi, malti graudaugu produkti. Augu izcelsmes atvasināti produkti, tējas, zāļu tējas, augu eļļas, sulas un dažādi produkti, piem., pārstrādātas olīvas un citrusaugļu melases. Ražota (no vienas sastāvdaļas) augu izcelsmes pārtika ar to apņemošo šķidrumu vai bez tā vai ar piedevām, piemēram, aromātiskajām vielām, garšvielām un garšas piedevām vai bez tām, un kas parasti ir iepriekš iepakota un gatava patērēšanai pēc kulināras apstrādes vai bez tās. Ražota (no vairākām sastāvdaļām) augu izcelsmes pārtika, iekļaujot produktus ar dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļām, ja augu izcelsmes sastāvdaļa(-as) dominē, maizes un citi termiski sagatavoti graudaugu produkti. |4.1. | Produkti ar lielu vienības vērtību | | Iepakojumi vai vienības, ņemtas ar paraugu ņemšanas ierīci | 0,1 kg [13] |4.2. | Cieti neliela apjoma produkti | Apiņi, tēja, zāļu tēja | Iepakotas vienības vai vienības, ņemtas ar paraugu ņemšanas ierīci | 0,2 kg |4.3. | Citi cieti produkti | Maize, milti, žāvēti augļi | Iepakojumi, vai citas veselas vienības, kas ņemtas par paraugu ņemšanas ierīci | 0,5 kg |4.4. | Šķidri produkti | Augu eļļas, sulas | Iepakotas vienības vai vienības, ņemtas ar paraugu ņemšanas ierīci | 0,5 l vai 0,5 kg |5. tabula Olas un piena produkti: primāro paraugu apraksts un laboratorijas paraugu minimālais lielums| Preču klasifikācija [12] | Piemēri | Tā primārā parauga veids, kas jāņem | Katra laboratorijas parauga minimālais lielums |Primārie dzīvnieku izcelsmes pārtikas produkti1. | Mājputnu olas |1.1. | Olas, izņemot paipalu un tamlīdzīgas olas | | Veselas olas | 12 veselas vistu olas, 6 veselas zosu vai pīļu olas |1.2. | Paipalu un tamlīdzīgas olas | | Veselas olas | 24 veselas olas |2. | Piens | | Veselas vienības vai vienības, ņemtas ar paraugu ņemšanas ierīci | 0,5 l |Pārstrādāta dzīvnieku izcelsmes pārtika3. | Sekundārās dzīvnieku izcelsmes pārtikas preces, sekundārie piena produkti, piemēram, vājpiens, iebiezināts piens un piena pulveris. Atvasinātie dzīvnieku izcelsmes pārtikas produkti, piena tauki, atvasinātie piena produkti, piemēram, sviests, sviesta eļļas, krējums, krējuma pulveris, kazeīns utt. Ražota (no vienas sastāvdaļas) dzīvnieku izcelsmes pārtika, ražoti piena produkti, piemēram, jogurts, sieri. Ražota (no vairākām sastāvdaļām) dzīvnieku izcelsmes pārtika, ražoti piena produkti (iekļaujot produktus ar augu izcelsmes sastāvdaļām, ja dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļas dominē), piemēram, pārstrādāti siera produkti, siera pārstrādes produkti, aromatizēts jogurts, iebiezināts piens ar cukuru. |3.1. | Šķidrs piens, piena pulveris, iebiezināts piens un krējums, krējuma saldējums, krēms, jogurts | | Iepakota(-as) vienība(-as) vai vienība(-as), ņemta(-as) ar paraugu ņemšanas ierīci | 0,5 l (šķidrs) vai 0,5 kg (ciets) || i)nefasēts iebiezināts piens un iebiezināts krējums pirms parauga ņemšanas ir rūpīgi jāsamaisa, pielipušo materiālu noskrāpējot no tvertnes sienām un dibena un labi sajaucot. Ir jānoņem aptuveni 2 līdz 3 l un vēlreiz labi jāsajauc, pirms noņem laboratorijas paraugu; || ii)nefasēta piena pulvera paraugs ir jāņem aseptiski, sausu zondi vadot cauri pulverim vienmērīgā ātrumā; || iii)nefasēts krējums pirms parauga ņemšanas rūpīgi jāsamaisa ar lāpstiņu, bet jāizvairās no putošanas, kulšanas un sakulšanas sviestā. |3.2. | Sviests un sviesta eļļa | Sviests, sūkalu sviests, ziežamās sviesta taukus saturošās taukvielas ar zemu tauku saturu, bezūdens sviesta eļļa, bezūdens piena tauki | Veselas iepakota(-as) vienība(-as) vai to daļas vai vienība(-as), ņemta(-as) ar paraugu ņemšanas ierīci | 0,2 kg vai 0,2 l |3.3. | Sieri, iekļaujot pārstrādātus sierus || 0,3 kg vai lielākas vienības | | Vesela(-as) vienība(-as) vai vienība(-as), sagriezta(-as) ar paraugu ņemšanas ierīci | 0,5 kg || Vienības < 0,3 kg | | 0,3 kg || Piezīme:no sieriem ar apaļu pamatu paraugi jāņem, izdarot divus radiālus griezumus no centra. No sieriem ar taisnstūra pamatu paraugi jāņem, izdarot divus griezumus paralēli malām. |3.4. | Šķidri, saldēti vai žāvēti olu produkti | | Vienība(-as), ņemta(-as) aseptiski ar paraugu ņemšanas ierīci | 0,5 kg |4.4. Laboratorijas parauga sagatavošana.Ja kopējais paraugs ir lielāks nekā ir vajadzīgs laboratorijas paraugam, tas ir jāsadala, nodrošinot reprezentatīvu daļu. To var izdarīt, izmantojot parauga ņemšanas ierīci, sadalīšanu četrās daļās vai citu piemērotu lieluma samazināšanas procesu, bet svaigu augu produktu vienības vai veselas olas nav jāsagriež vai jāsaplēš. Vajadzības gadījumā šajā posmā ir jāņem paralēlie laboratorijas paraugi, vai arī tos var sagatavot, izmantojot iepriekš aprakstīto alternatīvo procedūru. Laboratorijas paraugiem vajadzīgie minimālie lielumi ir norādīti 3., 4. un 5. tabulā.4.5. Paraugu ņemšanas protokols.Paraugu ņēmējam ir jāprotokolē partijas veids un izcelsme; tās īpašnieks, piegādātājs vai pārvadātājs; parauga ņemšanas datums un vieta; cita būtiska informācija. Visas atkāpes no ieteiktās parauga ņemšanas metodes ir jāprotokolē. Parakstītam protokola eksemplāram ir jābūt kopā ar katru paralēlo laboratorijas paraugu, un eksemplāram jāpaliek arī pie parauga ņēmēja. Parauga ņemšanas protokola eksemplārs jāatdod partijas īpašniekam vai viņa pārstāvim neatkarīgi no tā, vai viņiem izsniedz laboratorijas paraugu. Ja parauga ņemšanas protokolus izgatavo elektroniskā veidā, tie ir jāizplata tiem pašiem saņēmējiem, un jāsaglabā līdzīga pārbaudāma audita posmu izsekojamība.4.6. Laboratorijas parauga iepakošana un pārsūtīšana.Laboratorijas paraugs jāievieto tīrā, inertā konteinerā, kas nodrošina aizsardzību no piesārņojuma, bojājumiem un iztecēšanas. Konteiners ir jāaizzīmogo, cieši jāpiestiprina marķējums un jāpievieno parauga ņemšanas protokols. Ja izmanto svītru kodu, ir ieteicams sniegt arī burtu un ciparu informāciju. Paraugs jānogādā laboratorijā, cik drīz vien iespējams. Ir jāizvairās no sabojāšanas pārsūtot, piem., svaigi paraugi ir jāglabā aukstumā, un sasaldētiem paraugiem jāpaliek sasaldētiem. Gaļas un putnu gaļas paraugi pirms nosūtīšanas jāsasaldē, ja vien tos netransportē uz laboratoriju, pirms var notikt sabojāšanās.4.7. Analītiskā parauga sagatavošana.Laboratorijas paraugam ir jāpiešķir identifikācijas numurs, kas kopā ar saņemšanas datumu un parauga lielumu ir jāpievieno parauga ņemšanas protokolam. Analizējamās preces daļa [16] [17] 13, t.i., analītiskais paraugs, ir jāatdala, cik drīz vien iespējams. Ja atlieku līmenis ir jāaprēķina, iekļaujot daļas, kas nav analizētas [12] Piemēram, kauleņaugļu kauliņus neanalizē, bet atlieku līmeni aprēķina, pieņemot, ka tie ir iekļauti, bet atliekas nesatur. Skat. 12. zemsvītras piezīmi., ir jāprotokolē atdalīto daļu svars.4.8. Analizējamās daļas sagatavošana un glabāšana.Analītiskais paraugs attiecīgā gadījumā ir jāsasmalcina un labi jāsamaisa, lai varētu paņemt reprezentatīvas analizējamās daļas. Analizējamās daļas lielums ir jānosaka atbilstīgi analīzes metodei un samaisīšanas efektivitātei. Sasmalcināšanas un samaisīšanas metodes ir jāprotokolē, un tās nedrīkst ietekmēt analītiskajā paraugā esošās atliekas. Attiecīgā gadījumā analītiskais paraugs ir jāapstrādā īpašos apstākļos, piem., temperatūrā, kas mazāka par nulli, lai līdz minimumam samazinātu negatīvās ietekmes. Ja apstrāde var ietekmēt atliekas un ja praktiskas alternatīvas procedūras nav pieejamas, analizējamo daļu var veidot veselas vienības vai no veselām vienībām ņemti segmenti. Ja analizējamā daļa tādā veidā sastāv no vairākām vienībām vai segmentiem, to nevar uzskatīt par reprezentatīvu attiecībā uz analītisko paraugu, un ir jāanalizē pietiekami daudz paralēlu daļu tā, lai norādītu vidējā lieluma nenoteiktību. Ja analizējamās daļas pirms analīzes ir jāglabā, glabāšanas metodei un laikam jābūt tādam, lai tas neietekmētu klātesošo atlieku līmeni. Vajadzības gadījumā jāņem papildu daļas paralēlajām un apstiprinošajām analīzēm.4.9. Shematiski attēli.Iepriekš aprakstīto paraugu ņemšanas procedūru shematiski attēli ir doti dokumentā, kas minēts 8. zemsvītras piezīmē Eiropas Kopienu Oficiālā Vēstneša 30. lappusē.5. ATBILSTĪBAS NOTEIKŠANAS KRITĒRIJI.Analītiskie rezultāti jāiegūst no viena vai vairākiem laboratorijas paraugiem, kas ņemti no partijas un saņemti analīzei piemērotā stāvoklī. Rezultāti ir jāapstiprina ar pieņemamiem kvalitātes kontroles datiem [13] Kvalitātes kontroles procedūras pesticīdu atlieku analīzei. Dokuments SANCO/3103/2000; grozījumi ir atrodami Komisijas interneta mājas lapā.. Ja ir atrasts, ka atliekas pārsniedz MRL, ir jāapstiprina to identitāte un jāpārbauda koncentrācija, izdarot analīzi vienai vai vairākām papildu analizējamām daļām, kas iegūtas no sākotnējā(-iem) laboratorijas parauga(-iem).MRL piemēro kopējam paraugam.Partija atbilst MRL, ja analītiskais(-ie) rezultāts(-i) nepārsniedz MRL.Ja kopējā parauga rezultāti pārsniedz MRL, lēmumā, ka partija nav atbilstoša, jāņem vērā:i) rezultāti, kas iegūti no viena vai attiecīgā gadījumā vairākiem laboratorijas paraugiem;ii) analīzes ticamība un precizitāte, ko norāda apstiprinošie kvalitātes kontroles dati.[1] Pārtikas EK klasifikācija: Direktīvas 86/362/EEK I pielikums un Direktīvas 86/363/EEK I pielikums, abās grozījumi izdarīti ar Direktīvu 93/57/EK (OV L 211, 23.8.1993., 1. lpp.) un Direktīvas 90/642/EEK I pielikums, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 95/38/EK (OV L 197, 22.8.1995., 14. lpp.).[2] Daļa no produktiem, kam piemērojamas maksimālās robežas: Direktīvas 90/642/EEK I pielikums, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 93/58/EEK (OV L 211, 23.8.1993., 6. lpp.).[12] Pārtikas EK klasifikācija: Direktīvas 86/362/EEK I pielikums un Direktīvas 86/363/EEK I pielikums, abās grozījumi izdarīti ar Direktīvu 93/57/EK (OV L 211, 23.8.1993. 1. lpp.) un Direktīvas 90/642/EEK I pielikums, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 95/38/EK (OV L 197, 22.8.1995., 14. lpp.).[13] Pārtikas EK klasifikācija: Direktīvas 86/362/EEK I pielikums un Direktīvas 86/363/EEK I pielikums, abās grozījumi izdarīti ar Direktīvu 93/57/EK (OV L 211, 23.8.1993. 1. lpp.) un Direktīvas 90/642/EEK I pielikums, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 95/38/EK (OV L 197, 22.8.1995., 14. lpp.).[14] Mazāku laboratorijas paraugu var ņemt no īpaši augstvērtīga produkta, bet tādas rīcības iemesls ir jāatzīmē parauga ņemšanas protokolā.[15] Pārtikas EK klasifikācija: Direktīvas 86/362/EEK I pielikums un Direktīvas 86/363/EEK I pielikums, abās grozījumi izdarīti ar Direktīvu 93/57/EK (OV L 211, 23.8.1993. 1. lpp.) un Direktīvas 90/642/EEK I pielikums, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 95/38/EK (OV L 197, 22.8.1995., 14. lpp.).[16] Pārtikas EK klasifikācija: Direktīvas 86/362/EEK I pielikums un Direktīvas 86/363/EEK I pielikums, abās grozījumi izdarīti ar Direktīvu 93/57/EK (OV L 211, 23.8.1993., 1. lpp.) un Direktīvas 90/642/EEK I pielikums, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 95/38/EK (OV L 197, 22.8.1995., 14. lpp.).[17] Daļa no produktiem, kam piemērojamas maksimālās robežas: Direktīvas 90/642/EEK I pielikums, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 93/58/EEK (OV L 211, 23.8.1993., 6. lpp.).--------------------------------------------------


title: Komisijas Direktīva 2002/79/EK (2002. gada 2. oktobris), ar ko groza pielikumus Padomes Direktīvām 76/895/EEK, 86/362/EEK, 86/363/EEK un 90/642/EEK par pesticīdu atlieku maksimāli pieļaujamo daudzumu noteikšanu labībā un uz tās, dzīvnieku izcelsmes produktos un uz tiem, kā arī dažos augu izcelsmes produktos, to skaitā augļos un dārzeņos, un uz tiemDokuments attiecas uz EEZ

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32002L0079

Oficiālais Vēstnesis L 291 , 28/10/2002 Lpp. 0001 - 0019

		Komisijas Direktīva 2002/79/EK(2002. gada 2. oktobris),ar ko groza pielikumus Padomes Direktīvām 76/895/EEK, 86/362/EEK, 86/363/EEK un 90/642/EEK par pesticīdu atlieku maksimāli pieļaujamo daudzumu noteikšanu labībā un uz tās, dzīvnieku izcelsmes produktos un uz tiem, kā arī dažos augu izcelsmes produktos, to skaitā augļos un dārzeņos, un uz tiem(Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1976. gada 23. novembra Direktīvu 76/895/EEK par pesticīdu atlieku maksimāli pieļaujamo daudzumu noteikšanu augļos un dārzeņos un uz tiem [1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2002/71/EK [2], un jo īpaši tās 5. pantu,ņemot vērā Padomes 1986. gada 24. jūlija Direktīvu 86/362/EEK par pesticīdu atlieku maksimāli pieļaujamo daudzumu noteikšanu labībā un uz tās [3], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2002/76/EK [4], un jo īpaši tās 10. pantu,ņemot vērā Padomes 1986. gada 24. jūlija Direktīvu 86/363/EEK par pesticīdu atlieku maksimāli pieļaujamo daudzumu noteikšanu dzīvnieku izcelsmes produktos un uz tiem [5], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2002/71/EK, un jo īpaši tās 10. pantu,ņemot vērā Padomes 1990. gada 27. novembra Direktīvu 90/642/EEK par pesticīdu atlieku maksimāli pieļaujamo daudzumu noteikšanu augu izcelsmes produktos, to skaitā augļos un dārzeņos, un uz tiem [6], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2002/76/EK, un jo īpaši tās 7. pantu,tā kā:(1) Direktīvu 76/895/EEK, 86/362/EEK, 86/363/EEK un 90/642/EEK pielikumos ir pesticīdu atlieku un to maksimāli pieļaujamo daudzumu saraksti.(2) Pārskatot pieejamos datus, noteica, ka ir pietiekami daudz informācijas, lai noteiktu maksimāli pieļaujamos daudzumus dažu, proti, šādu pesticīdu atliekām: abamektīna, azociklotīna, bioresmetrīna, bifentrīna, bitertanola, brompropilāta, klofentezīna, ciromazaīna, ciheksatīna, fenpropimorfa, flucitrināta, heksakonazola, metakrifosa, miklobutanila, penkonazola, prohlorāza, profenofosa, resmetrīna, tridemorfa, triadimefona un triadimenola.(3) Pesticīdu atliekas dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos rodas lauksaimnieciskās darbības dēļ. Ņem vērā konkrētos datus, kas iegūti gan no atļautā pesticīdu izmantojuma, gan no pārraudzītiem eksperimentiem un dzīvnieku barošanas pētījumiem.(4) Pieejamā informācija ir pārskatīta. Daudzām pesticīdu/lauksaimniecības produktu kombinācijām ir pietiekami datu, lai aprēķinātu atlieku maksimāli pieļaujamo daudzumu, pēc kura attiecīgā pesticīda atliekas uzskata par nekaitīgām cilvēka veselībai. Ja šis daudzums pārsniedz zemāko analītiski nosakāmo daudzumu, lietderīgi par atlieku maksimāli pieļaujamo daudzumu noteikt aprēķināto daudzumu. Dažām kombinācijām pieejamā informācija ir neatbilstoša, un ir lietderīgi par atlieku maksimāli pieļaujamo daudzumu noteikt zemāko analītiski nosakāmo daudzumu. Citās pozīcijās informācija ir atbilstoša, bet pierāda, ka atlieku maksimāli pieļaujamā daudzuma noteikšana virs zemākā analītiski nosakāmā daudzuma izraisa nepieņemamu, akūtu vai hronisku patērētāju pakļaušanu atliekām. Šādos gadījumos ir lietderīgi par atlieku maksimāli pieļaujamo daudzumu noteikt zemāko analītiski nosakāmo daudzumu.(5) Saskaņā ar Kopienas procedūrām un praksi, ņemot vērā Pasaules veselības organizācijas publicētās pamatnostādnes, apstiprināta un novērtēta akūtā un dzīves laikā iegūtā ietekme, patērētājus pakļaujot pesticīdiem via pārtikas produktiem, kuros, iespējams, ir minēto pesticīdu atliekas [7]. Tāda abamektīna atlieku maksimāli pieļaujamos daudzumus nosaka saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2377/90 [8], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1752/2002 [9], un kurš rodas no veterinārajiem medikamentiem, kas satur tādu pašu vielu, kuru lieto produktīvo dzīvnieku sugu ārstēšanai (Komisijas Regula (EK) Nr. 3425/93 [10]). Ņemot vērā minētos pielietojumus un pieļaujamās diennakts devas vērtējumu, ko paredz Veterināro medikamentu komiteja, ar ko pamato atlieku maksimāli pieļaujamos daudzumus, secina, ka šajā direktīvā paredzētie atlieku maksimāli pieļaujamie daudzumi nerada pieļaujamās diennakts devas pārsniegšanu vai akūtu toksisku ietekmi.(6) Lai nodrošinātu patērētāju pienācīgu aizsardzību no atlieku iedarbības, kuras atrodas uz produktiem vai produktos, kam nav piešķirtas atļaujas, piesardzības dēļ minimālos analītiski nosakāmos daudzumus paredz atbilstoši atlieku maksimāli pieļaujamajiem daudzumiem attiecībā uz visiem produktiem, uz kuriem attiecas Direktīvas 86/362/EEK, 86/363/EEK un 90/642/EEK.(7) Tāpēc attiecīgi groza Direktīvas 86/362/EEK, 86/363/EEK un 90/642/EEK pielikumus.(8) Ar Pasaules tirdzniecības organizācijas starpniecību notikušas pārrunas ar Kopienas tirdzniecības partneriem attiecībā uz daudzumiem, kas paredzēti šajā direktīvā, un ņemtas vērā viņu atsauksmes par minētajiem daudzumiem.(9) Ievērojot Augu zinātniskās komitejas atzinumus, jo īpaši konsultācijas un ieteikumus attiecībā uz patērētāju aizsardzību no pārtikas produktiem, ko apstrādā ar augu aizsardzības līdzekļiem [11].(10) Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsDirektīvas 76/895/EEK II pielikumā svītro ierakstu attiecībā uz brompropilātu.2. pantsDirektīvas 86/362/EEK II pielikuma A daļā pievieno abamektīna, azociklotīna un ciheksatīna, bifentrīna, bitertanola, brompropilāta, klofentezīna, ciromazīna, fenpropimorfa, heksakonazola, metakrifosa, miklobutanila, penkonazola, prohlorāza, profenofosa, resmetrīna un bioresmetrīna, tridemorfa, triadimefona un triadimenola pesticīdu atlieku maksimāli pieļaujamos daudzumus, kuri uzskaitīti šīs direktīvas I pielikumā.3. pantsŠādi groza Direktīvas 86/363/EEK II pielikumu.a) A daļā pievieno abamektīna, bifentrīna, bitertanola, brompropilāta, ciromazīna, flucitrināta, metakrifosa, penkonazola, prohlorāza, profenofosa, resmetrīna un bioresmetrīna, tridemorfa, triadimefona un triadimenola pesticīdu atlieku maksimāli pieļaujamos daudzumus, kuri uzskaitīti šīs direktīvas II pielikumā;b) B daļā pievieno azociklotīna un ciheksatīna, fenpropimorfa, klofentezīna un miklobutanila pesticīdu atlieku maksimāli pieļaujamos daudzumus, kuri uzskaitīti šīs direktīvas III pielikumā.4. pantsŠādi groza Direktīvas 90/642/EEK II pielikumu:a) pievieno abamektīna, azociklotīna un ciheksatīna, bifentrīna, bitertanola, brompropilāta, klofentezīna, ciromazīna, fenpropimorfa, flucitrināta, heksakonazola, metakrifosa, miklobutanila, penkonazola, prohlorāza, profenofosa, resmetrīna un bioresmetrīna, tridemorfa, triadimefona un triadimenola pesticīdu atlieku maksimāli pieļaujamos daudzumus, kuri uzskaitīti šīs direktīvas IV pielikumā;b) etiona pesticīda atlieku maksimāli pieļaujamo daudzumu tējā aizstāj ar 3 mg/kg.5. pants1. Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai līdz 2002. gada 31. decembrim īstenotu šīs direktīvas 4. panta b) punktu. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.Tās piemēro minētos aktus no 2003. gada 1. janvāra.2. Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai līdz 2003. gada 31. maijam īstenotu šīs direktīvas 1., 2. un 3. pantu un 4. panta a) punktu. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.Tās piemēro minētos aktus no 2003. gada 1. augusta.3. Kad dalībvalstis pieņem 1. un 2. punktā minētos aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī tādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.6. pantsŠī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.7. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 2002. gada 2. oktobrīKomisijas vārdā —Komisijas loceklisDavid Byrne[1] OV L 340, 9.12.1976., 26. lpp.[2] OV L 225, 22.8.2002., 21. lpp.[3] OV L 221, 7.8.1986., 37. lpp.[4] OV L 240, 7.9.2002., 45. lpp.[5] OV L 221, 7.8.1986., 43. lpp.[6] OV L 350, 14.12.1990., 71. lpp.[7] Pamatnostādnes par to, kā nosaka pesticīdu atlieku uzņemšanu ar uzturu (pārskatītas), ko sagatavojusi GEMS/Pārtikas programma sadarbībā ar Pesticīdu atlieku kodeksa komiteju un publicējusi Pasaules veselības organizācija 1997. gadā (WHO/FSF/FOS/97.7)[8] OV L 224, 18.8.1990., 1. lpp.[9] OV L 264, 2.10.2002., 18. lpp.[10] OV L 312, 15.12.1993., 12. lpp.[11] SCP/RESI/021; SCP/RESI/024--------------------------------------------------I PIELIKUMSPesticīdu atliekas | Maksimāli pieļaujamais daudzums mg/kg |Abamektīns (avermektīna Bla, avermektīna Bib, un avermektīna Bla delta – 8,9 izomēra summa) | 0,01 |Azociklotīns un ciheksatīns (azociklotīna un ciheksatīna summa, ko nosaka atbilstoši ciheksatīnam) | 0,05 |Bifentrīns | 0,5 kvieši, mieži, auzas, tritikāle, 0,05 cita labība |Bitertanols | 0,05 |Brompropilāts | 0,05 |Klofentezīns (visu savienojumu, kas satur 2-hlorbenzoila grupu, summa, ko nosaka atbilstoši klofentezīnam) | 0,02 |Ciromazīns | 0,05 |Fenpropimorfs | 0,5 mieži, kvieši, auzas, rudzi, speltas kvieši, tritikāle, |Flucitrināts (ko nosaka atbilstoši flucitrinātam, izomēru summai) | 0,05 |Heksakonazols | 0,02 |Metakrifoss | 0,05 |Miklobutanils | 0,02 |Penkonazols | 0,05 |Prohlorāzs (prohlorāza un visu tā metabolītu, ko satur 2,4,6 – trihlorfenola grupa, summa, ko nosaka atbilstoši prohlorāzam) | 1 auzas, mieži 0,5 tritikāle, kvieši, rudzi, 0,05 cita labība |Profenofoss | 0,05 |Resmetrīns, ieskaitot citu komponentu maisījumus (izomēru summa) | 0,05 |Tridemorfs | 0,2 mieži, auzas, 0,05 cita labība |Triadimefons un triadimenols (triadimefona un triadimenola summa) | 0,2 kvieši, mieži, auzas, rudzi, tritikāle, 0,1 cita labība |--------------------------------------------------II PIELIKUMSPesticīdu atliekas | Maksimāli pieļaujamie daudzumi mg/kg (ppm) |no taukiem gaļā, gaļas izstrādājumos, subproduktos un dzīvnieku taukos, kuri uzskaitīti I pielikumā ar KN kodu Nr. 0201, 0202, 0203, 0204, 02050000, 0206, 0207, ex0208, 020900, 0210, 160100 un 1602 | govs svaigpienā un pilnpienā, kas minēts I pielikumā ar KN kodu 0401; citos pārtikas produktos ar KN kodu Nr. 0401, 0402, 040500, 0406 saskaņā ar | svaigās olās bez čaumalām, putnu olās un olu dzeltenumos, kuri uzskaitīti I pielikumā ar KN kodu 040700 un 0408 |Abamektīns (avermektīna Bla, avermektīna Bib, un avermektīna Bla delta – 8,9 izomēra summa) | 0,02 liellopu aknas (skat. Regulu (EK) Nr. 3425/93), 0,1 citi produkti | 0,005 | 0,01 |Bifentrīns | 0,1 liellopu tauki, 0,05 citi produkti | 0,01 | 0,01 |Bitertanols | 0,05 | 0,05 | 0,05 |Brompropilāts | 0,05 | 0,05 | 0,05 |Flucitrināts (izomēru summa, ko nosaka atbilstoši flucitrinātam) | 0,05 | 0,05 | 0,05 |Metakrifoss | 0,1 | 0,01 | 0,01 |Penkonazols | 0,5 | 0,01 | 0,05 |Prohlorāzs (prohlorāza un visu tā metabolītu, ko satur 2,4,6 – trihlorfenola grupa, summa, ko nosaka atbilstoši prohlorāzam) | 0,2 liellopu tauki, 2,0 liellopu aknas, 0,5 liellopu nieres, 0,1 citi produkti | 0,02 | 0,1 |Profenofoss | 0,05 | 0,01 | 0,05 |Resmetrīns, ieskaitot pārējo komponentu izomēru maisījumus (izomēru summa) | 0,1 | 0,1 | 0,1 |Tridemorfs | 0,05 | 0,05 | 0,05 |Triadimenols un triadimefons (triadimenola un triadimefona summa) | 0,1 | 0,1 | 0,1 |--------------------------------------------------III PIELIKUMSPesticīdu atliekas | Maksimāli pieļaujamie daudzumi mg/kg (ppm) |gaļa, tai skaitā tauki, gaļas izstrādājumi, subprodukti un dzīvnieku tauki, ko uzskaita I pielikumā ar KN kodu ex0201, 0202, 0203, 0204, 02050000, 0206, 0207, ex0208, 020900, 0210, 160100 un 1602 | pienā un piena produktos, ko uzskaita I pielikumā ar KN kodu 0401, 0402, 040500 un 0406 | svaigās olās bez čaumalām, putnu olās un olu dzeltenumos, ko uzskaita I pielikumā ar KN kodu 040700 un 0408 |Azociklotīns un ciheksatīns (azociklotīna un ciheksatīna summa, ko nosaka atbilstoši ciheksatīnam) | 0,2 liellopu gaļa, 0,05 citi produkti | 0,05 | 0,05 |Fenpropimorfa karbonskābe (BF 421 – 2), ko nosaka atbilstoši fenpropimorfam | 0,3 liellopu, kazu, cūku un aitu aknas, 0,05 liellopu, kazu, cūku un aitu nieres, 0,01 mājputnu gaļa, tauki, pārtikas subprodukti, 0,02 liellopu, kazu, cūku un aitu gaļa, 0,01 citi produkti | 0,01 | 0,01 |Ciromazīns | 0,05 visi produkti, izņemot aitu [produktus] | 0,02 | 0,2 |Klofentezīns (visu savienojumu, ko satur 2 – hlorbenzoila grupa, summa, ko nosaka atbilstoši klofentezīnam) | 0,1 liellopu, aitu un kazu aknas, 0,05 citi produkti | 0,05 | 0,02 |Alfa – (3 – hidroksibutil) – alfa – (4 – hlorfenil) – 1H – 1,2,4 – triazol – 1 –propānnitrils (RH9090), ko nosaka atbilstoši miklobutanilam) | 0,01 | 0,01 | 0,01 |--------------------------------------------------IV PIELIKUMS+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------