title: Komisijas Direktīva 2005/51/EK (2005. gada 7. septembris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/17/EK XX pielikumu un Direktīvas 2004/18/EK VIII pielikumu par iepirkumu   (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               1.10.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 257/127

         KOMISIJAS DIREKTĪVA 2005/51/EK
   (2005. gada 7. septembris),
   ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/17/EK XX pielikumu un Direktīvas 2004/18/EK VIII pielikumu par iepirkumu
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvu 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (1), un jo īpaši tās 70. panta b) apakšpunktu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvu 2004/18/EK par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru (2), un jo īpaši tās 79. panta b) apakšpunktu,
   tā kā:

               (1)

               Direktīvas 2004/17/EK XX pielikumā noteikts, ka līgumslēdzēji minētās direktīvas 41., 42., 43. un 63. pantā norādītos paziņojumus nosūta Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojam formātā, kas noteikts Komisijas 2001. gada 13. septembra Direktīvā 2001/78/EK, ar ko groza IV pielikumu Padomes Direktīvā 93/36/EEK, IV, V un VI pielikumu Padomes Direktīvā 93/37/EEK, III un IV pielikumu Padomes Direktīvā 92/50/EEK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 97/52/EK, un XII līdz XV, XVII un XVIII pielikumu Padomes Direktīvā 93/38/EEK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 98/4/EK (Direktīva par standarta veidlapu izmantošanu, lai publicētu paziņojumus par valsts līgumiem) (3). Līdzīgi, Direktīvas 2004/18/EK VIII pielikumā noteikts, ka minētās direktīvas 35., 58., 64. un 69. pantā norādītos paziņojumus līgumslēdzējas iestādes nosūta Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojam Direktīvas 2001/78/EK prasītajā formātā.

               (2)

               Direktīvā 2001/78/EK iekļautajās standarta veidlapās nav pietiekami ņemta vērā informācija, kas prasīta saskaņā ar Direktīvu 2004/17/EK un 2004/18/EK, izpildes pasākumos tiks noteiktas jaunas standarta veidlapas. Rezultātā Direktīvas 2004/17/EK XX pielikuma un Direktīvas 2004/18/EK VIII pielikuma atsauces uz Direktīvu 2001/78/EK vairs nav spēkā.

               (3)

               Tāpēc Direktīva 2004/17/EK un 2004/18/EK attiecīgi jāgroza.

               (4)

               Šajā direktīvā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Valsts līgumu padomdevējas komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.
   1. pants
   Direktīvas 2004/17/EK XX pielikuma 1. punkta a) apakšpunktā pirmo teikumu aizstāj ar šādu:

      “Līgumslēdzējiem jānosūta 41., 42., 43. un 63. pantā minētie paziņojumi Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojam formātā, kas noteikts izpildes pasākumos, ko Komisija pieņems saskaņā ar 68. panta 2. punktā minēto procedūru.”

   2. pants
   Direktīvas 2004/18/EK VIII pielikuma 1. punkta a) apakšpunkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu:

      “Līgumslēdzējām iestādēm ir jānosūta 35., 58., 64. un 69. pantā minētie paziņojumi Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojam formātā, kas noteikts izpildes pasākumos, ko Komisija pieņems saskaņā ar 77. panta 2. punktā minēto procedūru.”

   3. pants
   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības vēlākais līdz 2006. gada 31. janvārim. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.
   Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.
   4. pants
   Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   5. pants
   Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

      Briselē, 2005. gada 5. septembrī

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Charlie McCREEVY

      (1)  OV L 134, 30.4.2004., 1. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1874/2004 (OV L 326, 29.10.2004., 17. lpp.).

      (2)  OV L 134, 30.4.2004., 114. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1874/2004.

      (3)  OV L 285, 29.10.2001., 1. lpp.


title: Padomes Direktīva (1976. gada 4. novembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz elektroenerģijas skaitītājiem

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31976L0891

Oficiālais Vēstnesis L 336 , 04/12/1976 Lpp. 0030 - 0048 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 13 Sējums 5 Lpp. 0232  Speciālizdevums grieķu valodā Nodaļa 13 Sējums 4 Lpp. 0226  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 13 Sējums 5 Lpp. 0232  Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 13 Sējums 5 Lpp. 0240  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 13 Sējums 5 Lpp. 0240

		Padomes Direktīva(1976. gada 4. novembris)par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz elektroenerģijas skaitītājiem(76/891/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 100. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [1],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [2],tā kā elektroenerģijas skaitītāju uzbūvei un testēšanas metodēm dalībvalstīs piemēro stingrus noteikumus, kas katrā dalībvalstī atšķiras, tādējādi kavējot tirdzniecību ar tādiem skaitītājiem; tā kā tādēļ minētie noteikumi jātuvina;tā kā Padomes 1971. gada 26. jūlija Direktīvā 71/316/EEK par dalībvalstu likumu tuvināšanu attiecībā uz kopējiem noteikumiem par mērinstrumentiem un metroloģiskās kontroles metodēm [3], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 72/427/EEK [4], ir paredzētas procedūras attiecībā uz EEK paraugu apstiprinājumiem un EEK sākotnējām pārbaudēm; tā kā saskaņā ar minēto Direktīvu jānosaka tehniskās prasības attiecībā uz elektroenerģijas skaitītāju uzbūvi un darbību,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsŠī direktīva attiecas uz jauniem tieši savienotiem indukcijas skaitītājiem ar vienlikmes vai vairāklikmju tarifiem, kas paredzēti, lai mērītu aktīvās enerģijas vienfāzes vai trīsfāzu strāvu ar 50 Hz frekvenci.2. pantsElektroenerģijas skaitītāji, kuriem var piešķirt EEK marķējumus un zīmes, ir aprakstīti šīs direktīvas pielikumā.Tādiem elektroenerģijas skaitītājiem jāsaņem EEK parauga apstiprinājums, un tie jāiesniedz EEK sākotnējai pārbaudei.3. pantsDalībvalstis nedrīkst kavēt, aizliegt vai ierobežot tādu skaitītāju laišanu tirgū vai nodošanu lietošanā, kuriem piešķirta EEK parauga apstiprinājuma zīme un EEK sākotnējās pārbaudes marķējums.Dalībvalstis, kurās noteikts zemāks lielāko pieļaujamo kļūdu līmenis nekā šī direktīva paredz sākotnējo pārbaužu vajadzībām, var turpināt piemērot šādu zemāku lielāko pieļaujamo kļūdu līmeni piecarpus gadus pēc šīs direktīvas izziņošanas.Ņemot vērā pieredzi, kas gūta laikā, kurā ir spēkā šī atkāpe, un starptautiskās organizācijās gūtus rezultātus, pirms minētā piecarpus gadu termiņa beigām saskaņā ar Direktīvas 71/316/EEK 19. pantā paredzēto procedūru veic piemērotus pasākumus.4. pants1. Dalībvalstis nodrošina, ka stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības 18 mēnešos pēc tās izziņošanas, un par to tūlīt informē Komisiju.2. Dalībvalstis nodrošina to, ka tiesību aktus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva, dara zināmus Komisijai.5. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 1976. gada 4. novembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsTh. E. Westerterp[1] OV C 23, 8.3.1974., 51. lpp.[2] OV C 101, 23.11.1973., 6. lpp.[3] OV L 202, 6.9.1971., 1. lpp.[4] OV L 291, 28.12.1972., 156. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMSI NODAĻA — DEFINĪCIJAS1. DAŽU ŠAJĀ PIELIKUMĀ LIETOTU TERMINU DEFINĪCIJAS.1.1. Ietekmes lielums vai faktors.Jebkurš lielums vai faktors, kas nav mērāmais lielums, bet kura ietekmē varētu mainīties mērījuma rezultāts.1.2. Kļūdas izmaiņas, ko izraisa ietekmes lielums.Starpība starp mērinstrumenta kļūdām, ja kāds atsevišķs ietekmes lielums secīgi pieņem divas noteiktas vērtības.1.3. Ietekmes lieluma atskaites vērtība.Ietekmes lieluma vērtība, uz kuru pamatojoties, nosaka mērinstrumenta raksturlielumus.1.4. Nominālā strāva (bāzes strāva) (Ib).Strāvas vērtība, saskaņā ar kuru nosaka mērinstrumenta darbības atbilstību.1.5. Maksimālā strāva (Imax).Maksimālā strāva, pie kuras mērinstruments atbilst šīs direktīvas prasībām.1.6. Kropļojumu koeficients.Attiecība starp augstāko harmoniku efektīvo vērtību, ko iegūst, atņemot pamatsvārstības no nesinusoidālā mainīgā lieluma, pret nesinusoidālā lieluma efektīvo vērtību. Parasti kropļojumu koeficientu izsaka procentos.1.7. Nominālais apgriezienu skaits.Rotora griešanās apgriezienu skaita nominālā vērtība, ko izsaka apgriezienos minūtē, skaitītājam darbojoties nominālos apstākļos, kad caur to plūst nominālā strāva un jaudas koeficients ir 1.1.8. Nominālais griezes moments.Rotora griezes moments, rotoram atrodoties nekustīgā stāvoklī, skaitītājam darbojoties nominālos apstākļos, ja caur to plūst nominālā strāva un jaudas koeficients ir 1.1.9. Modelis.Termins, ko izmanto, lai noteiktu skaitītājus ar vienlikmes vai vairāklikmju tarifiem, kurus izgatavojis viens ražotājs un kuriem:- piemīt vienādas metroloģiskās īpašības,- daļām, kas nosaka šīs īpašības, ir vienāda konstrukcija,- pie nominālās strāvas ir tāds pats ampērvijumu skaits un pie nominālā sprieguma ir tāds pats skaits sprieguma spoles vijumu skaits uz voltu,- ir tāda pati attiecība starp maksimālo strāvu un nominālo strāvu.Viena modeļa robežās pieļaujamas dažādas nominālās strāvas un nominālā sprieguma vērtības.Piezīmesa) šos skaitītājus ražotājs apzīmē ar vienu vai vairākām burtu vai ciparu grupām vai arī gan ar burtiem, gan cipariem. Katram modelim piešķir tikai vienu apzīmējumu;b) katru modeli parauga apstiprinājuma testos pārstāv trīs paraugskaitītāji, kuru raksturlielumus (nominālo strāvu un nominālo spriegumu) izvēlas attiecīgais metroloģijas dienests atbilstīgi izgatavotāja iesniegtām tabulām (6.1.1. punkts);c) ja tiek ražoti kāda modeļa speciāli izstrādājumi, tad strāvas spoles vijumu skaits un nominālās strāvas reizinājums var atšķirties no modeļa parauga skaitītājiem. Tādā gadījumā izvēlas tuvāko vērtību uz augšu vai leju, lai iegūtu veselu vijumu skaitu.Tikai šādos gadījumos pieļaujams, ka vijumu skaits uz katru sprieguma spoles voltu atšķiras no paraugskaitītāja, bet ne vairāk kā par 20 %;d) attiecība starp viena un tā paša modeļa skaitītāja rotoru augstāko un zemāko nominālo apgriezienu skaitu nedrīkst pārsniegt 1:5.II NODAĻA — TEHNISKIE RAKSTUROJUMI2. MEHĀNISKAIS RAKSTUROJUMS.2.1. Vispārīgs raksturojums.Skaitītājus projektē un konstruē tā, lai normālā lietošanā un normālos apstākļos novērstu jebkādu risku, cita starpā nodrošinot, lai:- personāls būtu pasargāts no elektriskā trieciena,- personāls būtu pasargāts no pārmērīgi augstas temperatūras,- nevarētu izcelties ugunsgrēks.Tiek aizsargātas visas daļas, kas normālos ekspluatācijas apstākļos varētu korodēt. Visi aizsargpārklājumi ir tādi, ka parastos ekspluatācijas apstākļos tos nevar sabojāt, veicot ierastos darbus, un tos nelabvēlīgi neietekmē saskarsme ar gaisu.Skaitītājam ir piemērota mehāniskā izturība, un tas spēj izturēt paaugstinātu temperatūru, kas varētu rasties normālos ekspluatācijas apstākļos.Visi komponenti ir stabili piestiprināti tā, lai tie nevarētu izkustēties transportēšanas laikā vai normālā lietošanas režīmā.Elektriskie savienojumi ir savienoti tā, lai novērstu pārrāvumus ķēdē, tostarp šajā direktīvā minētos pārslodzes apstākļos.Skaitītājs konstruēts tā, lai līdz minimumam mazinātu risku, ka varētu rasties īssavienojumi izolācijā starp aktīvām daļām un atklātām strāvu vadošām daļām tādēļ, ka neparedzēti ir izkustējies tinums, atskrūvējušās skrūves u.tml.2.2. Korpuss.Skaitītāja korpuss praktiski nepievelk putekļus, un to var noplombēt tā, ka skaitītāja iekšējās daļas ir pieejamas tikai, atlaužot plombu.Vāku nevar noņemt, neizmantojot kādu instrumentu, monētu vai līdzīgu priekšmetu.Korpusu konstruē un montē tā, lai jebkāda tā pagaidu deformācija nekavētu skaitītāja apmierinošu darbību.Skaitītājus, kurus paredzēts pievienot elektriskajam tīklam ar spriegumu lielāku nekā 250 V attiecībā pret zemējumu un kuru korpusā iestrādātas atklātas metāla daļas, aprīko ar aizsargājošu zemējuma spaili.Skaitītājiem, kurus paredzēts pievienot elektriskajam tīklam ar spriegumu 250 V vai mazāku attiecībā pret zemējumu un kuru korpusā pilnībā vai daļēji izmantots metāls, paredz atbilstošus noteikumus korpusa savienošanai ar zemējumu.2.3. Logi.Ja skaitītāja vāks nav caurskatāms, tad tajā ierīko vienu vai vairākus logus, lai varētu nolasīt skaitīšanas mehānisma datus un novērot rotora kustības. Logus klāj caurskatāma materiāla plātnes, un tos nevar atvērt, neatlaužot plombas.2.4. Spailes — spaiļu bloki.Spailes grupē vienā vai vairākos spaiļu blokos, kuriem ir pietiekams mehāniskais spēks, lai ļautu tiem pievienot stingrus vadītājus vai kabeļus.Sprieguma spailēm jābūt tādām, lai tās bez grūtībām varētu atvienot no strāvas ieejas spailēm.Vadītājus spailēm pievieno tā, lai nodrošinātu pietiekamu un noturīgu kontaktu un novērstu vaļīgumu vai pārkaršanu. Atverēm, kas ir spaiļu atveru pagarinājumi izolējošā materiālā, jābūt pietiekami lielām, lai viegli varētu ievietot vadītāju izolāciju.Piezīme:Materiāls, no kura darināta spailes plāksne, 135 °C temperatūrā spēj izturēt testu, ko paredz ISO ieteikuma R 75 (1958) 6. iedaļa.2.5. Spaiļu pārsegi.Skaitītāja spailes klāj spaiļu pārsegi, kurus var noplombēt atsevišķi no skaitītāja vāka. Novietojot skaitītāju uz tā pamatnes, spailes nevar aizsniegt, neatlaužot spaiļu pārsegu plombas. Tādēļ spailes pārsegs sedz spailes plāksni, skrūves, ar kurām spailēs iestiprināti vadītāji, un vajadzības gadījumā arī pievienotos vadītājus un to izolāciju pietiekamā garumā.2.6. Skaitīšanas mehānisms.Pastāv indikācijas iekārtas ar veltņa vai šautru skaitīšanas mehānismiem.Skaitīšanas mērvienība ir kilovatstunda.Veltnīšu skaitīšanas mehānismos mērījumus atzīmē blakus veltnīšu grupām.Šautras skaitīšanas mehānismu skalas (izņemot skalu, kas norāda zemāko vērtību) iedala 10 vienādās daļās un apzīmēt ar cipariem no nulles līdz deviņi. Mērījumu skalas iedala daļās pa 1 d ≅ 1 kWh, un pie katras citas skalas atzīmē kilovatstundu skaitu, kas atbilst konkrētās skalas vienai iedaļai, t.i., 10, 100, 1000 un 10000.Šautras skaitīšanas mehānisma skalu vai veltnīšu skaitīšanas mehānisma veltnīti, kas rāda vienu desmitdaļu no nolasījuma vienības, uzsver ar krāsainu malu vai arī pilnībā iekrāso.Turklāt skalu vai nepārtrauktas rotācijas veltnīti, kas norāda zemāko vērtību, iedala 100 vienādās iedaļās vai citādi, kas nodrošinātu līdzīgas precizitātes nolasījumu.Skaitīšanas mehānisms spēj reģistrēt no nulles un vismaz 1500 stundu laikā enerģiju, kas atbilst nominālajai strāvai pie nominālsprieguma un jaudas koeficienta 1.Visi dati, ko uzrāda skaitīšanas mehānisms, ir neizdzēšami un viegli salasāmi.2.7. Rotora griešanās virziens un iezīmes.Rotora mala, skatoties no skaitītāja priekšpuses, kustas no kreisās puses uz labo. Rotācijas virzienu norāda skaidri saskatāma un neizdzēšama bulta.Uz diska malas vai arī tā malas un virspuses, ir galvenā iezīme, kuras platums ir 1/20 līdz 1/30 daļa no diska perimetra, tādējādi atvieglojot apgriezienu skaita noteikšanu.Tāpat uz diska var būt arī iezīmes, kas ļautu veikt stroboskopiskus vai citus testus. Tādas iezīmes nedrīkst traucēt izmantot galveno iezīmi diska apgriezienu skaita fotoelektriskai skaitīšanai.3. ELEKTRISKIE RAKSTUROJUMI.3.1. Enerģijas zudumi.3.1.1. Sprieguma ķēdes.Zudumi katrā sprieguma ķēdē pie nominālā sprieguma, pie nominālās frekvences un pie nominālās temperatūras nepārsniedz 2 W un 8 VA vienfāzes skaitītājos un 2 W un 10 VA trīsfāzu skaitītājos.3.1.2. Strāvas ķēdes.Skaitītājiem, kuru nominālā strāva ir zemāka par 30 A, šķietamā jauda katrā ķēdē pie nominālās strāvas, nominālās frekvences un nominālās temperatūras nepārsniedz 2,5 VA. Ja bāzes strāva ir augstāka, tad šķietamā jauda nepārsniedz 5 VA.3.2. Sasilšana.Parastos ekspluatācijas apstākļos tinumi un izolācija nedrīkst sasniegt tādu temperatūru, kas varētu traucēt skaitītāja darbību.Apstākļos, kad katru ķēdi slogo ar tās maksimālo strāvu un katru sprieguma ķēdi (un tās palīgķēdes, kur pievades laiks pārsniedz to termiskā laika konstanti) slogo ar spriegumu, kas ir 1,2 reizes lielāks nekā nominālais spriegums, temperatūras paaugstināšanās (Δt) skaitītāja dažādās daļās nepārsniedz turpmāk tabulā dotos skaitļus vides temperatūrā, kas nepārsniedz 40 °C.Skaitītāju pārbauda divas stundas, neļaujot tam nokļūt caurvējā vai tiešā saules gaismā.Skaitītāja daļas | Δt, izteikts °C |Tinumi | 60 |Korpusa ārējā virsma | 25 |Pēc testa skaitītājs nedrīkst būt bojāts, un tam jāspēj izturēt 3.3.3. punktā minēto maiņstrāvas sprieguma testu.Tinumu temperatūru nosaka pēc pretestības svārstību metodes (skat. Starptautiskās elektrotehnikas komisijas publikāciju Nr. 28, "International Specifications for Copper-type Annealing").Mērot ķēdes pretestību, skaitītāja pieslēguma vadiem jābūt vismaz 100 cm gariem, un to šķērsgriezumam jābūt tādam, ka strāvas blīvums ir mazāks nekā 4 A/mm². Pretestības maiņu mēra pie spaiļu bloka savienojumiem.3.3. Izolācijas īpašības.Skaitītājs un tajā iekļautas palīgierīces, ja tādas pastāv, normālos ekspluatācijas apstākļos saglabā adekvātas izolējošās īpašības, ņemot vērā atmosfēras ietekmi un dažādus spriegumus, kādiem normālos lietošanas apstākļos pakļautas skaitītāja ķēdes.Tātad skaitītājam bez bojājumiem jāspēj izturēt izolācijas pārbaužu testus, kas sīkāk aprakstīti 3.3.2. un 3.3.3. punktā.Testē tikai pilnīgi komplektētus jaunus skaitītājus, kuriem ir aizvērts skaitītāja vāks (izņemot turpmāk minētos gadījumus) un ir spaiļu bloks, turklāt pieslēguma vadu skrūves ir pievilktas tā, kā tās jāpievelk, stiprinot pieslēguma vadu ar maksimālo pieļaujamo šķērsgriezumu.Katru skaitītāju tā testē tikai vienu reizi, piemērojot procedūras atbilstīgi Starptautiskās elektrotehnikas komisijas publikācijai Nr. 60: "High voltage tests (1962)".Piezīme:Ja skaitītāja spaiļu izvietojums atšķiras no tā izvietojuma, kādā spailes atradušās parauga apstiprinājuma laikā, tad visus izolācijas testus veic, ņemot vērā reālo spaiļu izvietojumu.Veicot minētos testus, terminam "zemējums" ir šāda nozīme:a) ja skaitītāja korpuss ir gatavots pilnībā no metāla, tad ar zemējumu saprot pašu korpusu, kas novietots uz plakanas vadošas virsmas;b) ja skaitītāja korpuss pilnīgi vai daļēji ir gatavots no izolētāja materiāla, tad ar zemējumu saprot folijas apvalku, kas vada elektrību un ir savienota ar vadošo pamatplātni, uz kuras atrodas skaitītājs.Ja vien spaiļu bloks to pieļauj, starp foliju un vadītāju atverēm spailes ietvarā atstāj aptuveni 2 cm atstarpi.Impulsu un maiņstrāvas sprieguma testu laikā tās ķēdes, kuras nepārbauda, pievieno vai nu statnei, vai arī zemējumam, kā tas norādīts turpmāk tekstā.Vispirms veic impulssprieguma testu un tikai pēc tam — maiņsprieguma testu.Testu laikā nav pieļaujama nekāda dzirksteļpārklāšanās, elektriskā izolācijas caursite vai perforācija.Pēc testiem relatīvā pieļaujamā kļūda nedrīkst mainīties vairāk kā par mērījumu neprecizitāti.Šajā iedaļā izteiciens "visas spailes" nozīmē sprieguma ķēžu, strāvas ķēžu spaiļu komplektu, tostarp palīgķēžu ar nominālo spriegumu 40 V spailes, ja tādas pastāv.3.3.1. Izolācijas kvalitātes testu vispārīgie nosacījumi.Testus veic normālos ekspluatācijas apstākļos. Testu laikā izolācijas kvalitāti nedrīkst mazināt saskarsme ar putekļiem vai novirzes no mitruma normām.Ja nav norādīts citādi, tad normālie apstākļi izolācijas testiem ir šādi:- vides temperatūra 15 °C līdz 25 °C,- relatīvais mitrums 45 % līdz 75 %,- atmosfēras spiediens 86 × 10³ līdz 106 × 10³ Pa,(860 mbar līdz 1060 mbar).3.3.2. Impulssprieguma tests.Impulssprieguma testa nolūks ir noteikt skaitītāja spēju bez bojājumiem izturēt īslaicīgu augstu pārsprieguma vērtību.Piezīme:Saskaņā ar 3.3.2.1. punktu testu mērķis ir nodrošināt to, ka ir kvalitatīva, no vienas puses, sprieguma tinumu izolācija starp vijumiem un kārtām un, no otras puses, izolācija starp skaitītāja dažādām ķēdēm, kas normālā ekspluatācijā ir savienotas ar elektriskā tīkla dažādām fāzēm, starp kurām var rasties pārspriegums.Punkta 3.3.2.2. nolūks ir vispārīgi raksturot, kādai jābūt visu skaitītāja elektrisko ķēžu izolācijai attiecībā pret zemējumu. Šī izolācija ir būtisks garants cilvēku drošībai gadījumos, kad elektriskajā tīklā radies pārspriegums.Testos izmantotā ģeneratora enerģija atbilst Starptautiskās elektrotehnikas komisijas publikācijas Nr. 60 prasībām. Impulsa viļņa forma ir standarta forma 1.2/50 ar maksimālo vērtību 6 kV. Katra testa gaitā impulsspriegumu pieslēdz desmit reizes ar vienu un to pašu polaritāti.3.3.2.1. Tests attiecībā uz sprieguma ķēžu izolāciju un izolāciju starp ķēdēm.Pārbauda atsevišķi katru ķēdi (vai ķēžu kopumu), kas normālā režīmā ir izolēta no skaitītāja pārējām ķēdēm. Tās spailes ķēdē, kas nav pieslēgtas impulsspriegumam, savieno ar zemējumu.Tātad, ja normālā ekspluatācijā piedziņas elementa sprieguma ķēdes un tā strāvas ķēdes ir savienotas kopā, tad testē visu elementu. Sprieguma ķēdes otru galu pievieno zemējumam, un impulsspriegumu pieslēdz starp strāvas ķēdes spaili un zemējumu.Ja vairākām skaitītāja sprieguma ķēdēm ir kopējs savienojuma punkts, tad šo punktu savieno ar zemējumu, un impulsspriegumu secīgi pieslēdz starp katru brīvo galu (vai tam pievienoto strāvas ķēdi) un zemējumu.Palīgķēdēm, ko paredzēts tieši pievienot elektriskajam tīklam un kuru nominālais spriegums ir lielāks nekā 40 V, piemēro impulssprieguma testu tādos pašos apstākļos, kādus attiecina uz sprieguma ķēdēm. Pārējās palīgķēdes nepārbauda.3.3.2.2. Elektrisko ķēžu izolācijas tests attiecībā pret "zemi".Visas skaitītāja ķēžu spailes, izņemot palīgķēžu spailes ar nominālo spriegumu ne lielāku par 40 V, savieno.Palīgķēdes, kuru nominālais spriegums nepārsniedz 40 V, savieno ar "’zemi".Impulsspriegumu pieslēdz starp visām skaitītāja ķēdēm un "zemi".3.3.3. Maiņstrāvas sprieguma tests.Maiņstrāvas sprieguma testu veic saskaņā ar turpmāk doto tabulu.Testa spriegumam ar frekvenci 50 Hz ir jābūt praktiski sinusoidālam, un to pieslēdz uz vienu minūti. Sprieguma avota jaudai jābūt vismaz 500 VA.Veicot tālāk tabulā aprakstīto A un B testu, tās ķēdes, kuras sprieguma testā netiek izmantotas, savieno ar statni.Veicot testus attiecībā pret "zemi" (turpmāk tabulā — tests C), palīgķēdes, kuru nominālais spriegums nav lielāks par 40 V, savieno ar zemējumu.Testa sprieguma vidējā ģeometriskā vērtība | Punkti, kuros piemēro testa spriegumu |A.Testi, kurus var veikt, noņemot skaitītāja vāku un spailes pārsegu| —starp statni un: |2 kV | a)katru noteikta piedziņas elementa strāvas-sprieguma spoļu komplektu, kas normālā ekspluatācijā ir savienoti, bet ir atdalīti un attiecīgi izolēti no pārējām ķēdēm; |2 kV | b)katru palīgķēdi vai visas palīgķēdes, kas savienotas ar vadiem kopīgajā punktā, ja to nominālais spriegums ir lielāks nekā 40 V; |500 V | c)katru palīgķēdi ar nominālo spriegumu, kas nav lielāks par 40 V. |600 V vai divreiz lielāks spriegums nekā tas, ko pieslēdz sprieguma tinumiem nominālos apstākļos, ja nominālais spriegums ir lielāks par 300 V (piemēro lielāko skaitli) | B.Testi, kurus var veikt, noņemot spailes pārsegu, izņemot tad, ja tas izgatavots no metāla |—starp katra piedziņas elementa strāvas ķēdi un sprieguma ķēdi, kas parasti ir savienotas, testa laikā šo savienojumu uz laiku pārtraucot |C.Tests, kura laikā korpuss ir slēgts un skaitītāja vāks un spailes pārsegs aizvērts2 kV | —starp visām strāvas un sprieguma ķēdēm, tostarp arī palīgķēdēm, kuru nominālais spriegums ir lielāks par 40 V un kuras ir savienotas, un skaitītāja zemējumu. |4. DATI, KAS NORĀDĀMI UZ SKAITĪTĀJIEM.4.1. Datu plāksnīte.Katram skaitītājam ir datu plāksnīte, kas var būt vai nu skaitīšanas mehānisma skala, vai arī skaitītāja iekšpusē iestiprināta plāksnīte.Uz datu plāksnītes norāda šādas ziņas, kurām jābūt neizdzēšamām, viegli salasāmām un saredzamām no ārpuses:a) ražotāja identifikācijas zīme vai tirdzniecības zīme;b) modeļa apzīmējums;c) zīme, kas apliecina, ka skaitītājam piešķirts EEK parauga apstiprinājums;d) ziņas par piedziņas elementu skaitu un izkārtojumu vai nu šādā formā: vienfāzes divvadu, trīsfāžu četrvadu utt., vai arī izmantojot simbolus, kas atbilst Kopienas līmenī saskaņotam standartam;e) nominālais spriegums;f) nominālā strāva un maksimālā strāva šādā formā: 10 — 40 A vai 10 (40) A;g) nominālā frekvence 50 Hz;h) skaitītāja konstante vienā no šādām formām: × Wh/apgr. vai × apgr./kWh;i) skaitītāja sērijas numurs un ražošanas gads;j) nominālā temperatūra, ja tā nav 23 °C.Uz skaitītāja papildus var minēt arī tā ražošanas vietu, komerciālo aprakstu, īpašu sērijas numuru, elektrības sadales uzņēmuma nosaukumu, liecību par atbilstību kādam Eiropas standartam un slēguma shēmas identifikācijas numuru. Jebkādu citu informāciju sniegt ir aizliegts, ja vien tas nav īpaši atļauts.4.2. Slēguma shēma un spaiļu marķēšana.Uz katra skaitītāja jābūt viegli saskatāmai slēguma shēmai, kurā redzama saistība starp pieslēguma spailēm, tostarp palīgierīču spailēm un pieslēdzamiem vadiem. Uz trīsfāzu skaitītājiem norāda fāžu secību, kādai skaitītājs paredzēts. Slēguma shēmai var būt shēmas numurs, kuru norāda uz datu plāksnītes. Ja skaitītāja spailēm ir marķējums, tad to norāda shēmā. Slēguma shēmu var aizstāt ar shēmas numuru, kurš minēts tās dalībvalsts standartā, kurā skaitītāju paredzēts lietot.III NODAĻA — METROLOĢISKĀS PRASĪBAS5. METROLOĢISKĀS PRASĪBAS.5.1. Maksimālās pieļaujamās kļūdas.Nominālajos apstākļos, kas aprakstīti 5.2. punktā, vienfāzes skaitītāji un trīsfāzu skaitītāji ar simetrisku slodzi nepārsniedz I tabulā norādītās kļūdas, bet trīsfāzu skaitītāji ar vienfāzes slodzi (simetriskā trīsstūra slēgumā) nepārsniedz II tabulā norādītās kļūdas.I TABULAStrāvas vērtība | Jaudas koeficients | Pieļaujamās kļūdas (±) |0,05 Ib | 1 | 2,5 % |0,1 Ib ≤ I ≤ Imax | 1 | 2,0 % |0,1 Ib | 0,5 induktīvs | 2,5 % |0,2 Ib ≤ I ≤ Imax | 0,5 induktīvs | 2,0 % |II TABULAStrāvas vērtība | Jaudas koeficients | Pieļaujamās kļūdas (±) |0,2 Ib ≤ I ≤ Ib | 1 | 3,0 % |Ib ≤ I ≤ Imax | 1 | 4,0 % |Ib | 0,5 induktīvs | 3,0 % |Pie nominālās strāvas un jaudas koeficienta 1 starpība starp skaitītāja kļūdu vienas vienfāzes slodzes gadījumā un kļūdu (%) trīsfāzu simetriskas slodzes gadījumā nepārsniedz 2,5 %.Piezīme:Ar trīsfāžu skaitītāja vienfāzes slodzi saprot slodzi četrvadu sistēmā (ar nulles vadu), ja tiek noslogots tikai viens zvaigznes slēguma spriegums, vai slodzi trīsvadu sistēmā (bez nulles vada), kad strāvā plūst tikai divos vados. Jebkurā gadījumā visa spriegumu sistēma ir pieslēgta skaitītājam.5.2. Nominālie apstākļi.Ja vien šajā pielikumā nav skaidri paredzēti izņēmumi, tad testus ar mērķi noteikt kļūdas un kļūdu izmaiņas atkarībā no ietekmes lielumiem veic šādos nominālajos apstākļos:a) skaitītājs ir aizvērts, t.i., skaitītāja vāks ir aizvērtā stāvoklī;b) veltnīšu skaitīšanas mehānismos pārbauda tikai to veltnīti, kurš griežas visstraujāk, pat tad, ja tas nav redzamā vietā;c) pirms jebkura mērījuma veikšanas spriegums ir bijis pieslēgts vismaz vienu stundu, un pārbaudes strāvas iestata, palielinot vai samazinot slodžu vērtības pakāpeniski pietiekami ilgi, lai sasniegtu stacionāro stāvokli;Turklāt, pārbaudot trīsfāzu skaitītājus:d) fāzes izkārtotas tiešā secībā, kā parādīts slēguma shēmā;e) spriegumiem un strāvām jābūt praktiski simetriskiem, t.i.:- fāžu spriegumi un kopējais spriegums nenovirzās no vidējās vērtības vairāk kā 1 %;- katra no strāvām vados nenovirzās no vidējās vērtības vairāk kā 2 %;- fāžu nobīdes katrai no šīm strāvām attiecībā pret zvaigznes slēguma spriegumu nedrīkst atšķirties vairāk par 2° neatkarīgi no jaudas koeficienta.Ietekmējošo lielumu etalonvērtības dotas III tabulā.III TABULAIetekmējošie faktori | Nominālā vērtība | Pieļaujamā atkāpe |Vides temperatūra | Nominālā temperatūra vai, ja tā nav dota, tad 23 °C | ± 2 °C |Stāvoklis darba režīmā | Vertikāls stāvoklis darba režīmā ¹ | ± 0,5 °C |Spriegums | Nominālais spriegums | ± 1 % |Frekvence | Nominālā frekvence 50 Hz | ± 0,5 % |Viļņu forma | Sinusoidālie spriegumi un strāvas | Kropļojumu koeficients mazāks par 3 % |Ārējas magnētiskais lauks, 50 Hz | Magnētiskā indukcija ir nulle | Indukcijas vērtība, kas neizraisa relatīvas par 0,3 %² lielākas relatīvās kļūdas |5.3. Ietekmes lielumu iedarbība.Kļūdas izmaiņas nosaka katram ietekmes lielumam IV tabulā norādītos apstākļos, ievērojot visus pārējos 5.2. punktā paredzētos nosacījumus.IV TABULAIetekmes lielumi | Testu raksturojums un apstākļi | Jaudas koeficients | Vidējās temperatūras koeficienta maksimālā vērtība (±) |Temperatūra¹ | No 0,1 Ib līdz Imax | 1 | 0,1 %/°K |No 0,2 Ib līdz Imax | 0,5 induktīvs | 0,15 %/°K |Ietekmes lielumi | Testu raksturojums un apstākļi | Jaudas koeficients | Vidējās temperatūras koeficienta maksimālā vērtība (±) |Maksimāli pieļaujamās kļūdas izmaiņas (±) |Stāvoklis | Novirze par 3° no vertikālā stāvokļa jebkurā virzienā: | |0,05 Ib | 1 | 3,0 % |Ib un Imax | 1 | 0,5 % |Spriegums | Novirze par 10 % no nominālā sprieguma abos virzienos | | |0,1 Ib | 1 | 1,5 % |0,5 Imax | 1 | 1,0 % |0,5 Imax | 0,5 induktīvs | 1,5 % |Frekvence | Novirze par 5 % no 50 Hz abos virzienos: | | |0,1 Ib | 1 | 1,5 % |0,5 Imax | 1 | 1, 3 % |0,5 Imax | 0,5 induktīvs | 1,5 % |Līknes forma | 10 % pieaugums strāvas trešajā harmonikā: | | |pie Ib | 1 | 0,8 % |Ārējas izcelsmes magnētiskā indukcija | Ar magnētisko indukciju, kas vienāda ar 0,5 mT, pie nominālās frekvences visnelabvēlīgākos fāzes un virziena apstākļos: | | |pie Ib | 1 | 3,0 % |Apgriezta fāžu secība | Fāžu secībai, kas ir pretēja tiešajai: | | |0,5 Ib līdz Imax (simetriska slodze) | 1 | 1,5 % |0,5 Ib vienfāzes slodze | 1 | 2,0 % |Palīgierīces magnētiskais lauks | 0,05 Ib | 1 | 1,0 % |Skaitīšanas mehānisma vai daudzlikmju tarifa skaitītāja katra skaitīšanas mehānisma mehāniskā slodze | 0,05 Ib | 1 | 2,0 % |5.4. Īslaicīgu lielu pārslodžu ietekme.Pārbaudāmā ķēde ir praktiski neinduktīva. Pēc tam, kad piemērota īslaicīga pārslodzes strāva, spailēs tiek uzturēts spriegums, un skaitītājs pietiekami ilgā laikā var atgūt sākotnējo temperatūru (aptuveni 1 stundu).Skaitītājam jāiztur pārslodzes strāvas (kas pienāk, piemēram, no kondensatora izlādes vai no elektriskā tīkla ar tiristora vadību) ar maksimālo vērtību, kas ir 50 reizes lielāka par maksimālo strāvu (līdz pat 7000 A), kā arī strāvas vērtību, kas 1 ms laikā ir 25 reizes lielāka par maksimālo strāvu (vai 3500 A).Testa noslēgumā kļūdu izmaiņas nedrīkst pārsniegt 1,5 % pie nominālās strāvas un jaudas koeficienta 1.5.5. Kļūdu izmaiņas, ko izraisa pašsasilums.Skaitītājs vispirms vismaz vienu stundu tiek pieslēgts, un strāvu ķēdēs nav strāvas; tad strāvas ķēdes noslogo ar maksimālo strāvu. Skaitītāja kļūdas mēra uzreiz pēc tam, kad ir ieslēgta maksimālā strāva; šos mērījumus atkārto pietiekami īsos laika sprīžos, lai varētu pareizi uzņemt kļūdas izmaiņu līkni kā laika funkciju.Testu veic vismaz vienu stundu un katrā ziņā tik ilgi, kamēr 20 minūšu laikā reģistrētās izmaiņas nepārsniedz 0,2 %.Kļūdas izmaiņas, ko izraisa pašsasilums un ko mēra atbilstīgi iepriekš teiktajam, nedrīkst pārsniegt 1 % pie jaudas koeficienta 1 un 1,5 % pie jaudas koeficienta 0,5.5.6. Tukšgaita.Punktā 5.2. paredzētos apstākļos, kad skaitītāja strāvas ķēdes ir pārtrauktas, rotors nedrīkst darboties tukšgaitā pie jebkādas sprieguma vērtības robežās no 80 % līdz 110 % no nominālā sprieguma: rotors var mazliet pagriezties, bet nekādā gadījumā nedrīkst veikt pilnu apgriezienu. Ja skaitītājam ir veltnīšu skaitīšanas mehānisms, tad šis noteikums ir spēkā tad, ja darbojas tikai viens veltnītis.5.7. Palaišana.Punktā 5.2. paredzētajos apstākļos, ja strāva, kas vienāda ar 0,5 % no nominālās strāvas ar jaudas koeficientu 1, plūst caur skaitītāju, tad skaitītājs sāk darboties un turpina griezties. Ir jāpārbauda, vai rotors tiešām veic pilnu apgriezienu. Ja skaitītājam ir veltnīšu skaitīšanas mehānisms, tad šis noteikums attiecināms tikai uz vienu vai diviem veltnīšiem, kas darbojas.5.8. Skaitīšanas mehānisma saskaņošana ar skaitītāja nolasījuma konstanti.Attiecībai starp skaitītāja rotora apgriezienu skaitu un skaitīšanas mehānisma nolasījumu jābūt pareizai.5.9. Regulēšanas robežas.Skaitītājiem, kurus regulē saskaņā ar šiem noteikumiem, pieļaujami vismaz šādi regulēšanas intervāli:a) regulēšana pie pilnas slodzes:± 4 % izmaiņas attiecībā pret rotora apgriezienu skaitu pie strāvas, kas ir puse no maksimālās strāvas, pie nominālā sprieguma, frekvences 50 Hz un jaudas koeficienta 1;b) regulēšana pie nelielas slodzes:± 4 % izmaiņas attiecībā pret rotora apgriezienu skaitu pie strāvas, kas ir 5 % no nominālās strāvas, pie frekvences 50 Hz, nominālā sprieguma un jaudas koeficienta 1;c) korekcijas fāzes nobīdes gadījumā (ja skaitītājam šāda regulēšana ir paredzēta):± 1 % izmaiņas attiecībā pret rotora apgriezienu skaitu pie jaudas koeficienta 0,5 (induktīvs), pie strāvas, kas ir puse no maksimālās strāvas, frekvences 50 Hz un nominālā sprieguma.IV NODAĻA — EEK PARAUGA APSTIPRINĀJUMSEEK parauga apstiprinājumu elektroenerģijas skaitītājiem piešķir atbilstīgi Direktīvas 71/316/EEK prasībām. Dažas no minētajām prasībām ir uzskaitītas arī šajā nodaļā.6. EEK PARAUGA APSTIPRINĀJUMS.6.1. EEK parauga apstiprināšanas procedūra.6.1.1. Tehniskie dokumenti.Lūgumam pēc EEK parauga apstiprinājuma pievieno šādus dokumentus:- skaitītāja kopskata zīmējumu un, ja iespējams, arī fotogrāfiju,- sīku aprakstu par skaitītāja un tā galveno sastāvdaļu uzbūvi (tostarp arī jebkādas modifikācijas),- šādu komponentu rasējumus (tostarp arī jebkādas variācijas):pamatplātne, rokturi un piestiprinājuma vietas,skaitītāja vāks,spaiļu plāksne un pārsegs,piedziņas elements, tinumi un gaisa atstarpe,bremzes iekārta un regulēšanas metode,skaitīšanas mehānisms,rotors,rotora augšējais un apakšējais gultnis,temperatūru kompensētājas ierīces,pārslodzes kompensētājas ierīces,iestatīšanas ierīce induktīvai slodzei,iestatīšanas ierīce mazai slodzei,palīgķēdes,datu plāksnīte,- iekšējo un ārējo slēgumu shēmas (ieskaitot palīgķēdes), kurā norādīta fāžu secība,- visu sprieguma un strāvas ķēžu tabulas, t.i., vijumu skaits, vadu izmēri, izolācija,- skaitītāja konstanšu un griezes momentu tabulas visām sprieguma un strāvas vērtībām,- aprakstu par vietām, kur paredzēts norādīt atzīmes un likt zīmogus pēc EEK sākotnējās pārbaudes, ieskaitot attiecīgus zīmējumus.6.1.2. Skaitītāju iesniegšana EEK parauga apstiprinājumam.Lūdzot EEK parauga apstiprinājumu, lūgumam pievieno trīs attiecīgā modeļa skaitītājus (skat. 1.9.b punktu).Kompetentā iestāde var lūgt uzrādīt vēl papildu skaitītājus, ja:- pieteikums iesniegts ne tikai attiecībā uz pirmajā daļā minētajiem trim skaitītājiem, bet arī uz vienu vai vairākām tā modifikācijām (atšķiras korpusa materiāls, vairāklikmju tarifu ierīces, tālvadības nolasīšana, atpakaļgaitas bloķētājas ierīces u.tml.), kuras tomēr var uzskatīt par tā paša modeļa skaitītājiem, jo īpaši ja ir atšķirīgs spaiļu izvietojums,- pieteikumā lūgts pagarināt jau iepriekš piešķirtu parauga apstiprinājumu.6.2. Vērtēšana pirms EEK parauga apstiprinājuma piešķiršanas.Iesniegtajiem skaitītājiem jāatbilst tehniskajām prasībām, kas minētas 2., 3. un 4. punktā, kā arī metroloģiskajām prasībām, kas minētas 5. punktā.Tomēr, lai ņemtu vērā kalibrēšanas metožu iespējamās kļūdas, zīmējot I un II tabulai atbilstošās līknes, abscisas asi var pārvietot par vērtību, kas visām līknēm nepārsniedz 1 %.6.3. Mērījumi, kas jāveic EEK parauga apstiprinājuma iegūšanai.Veicot testus attiecībā uz 5. punkta metroloģiskajām prasībām, mērījumus ņem vismaz šādos punktos:- visiem vienfāzes skaitītājiem un trīsfāzu skaitītājiem ar simetriskām slodzēm pie jaudas koeficienta 1:5 %, 10 %, 20 %, 50 % un 100 % no Ib un katru Ib veselo daudzkārtni līdz Imax;- visiem vienfāzes skaitītājiem un trīsfāzu skaitītājiem ar simetriskām slodzēm pie jaudas koeficienta 0,5 (induktīvs):10 %, 20 %, 50 % un 100 % no Ib un katru Ib veselo daudzkārtni līdz Imax;- trīsfāzu skaitītājiem ar vienfāzes slodzi:20 %, 50 % un 100 % no Ib, 50 % Imax un Imax ar jaudas koeficientu 1 un Ib ar jaudas koeficientu 0,5 (induktīvs).Testus veic secīgi visās fāzēs.Ietekmes lielumu iedarbību vērtē vismaz šādos punktos:- vides temperatūras ietekme0,1 Ib, Ib un Imax (jaudas koeficients 1),0,2 Ib, Ib un Imax (jaudas koeficients 0,5, induktīvs);- novietojuma, sprieguma, frekvences, līknes formas, ārējās magnētiskās indukcijas, palīgierīču magnētisko lauku ietekme un katra skaitīšanas mehānisma mehāniskā slodze IV tabulā minētos punktos un apstākļos;- fāžu inversijas ietekme (trīsfāzu skaitītājos)0,5 Ib, Ib un Imax ar simetrisku slodzi un jaudas koeficientu 1,un 0,5 Ib ar vienfāzes slodzi un jaudas koeficientu 1 (šo pēdējo minēto testu atkārto katrai fāzei).Turklāt veic arī šādus testus:- īslaicīgas pārslodzes, pašsasiluma un palaišanas testus, kā arī korekciju robežas pārbauda saskaņā ar 5.4., 5.5., 5.7. un 5.9. punktu;- tukšgaitas testu pie 80 %, 100 % un 110 % no nominālā sprieguma;- skaitīšanas mehānismu pārbauda 5.8. punktā norādītos apstākļos. Testa ilgumam jābūt pietiekamam, lai nolasījuma precizitāte būtu ± 0,2 % robežās.6.4. EEK parauga apstiprinājuma sertifikāts.EEK parauga apstiprinājuma sertifikātam pievieno aprakstus, rasējumus un shēmas, kas vajadzīgas modeļa noteikšanai un tā darbības skaidrošanai.V NODAĻA — EEK SĀKOTNĒJĀ PĀRBAUDEEEK sākotnējo pārbaudi attiecībā uz elektroenerģijas skaitītājiem veic atbilstīgi Direktīvas 71/316/EEK prasībām. Bez minētajām prasībām, piemēro vēl arī šādus papildu noteikumus:7. EEK SĀKOTNĒJĀ PĀRBAUDE.Elektroenerģijas skaitītāju sākotnējā pārbaude sastāv no pieņemšanas testa un no vērtējuma, vai skaitītājs atbilst apstiprinātajam paraugam.7.1. Pieņemšanas testi.Skaitītājiem, kuri izturējuši pieņemšanas testus, tiek garantēta 7.1.1. punktā minētiem aspektiem atbilstoša kvalitāte.7.1.1. Pieņemšanas testu process.1) – Izolācijas izturības tests;2) – Mehānisko īpašību pārbaude, skaitītāja vākam esot aizvērtam;3) – Tests, skaitītājam darbojoties tukšgaitā;4) – Palaišanas tests;(5-10) – Precizitātes testi;11) – Konstantes pārbaude.Testus ieteicams veikt iepriekšminētajā secībā atbilstīgi 7.1.2. un 7.1.3. punktam.7.1.2. Pieņemšanas testu nosacījumi.Pārbauda katru skaitītāju. Pārbaudes laikā skaitītāja vākam jābūt aizvērtam, izņemot dažu mehānisko īpašību pārbaudi, kā arī, ja vajadzīgs, skaitīšanas mehānisma pārbaudi.Tomēr tad, ja sākotnējo pārbaudi veic ražotāja darbnīcā, testus var veikt, vāku noņemot, ja vien iepriekš secināts, ka tam nav praktiski nekādas ietekmes uz skaitītāja darbību. Taču, pārbaudot izolācijas īpašības, vākam vienmēr jābūt aizvērtam. Pēc tam, kad veiksmīgi pabeigts izolācijas izturības tests, pirms tālāko testu veikšanas skaitītājam jādarbojas vismaz pusstundu ar nominālo spriegumu, strāvas stiprumam esot aptuveni 0,1 Ib un jaudas koeficientam esot 1. Tādējādi jau iepriekš tiek sasildīta sprieguma ķēde un tiek pārbaudīts, vai rotors griežas brīvi.3. līdz 11. testu veic apstākļos, kādi aprakstīti III vai V tabulā.V TABULAIetekmes lielums | Nominālā vērtība | Pielaide (±) |Vides temperatūra | 23 °C | 2 °C |Stāvoklis | Vertikāls | 1° |Spriegums | Nominālais spriegums | 1,5 % |Frekvence | 50 Hz | 0,5 % |Sprieguma un strāvas līknes forma | Sinusoidāla | Kropļojumu koeficients nepārsniedz 5 % |Ārējā magnētiskā indukcija pie frekvences 50 Hz | Nav | Indukcija, kas nerada izmaiņas, kas ir lielākas par ± 3 % pie 0,1 Ib un jaudas koeficienta 1 |Trīsfāzu skaitītājiem arī: |Fāžu secība | Tiešā secība | |Fāžu slodze | Simetriska | Kā 5.2.e punktā, aizstājot 1 % ar 1,5 % |7.1.3. Pieņemšanas testu process.7.1.3.1. Izolācijas izturības tests (tests Nr. 1).Veicot maiņsprieguma testu, pieslēdz maiņspriegumu ar frekvenci 50 Hz un efektīvo vērtību 2 kV uz vienu minūti starp visām savstarpēji savienotām spailēm un metāla plātni, uz kura skaitītājs ir novietots. Testa laikā tās palīgķēdes, kuru nominālais spriegums ir 40 V vai mazāks, savieno ar metāla plātni.Šo testu attiecībā uz katru iekārtu veic ražotājs pats uz savu atbildību. Kontroli veic attiecīgais metroloģijas dienests.7.1.3.2. Pārbaudes, ko veic ar aizvērtu vāku (tests Nr. 2):- vai korpuss un spailes plāksne ir labā vispārējā stāvoklī,- vai skalas stāvoklis ir pareizs,- vai skaitītājam ir vajadzīgie apzīmējumi.7.1.3.3. Tukšgaita (tests Nr. 3).Attiecīgajam metroloģijas dienestam tiek dota iespēja izvēlēties starp šādiem diviem testiem:- ja skaitītājam pieslēdz elektrību ar nominālo spriegumu, jaudas koeficientu 1 un strāvu 0,001 Ib, rotors nedrīkst veikt pilnu apgriezienu,- tests atbilstīgi 5.6. punktam.7.1.3.4. Palaišana (tests Nr. 4).Ja tukšgaitu testē atbilstīgi 7.1.3.3. punkta pirmajai daļai, tad palaišanas tests ir šāds:ja skaitītājam pieslēdz nominālo spriegumu ar jaudas koeficientu 1, strāvai esot 0,006 Ib, rotoram jāsāk griezties un jāveic vairāk nekā viens apgrieziens.Ja tukšgaitu testē atbilstīgi 7.1.3.3. punkta otrajai daļai, tad palaišanas testu veic atbilstīgi 5.7. punktam.Piezīme:Testus Nr. 3 un 4 attiecībā uz trīsfāzu skaitītājiem veic, slogojot visas fāzes.7.1.3.5. Precizitātes testi (testi Nr. 5 — 10).Precizitātes testus veic ar VI tabulā norādītajām strāvas vērtībām un jaudas koeficientiem. Nav jāgaida, kamēr tinumi sasniedz siltumlīdzsvaru. Tā kā apstākļi, kādos veic šos testus, parasti nav tie nominālie apstākļi, kādus izmanto parauga apstiprinājuma laikā, tad I un II tabulas vietā izmanto VI tabulas vērtības, kurām ir plašāks diapazons.VI TABULATesta Nr. | Strāvas stiprums | Jaudas koeficients | Skaitītāji | Trīsfāzu skaitītāju slodze | Maksimālās pieļaujamās kļūdas (±) |5 | 0,05 Ib | 1 | Vienfāzes un trīsfāzu | Simetriska | 3,0 % |6 | Ib | 1 | Vienfāzes un trīsfāzu | Simetriska | 2,5 % |7 | Ib | 0,5 induktīvs | Vienfāzes un trīsfāzu | Simetriska | 2,5 % |8 un 9 | Ib | 1 | Trīsfāzu | 1 fāze noslogota (1 tests abās fāzēs) | 3,5 % |10 | Imax | 1 | Vienfāzes un trīsfāzu | Simetriska | 2,5 % |Piezīme:Vairāktarifu skaitītājiem testu Nr. 5 atkārto katram rādījumam, kurš atbilst savam tarifam. Tarifus pārslēdzēju elektromagnētu pieslēdz atbilstīgi slēgumu shēmas norādēm.Pieļaujamās kļūdas robežas nevar regulāri izmantot vienā virzienā.7.1.3.6. Pārbaude, vai skaitīšanas mehānisms ir saskaņots ar skaitītāja konstanti (tests Nr. 11).Pārbauda, vai attiecība starp skaitītāja rotora apgriezienu skaitu un skaitīšanas mehānisma rādījumiem ir pareiza.7.1.3.7. Mērījumu neprecizitāte.Mērinstrumentiem un citiem aparātiem, kurus izmanto testos Nr. 5 un 10, kā arī vajadzības gadījumā testā Nr. 11, ir tādas īpašības, ka mērījumu kļūdas relatīvais lielums nepārsniedz:- ± 0,4 % ar jaudas koeficientu 1,- ± 0,6 % ar jaudas koeficientu 0,5 (induktīvs).7.2. Vērtējums par atbilstību apstiprinātajam paraugam.7.2.1. Procedūra, kādā vērtē par atbilstību apstiprinātajam paraugam.Lai noteiktu, vai izgatavotu un sākotnējām pārbaudēm iesniegtu skaitītāju metroloģiskās īpašības atbilst šīs direktīvas prasībām, ar kompetentu metroloģijas iestāžu noteiktu periodiskumu var vērtēt skaitītāju atbilsmi apstiprinātajam paraugam, vērtējot trīs pēc pieņemšanas testa pēc gadījuma principa atlasītus skaitītājus.Vērtēšanas laikā veic vienu vai vairākus testus, kas minēti šajā direktīvā (pielikuma 3. un 5. punkts), jo īpaši tos testus, kuros nosaka ietekmes lielumu iedarbību.Testus veic nominālos apstākļos, kas aprakstīti 5.2. punktā, un mērījumu punktos, kas minēti 6.3. punktā.Vāku atverot, var pārbaudīt arī šādus parametrus:- virsmas aizsardzības kvalitāti, piem., krāsas kvalitāti,- pārnesuma skaitli,- skaitīšanas mehānisma sazobi,- lodējumu un/vai metinājumu kvalitāti,- skrūvju pievilkumu,- tīrību no vīlēšanas metāla skaidām un metāla putekļiem,- regulēšanas robežas (vizuālā pārbaude).Piezīme:Ja skaitītājus pēc apstiprinātā parauga ražo masveidā, tad būtu vēlams, ka biežums, kādā vērtē atbilstību apstiprinātajam paraugam, ir proporcionāls ražošanas apjomam. Tāpat vērtēšanu veic katru reizi, kad pieņemšanas vai citos testos tiek atklāti šķietami sistemātiski defekti.7.3. EEK pārbaudes zīmes un zīmogi.Skaitītājus, kuri izturējuši sākotnējās pārbaudes testus, zīmogo ar EEK sākotnējās pārbaudes zīmogu.Zīmogā ir EEK sākotnējās pārbaudes zīmes, kas piestiprinātas tā, lai nebūtu iespējams piekļūt skaitītāja iekšējām daļām, nesabojājot EEK sākotnējās pārbaudes zīmogu.--------------------------------------------------


title: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/82/ES ( 2011. gada 25. oktobris ), ar ko veicina pārrobežu informācijas apmaiņu par ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem

text:
               5.11.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 288/1

         EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2011/82/ES
   (2011. gada 25. oktobris),
   ar ko veicina pārrobežu informācijas apmaiņu par ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 87. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),
   tā kā:

               (1)

               Uzlabot ceļu satiksmes drošību ir viens no galvenajiem Savienības transporta politikas mērķiem. Savienība turpina īstenot politiku ceļu satiksmes drošības uzlabošanai, kuras mērķis ir samazināt bojāgājušo un ievainoto skaitu uz ceļiem un materiālos zaudējumus. Šīs politikas svarīgs elements ir konsekventa sankciju piemērošana par Savienībā izdarītiem ceļu satiksmes noteikumu pārkāpumiem, kas būtiski apdraud ceļu satiksmes drošību.

               (2)

               Tomēr atbilstīgu procedūru trūkuma dēļ un neraugoties uz esošajām iespējām saskaņā ar Padomes Lēmumu 2008/615/TI (2008. gada 23. jūnijs) par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (2), un Padomes Lēmumu 2008/616/TI (2008. gada 23. jūnijs) par to, kā īstenot Lēmumu 2008/615/TI (3) ("Prīmes lēmumi"), sankcijas naudassodu veidā par dažiem ceļu satiksmes pārkāpumiem bieži vien netiek izpildītas, ja šie pārkāpumi izdarīti ar transportlīdzekli, kas reģistrēts citā dalībvalstī un nevis pārkāpuma izdarīšanas dalībvalstī. Šīs direktīvas mērķis ir nodrošināt, lai pat šādos gadījumos būtu nodrošināta ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumu izmeklēšanas efektivitāte.

               (3)

               Komisija 2010. gada 20. jūlija paziņojumā "Virzoties uz Eiropas ceļu satiksmes drošības telpu: satiksmes drošības politikas ievirzes 2011.–2020. gadam" uzsvēra, ka noteikumu piemērošana joprojām ir galvenais veids, kā panākt apstākļus, lai būtiski tiktu samazināts bojāgājušo un ievainoto skaits. Padome 2010. gada 2. decembra secinājumos arī aicināja apsvērt nepieciešamību dalībvalstīm vēl vairāk palielināt ceļu satiksmes noteikumu piemērošanu un, ja vajadzīgs, arī Savienības līmenī. Tā aicināja Komisiju vajadzības gadījumā izskatīt iespējas saskaņot satiksmes noteikumus Savienības līmenī. Tādēļ Komisijai būtu jāapsver nepieciešamība ierosināt turpmākus papildu pasākumus, lai atvieglotu sankciju pārrobežu piemērošanu par ceļu satiksmes noteikumu pārkāpumiem, jo īpaši saistībā ar smagiem ceļu satiksmes negadījumiem.

               (4)

               Būtu arī jāveicina kontroles pasākumu tuvināšana dalībvalstīs, un Komisijai tālab būtu jāapsver nepieciešamība izstrādāt vienotus standartus automātiskajām kontrolierīcēm, ko izmanto satiksmes drošības pārbaudēs.

               (5)

               Būtu jāveicina Savienības iedzīvotāju izpratne par ceļu satiksmes drošības noteikumiem, kas ir spēkā dažādās dalībvalstīs, un attiecībā uz šīs direktīvas īstenošanu, jo īpaši veicot piemērotus pasākumus, kuri nodrošina pietiekamu informāciju par ceļu satiksmes drošības noteikumu neievērošanas sekām, ceļojot dalībvalstī, kas nav reģistrācijas dalībvalsts.

               (6)

               Lai uzlabotu ceļu satiksmes drošību visā Savienībā un nodrošinātu vienādu attieksmi pret autovadītājiem neatkarīgi no tā, vai viņi ir vai nav attiecīgās valsts iedzīvotāji, sankciju piemērošana būtu jāatvieglo neatkarīgi no tā, kurā dalībvalstī ir reģistrēts transportlīdzeklis. Tālab būtu jāievieš sistēma pārrobežu informācijas apmaiņai par dažiem konstatētajiem ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem neatkarīgi no tā, vai saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem pārkāpums ir administratīva vai krimināltiesiska rakstura, piešķirot pārkāpuma izdarīšanas dalībvalstij piekļuvi reģistrācijas dalībvalsts transportlīdzekļu reģistrācijas datiem (TRD).

               (7)

               TRD efektīvāka pārrobežu apmaiņa, kam būtu jāpalīdz identificēt personas, kuras tur aizdomās par ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumu, var palielināt preventīvo iedarbību un veicināt to vadītāju piesardzīgāku uzvedību, kuri vada transportlīdzekļus, kas ir reģistrēti dalībvalstī, kas nav pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts, tādējādi novēršot cilvēku upurus ceļu satiksmes negadījumos.

               (8)

               Ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem, uz kuriem attiecas šī direktīva, dalībvalstīs netiek piemērots viendabīgs režīms. Dažas dalībvalstis saskaņā ar saviem tiesību aktiem šādus pārkāpumus kvalificē kā "administratīvus pārkāpumus", taču citas dalībvalstis tos kvalificē kā "kriminālpārkāpumus". Šī direktīva būtu jāpiemēro neatkarīgi no tā, kāda ir šo pārkāpumu kvalifikācija saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

               (9)

               Atbilstīgi Prīmes lēmumiem dalībvalstis piešķir cita citai tiesības piekļūt saviem TRD, lai uzlabotu informācijas apmaiņu un paātrinātu spēkā esošās procedūras. Noteikumi par tehniskajām specifikācijām un automatizētās datu apmaiņas pieejamību, kas izklāstīti Prīmes lēmumos, būtu pēc iespējas jāiekļauj šajā direktīvā.

               (10)

               Esošajām lietojumprogrammām vajadzētu nodrošināt datu apmaiņu saskaņā ar šo direktīvu, un tai vienlaikus būtu jāatvieglo dalībvalstu ziņojumu sniegšana Komisijai. Šādām programmām būtu jānodrošina konkrētu TRD ātra, droša un konfidenciāla apmaiņa starp dalībvalstīm. Būtu jāizmanto Eiropas Transportlīdzekļu un vadītāja apliecību informācijas sistēmas (Eucaris) lietojumprogrammas priekšrocības, kas ir obligāta dalībvalstīm saskaņā ar Prīmes lēmumiem attiecībā uz TRD. Komisijai būtu jāziņo par izvērtējumu, kā darbojas lietojumprogrammas, ko izmanto šīs direktīvas mērķiem.

               (11)

               Iepriekš minēto lietojumprogrammu darbības joma būtu jāattiecina tikai uz tiem procesiem, ko izmanto informācijas apmaiņā starp valstu kontaktpunktiem dalībvalstīs. Šādas programmas neattiecas uz procedūrām un automatizētiem procesiem, kuros ir jāizmanto informācija.

               (12)

               ES iekšējās drošības informācijas pārvaldības stratēģijas mērķis ir rast vienkāršākos, vieglāk konstatējamos un rentablākos risinājumus datu apmaiņai.

               (13)

               Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai sazināties ar transportlīdzekļa īpašnieku, turētāju vai citādi identificētu personu, ko tur aizdomās par ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpuma izdarīšanu, lai attiecīgo personu informētu par piemērojamajām procedūrām un juridiskajām sekām saskaņā ar pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts tiesību aktiem. To darot, dalībvalstij būtu jāapsver iespēja nosūtīt informāciju par ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem valodā, kas lietota reģistrācijas dokumentos, vai valodā, ko, visticamāk, saprot attiecīgā persona, lai nodrošinātu to, ka minētā persona skaidri saprot, kāda informācija tai tiek sniegta. Dalībvalstīm būtu jāpiemēro pienācīgas procedūras, lai nodrošinātu, ka tiek informēta tikai attiecīgā persona, nevis kāda cita persona. Šim nolūkam dalībvalstīs būtu jāizmanto sīki izstrādāti noteikumi, kas ir līdzīgi noteikumiem, kas pieņemti vajāšanai par šādiem pārkāpumiem, tostarp atbilstīgā gadījumā tādi līdzekļi kā ierakstīts sūtījums. Tas šai personai ļautu pienācīgi atbildēt uz informāciju, jo īpaši lūdzot papildu informāciju, nomaksājot naudassodu vai izmantojot savas tiesības uz aizstāvību, jo īpaši tad, ja notikusi identifikācijas kļūda. Uz turpmākajām procedūrām attiecas spēkā esošie juridiskie instrumenti, tostarp instrumenti par savstarpēju palīdzību un savstarpēju atzīšanu, piemēram Padomes Pamatlēmums 2005/214/TI (2005. gada 24. februāris) par savstarpējas atzīšanas principa piemērošanu attiecībā uz finansiālām sankcijām (4).

               (14)

               Dalībvalstīm būtu jāapsver iespēja nodrošināt līdzvērtīgu tulkojumu attiecībā uz informatīvo vēstuli, ko nosūta pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2010/64/ES (2010. gada 20. oktobris) par tiesībām uz mutisko un rakstisko tulkojumu kriminālprocesā (5).

               (15)

               Īstenojot satiksmes drošības politiku ar mērķi nodrošināt augstu aizsardzības līmeni visiem satiksmes dalībniekiem Savienībā un ņemot vērā atšķirīgos apstākļus Savienībā, dalībvalstīm ir jārīkojas, neskarot stingrākas politiskās nostādnes un tiesību aktus, lai tuvinātu ceļu satiksmes noteikumus un to piemērošanu dažādās dalībvalstīs. Komisijai ziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs direktīvas piemērošanu būtu jāizvērtē nepieciešamība izstrādāt kopējus standartus, lai Savienības līmenī izveidotu salīdzināmas metodes, praksi un minimālos standartus, ņemot vērā starptautisko sadarbību un spēkā esošos nolīgumus satiksmes drošības jomā, jo īpaši 1968. gada 8. novembra Vīnes konvenciju par ceļu satiksmi.

               (16)

               Komisijai ziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs direktīvas piemērošanu dalībvalstīs būtu jāizvērtē nepieciešamība izstrādāt dalībvalstīm vienotus uzraudzības procedūru kritērijus naudassodu nemaksāšanas gadījumos, ievērojot dalībvalstu tiesību aktus un procedūras. Šajā ziņojumā Komisijai būtu jāpievēršas tādiem jautājumiem kā procedūrām starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm, lai nosūtītu galīgo lēmumu par sankcijas un/vai naudassoda piemērošanu, kā arī lai atzītu un izpildītu galīgo lēmumu.

               (17)

               Gatavojoties šīs direktīvas pārskatīšanai, Komisijai būtu jāapspriežas ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, jo īpaši ar ceļu satiksmes drošības noteikumu piemērošanas un tiesībaizsardzības iestādēm vai struktūrām, negadījumos cietušo asociācijām un citām nevalstiskajām organizācijām, kas darbojas ceļu satiksmes drošības jomā.

               (18)

               Tiesībaizsardzības iestāžu ciešākai sadarbībai būtu jānotiek, ņemot vērā pamattiesības, jo īpaši tiesības uz privātās dzīves neaizskaramību un personas datu aizsardzību, ko garantē ar īpašiem datu aizsardzības noteikumiem, kuros īpaši ņem vērā specifiku, kāda piemīt pārrobežu piekļuvei datubāzēm tiešsaistē. Būtu jāpanāk, ka izveidojamās lietojumprogrammas ļauj veikt drošu informācijas apmaiņu un saglabā nosūtīto datu konfidencialitāti. Datus, kas savākti saskaņā ar šo direktīvu, nevajadzētu izmantot citiem mērķiem, kuri nav paredzēti šajā direktīvā. Dalībvalstīm būtu jāievēro šo datu izmantošanas un pagaidu glabāšanas nosacījumi.

               (19)

               Tā kā pārkāpēja identifikācijas dati ir personiska informācija, dalībvalstīm būtu jāveic vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti attiecīgie noteikumi Padomes Pamatlēmumā 2008/977/TI (2008. gada 27. novembris) par tādu personas datu aizsardzību, ko apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās (6). Neskarot procedūras prasību ievērošanu attiecībā uz iesaistītās dalībvalsts pārsūdzības un kompensācijas mehānismiem, paziņojot par pārkāpumu datu subjektam, tas būtu attiecīgi jāinformē par tiesībām uz piekļuvi datiem, tiesībām uz personas datu labošanu un dzēšanu, kā arī par likumā noteikto maksimālo datu glabāšanas laiku, un tam vajadzētu būt tiesībām pieprasīt, lai nekavējoties tiktu izlaboti visi neprecīzie personas dati vai dzēsti visi nelikumīgi reģistrētie dati.

               (20)

               Trešām valstīm vajadzētu būt iespējai piedalīties TRD apmaiņā, ja tās šajā saistībā ir noslēgušas nolīgumu ar Savienību. Šādā nolīgumā būtu jāietver vajadzīgie datu aizsardzības noteikumi.

               (21)

               Šajā direktīvā ir respektētas pamattiesības un ievēroti principi, kas jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, kā minēts Līguma par Eiropas Savienību 6. pantā.

               (22)

               Saskaņā ar 1. un 2. pantu 21. Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un neskarot minētā protokola 4. pantu, minētās dalībvalstis nepiedalās šīs direktīvas pieņemšanā, un šī direktīva tām nav saistoša un nav jāpiemēro.

               (23)

               Saskaņā ar 1. un 2. pantu 22. Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šīs direktīvas pieņemšanā, un Dānijai šī direktīva nav saistoša un nav jāpiemēro.

               (24)

               Lai panāktu, ka dalībvalstis apmainās ar informāciju, izmantojot savietojamus tehniskos līdzekļus, Komisija būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, lai ņemtu vērā attiecīgās izmaiņas Lēmumā 2008/615/TI un Lēmumā 2008/616/TI vai arī, ja to prasa Savienības tiesību akti, kas ir tieši saistīti ar I pielikuma atjaunināšanu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ar ekspertiem. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.

               (25)

               Saskaņā ar 34. punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (7) dalībvalstīm ir ieteikts gan pašu, gan arī Savienības vajadzībām sastādīt tabulas, kurās pēc iespējas labāk parādītu atbilstību starp šo direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, kā arī darīt tās zināmas atklātībai.

               (26)

               Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi, proti, nodrošināt augstu aizsardzības līmeni visiem ceļu satiksmes dalībniekiem Savienībā, veicinot pārrobežu informācijas apmaiņu par ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem, ja šie pārkāpumi izdarīti ar transportlīdzekli, kas reģistrēts citā dalībvalstī, kas nav pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka rīcības mēroga un iedarbības dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

               (27)

               Ir notikusi apspriešanās ar Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāju, kas ir pieņēmis atzinumu (8),

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.
   1. pants
   Mērķis
   Šīs direktīvas mērķis ir nodrošināt augstu aizsardzības līmeni visiem ceļu satiksmes dalībniekiem Savienībā, veicinot pārrobežu informācijas apmaiņu par ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem un tādējādi sankciju piemērošanu, ja minētie pārkāpumi izdarīti ar transportlīdzekli, kas reģistrēts citā dalībvalstī, kas nav pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts.
   2. pants
   Piemērošanas joma
   Šo direktīvu piemēro šādiem ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem:

               a)

               atļautā braukšanas ātruma pārsniegšana;

               b)

               drošības jostas nelietošana;

               c)

               luksofora aizliedzošā gaismas signāla neievērošana;

               d)

               transportlīdzekļa vadīšana alkohola reibumā;

               e)

               transportlīdzekļa vadīšana narkotisko vielu ietekmē;

               f)

               aizsargķiveres nelietošana;

               g)

               ceļa braucamās joslas neatļauta izmantošana;

               h)

               mobilā tālruņa vai citas sakaru ierīces neatļauta izmantošana, vadot transportlīdzekli.

         3. pants
   Definīcijas
   Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

               a)

               "transportlīdzeklis" ir jebkurš mehānisks transportlīdzeklis (tostarp motocikli), ko parasti izmanto cilvēku vai kravu pārvadāšanai pa autoceļiem;

               b)

               "pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts" ir dalībvalsts, kurā ir izdarīts pārkāpums;

               c)

               "reģistrācijas dalībvalsts" ir dalībvalsts, kurā ir reģistrēts transportlīdzeklis, ar ko ir izdarīts pārkāpums;

               d)

               "atļautā braukšanas ātruma pārsniegšana" ir tā ātruma ierobežojuma pārsniegšana, kurš atbilstoši ceļam un attiecīgā transportlīdzekļa veidam ir spēkā pārkāpuma izdarīšanas dalībvalstī;

               e)

               "drošības jostas nelietošana" nozīmē, ka netiek ievērota prasība lietot drošības jostu vai izmantot bērnu sēdeklīti saskaņā ar Padomes Direktīvu 91/671/EEK (1991. gada 16. decembris) par drošības jostu un bērnu ierobežotājsistēmu obligātu lietošanu transportlīdzekļos (9) vai pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts tiesību aktiem;

               f)

               "luksofora aizliedzošā gaismas signāla neievērošana" ir krustojuma šķērsošana pie ieslēgta luksofora sarkanā gaismas signāla vai kāda cita attiecīga kustību aizliedzoša signāla, kā definēts pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts tiesību aktos;

               g)

               "transportlīdzekļa vadīšana alkohola reibumā" ir transportlīdzekļa vadīšana, atrodoties alkohola reibumā, kā definēts pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts tiesību aktos;

               h)

               "transportlīdzekļa vadīšana narkotisko vielu ietekmē" ir transportlīdzekļa vadīšana, atrodoties narkotisko vai citu līdzīgas iedarbības vielu ietekmē, kā definēts pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts tiesību aktos;

               i)

               "aizsargķiveres nelietošana" ir aizsargķiveres nelietošana, kā definēts pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts tiesību aktos;

               j)

               "ceļa braucamās joslas neatļauta izmantošana" nozīmē, ka tiek neatļauti izmantota ceļa posma daļa, piemēram, josla ārkārtas gadījumiem, sabiedriskā transporta josla vai josla, kas sastrēguma vai ceļa remontdarbu dēļ uz laiku slēgta, kā definēts pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts tiesību aktos;

               k)

               "mobilā tālruņa vai citas sakaru ierīces neatļauta izmantošana, vadot transportlīdzekli" ir mobilā tālruņa vai citas sakaru ierīces neatļauta izmantošana vadot transportlīdzekli, kā definēts pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts tiesību aktos;

               l)

               "valsts kontaktpunkts" ir TRD apmaiņai norīkotā kompetentā iestāde;

               m)

               "automatizētā meklēšana" ir tiešsaistes piekļuves procedūra datu meklēšanai vienas, vairāku vai visu dalībvalstu vai iesaistīto valstu datubāzēs;

               n)

               "transportlīdzekļa turētājs" ir persona, uz kuras vārda transportlīdzeklis ir reģistrēts, kā definēts reģistrācijas dalībvalsts tiesību aktos.

         4. pants
   Procedūra informācijas apmaiņai starp dalībvalstīm
   1.   Lai izmeklētu 2. pantā minētos ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumus, dalībvalstis ļauj citu dalībvalstu valsts kontaktpunktiem, kā minēts šā panta 3. punktā, piekļūt šādiem valstu TRD ar tiesībām veikt automatizētu meklēšanu:

               a)

               datiem par transportlīdzekli; un

               b)

               datiem par transportlīdzekļa īpašnieku vai turētāju.

         Šā punkta a) un b) apakšpunktā minētie datu elementi, kas vajadzīgi meklēšanai, atbilst I pielikumam.
   2.   Jebkādu meklēšanu izejošo pieprasījumu veidā veic pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts norīkotais valsts kontaktpunkts, izmantojot pilnu reģistrācijas numuru.
   Minēto meklēšanu veic atbilstoši procedūrai, kas aprakstīta Lēmuma 2008/616/TI pielikuma 3. nodaļā, izņemot attiecībā uz Lēmuma 2008/616/TI pielikuma 3. nodaļas 1. punktu, kad piemēro šīs direktīvas I pielikumu.
   Saskaņā ar šo direktīvu pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts iegūtos datus izmanto, lai noskaidrotu, kurš ir personīgi atbildīgs par 2. un 3. pantā minētajiem ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem.
   3.   Katra dalībvalsts norīko valsts kontaktpunktu, lai varētu apmainīties ar 1. punktā minētajiem datiem. Valsts kontaktpunktu pilnvaras reglamentē attiecīgajā dalībvalstī spēkā esošie tiesību akti.
   4.   Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka informācijas apmaiņu veic, izmantojot savietojamus elektroniskus līdzekļus, neapmainoties ar datiem no citām datubāzēm. Dalībvalstis nodrošina to, ka šo informācijas apmaiņu veic rentabli un droši, un nodrošina nosūtīto datu drošību un aizsardzību, pēc iespējas izmantojot esošās lietojumprogrammas, piemēram, jo īpaši Lēmuma 2008/615/TI 12. panta mērķiem izstrādātās lietojumprogrammas, un šo lietojumprogrammu grozītās versijas saskaņā ar šīs direktīvas I pielikumu un Lēmuma 2008/616/TI pielikuma 3. nodaļas 2. un 3. punktu. Lietojumprogrammu grozītajām versijām jādarbojas gan tiešsaistes apmaiņas režīmā reālajā laikā, gan pakešapmaiņas režīmā, jo pēdējais režīms dod iespēju vienā ziņojumā apmainīties ar vairākiem pieprasījumiem.
   5.   Katra dalībvalsts sedz izmaksas, ko tai rada 4. punktā minēto lietojumprogrammu pārvaldīšana, izmantošana un uzturēšana.
   5. pants
   Informatīva vēstule par ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumu
   1.   Pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts pieņem lēmumu sākt vai nesākt turpmākas procedūras saistībā ar 2. pantā minētajiem ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem.
   Ja dalībvalsts nolemj sākt šādas procedūras, šī dalībvalsts atbilstīgi saviem valsts tiesību aktiem attiecīgi informē transportlīdzekļa īpašnieku, turētāju vai citādi identificētu personu, ko tur aizdomās par ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpuma izdarīšanu.
   Atbilstīgi valsts tiesību aktiem informē arī par šā pārkāpuma juridiskajām sekām pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts teritorijā saskaņā ar minētās dalībvalsts tiesību aktiem.
   2.   Nosūtot informatīvu vēstuli transportlīdzekļa īpašniekam, turētājam vai citādi identificētai personai, ko tur aizdomās par ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpuma izdarīšanu, pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts saskaņā ar saviem tiesību aktiem iekļauj tajā visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par 2. pantā minētā ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpuma būtību, pārkāpuma izdarīšanas vietu, datumu un laiku, pārkāpto valsts tiesību aktu nosaukumu un sankcijas, un, attiecīgos gadījumos, datus par mērierīci, kas izmantota pārkāpuma fiksēšanai. Šim nolūkam pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts var izmantot II pielikumā paredzēto veidni.
   3.   Ja pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts nolemj sākt turpmākas procedūras attiecībā uz 2. pantā minētajiem ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem, pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts, lai nodrošinātu pamattiesību ievērošanu, nosūta informatīvu vēstuli valodā, kas lietota reģistrācijas dokumentā, ja iespējams, vai vienā no reģistrācijas dalībvalsts oficiālajām valodām.
   6. pants
   Dalībvalstu ziņojumi Komisijai
   Dalībvalstis līdz 2014. gada 7. novembris nosūta Komisijai provizorisko ziņojumu. Līdz 2016. gada 6. maijs un pēc tam reizi divos gados tās Komisijai nosūta arī visaptverošu ziņojumu.
   Visaptverošajā ziņojumā norāda to automatizēto meklējumu skaitu, ko veikusi pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts un kas adresēti reģistrācijas dalībvalsts norīkotajam valsts kontaktpunktam, ņemot vērā tās teritorijā izdarītos pārkāpumus, kā arī pārkāpumu veidus, par kuriem pieprasījumi veikti, un neveiksmīgo pieprasījumu skaitu.
   Visaptverošajā ziņojumā norāda arī situācijas raksturojumu valsts līmenī attiecībā uz turpmākajiem pasākumiem, kas veikti saistībā ar ceļu satiksmes drošības pārkāpumiem, pamatojoties uz tādu pārkāpumu proporciju, par kuriem ir nosūtītas informatīvās vēstules.
   7. pants
   Datu aizsardzība
   1.   Personas datiem, ko apstrādā saskaņā ar šo direktīvu, piemēro datu aizsardzības noteikumus, kas izklāstīti Pamatlēmumā 2008/977/TI.
   2.   Katra dalībvalsts jo īpaši nodrošina, ka personas datus, ko apstrādā saskaņā ar šo direktīvu, noteiktā laikposmā labo, ja tie ir neprecīzi, vai dzēš vai liedz tiem pieeju, ja tie vairs nav vajadzīgi, saskaņā ar Pamatlēmuma 2008/977/TI 4. un 5. pantu, un ka tiek noteikts termiņš šādu datu glabāšanai saskaņā ar minētā pamatlēmuma 9. pantu.
   Dalībvalstis nodrošina, ka visus personas datus, ko apstrādā saskaņā ar šo direktīvu, izmanto vienīgi 1. pantā minētajam mērķim un ka datu subjektiem ir tādas pašas tiesības saņemt informāciju, tiesības uz piekļuvi, datu labošanu, dzēšanu un bloķēšanu, tiesības uz kompensāciju un tiesību aizsardzību kā tās, kas ir pieņemtas saskaņā ar valsts tiesību aktiem, īstenojot Pamatlēmuma 2008/977/TI attiecīgos noteikumus.
   Personas datiem, ko apstrādā saskaņā ar šo direktīvu, piemēro arī visus attiecīgos datu aizsardzības noteikumus, kas izklāstīti Prīmes lēmumos.
   3.   Attiecīgajām personām ir tiesības saņemt informāciju par to, kuri no reģistrācijas dalībvalstī glabātajiem personas datiem ir nosūtīti pārkāpuma izdarīšanas dalībvalstij, cita starpā par pieprasījuma datumu un pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts kompetento iestādi.
   8. pants
   Informācija satiksmes dalībniekiem Savienībā
   1.   Komisija savā tīmekļa vietnē visās Savienības iestāžu oficiālajās valodās dara pieejamu apkopojumu par noteikumiem, kas dalībvalstīs ir spēkā jomā, uz kuru attiecas šī direktīva. Dalībvalstis sniedz Komisijai informāciju par šiem noteikumiem.
   2.   Dalībvalstis nodrošina satiksmes dalībniekus ar vajadzīgo informāciju par to teritorijā piemērotajiem noteikumiem un šīs direktīvas īstenošanas noteikumiem, cita starpā izmantojot satiksmes drošības struktūras, nevalstiskas organizācijas, kas darbojas ceļu satiksmes drošības jomā, un automobilistu klubus.
   9. pants
   Deleģētie akti
   Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 10. pantu pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz I pielikuma atjaunināšanu tehnikas attīstības nolūkā, lai ņemtu vērā attiecīgās izmaiņas Lēmumā 2008/615/TI un Lēmumā 2008/616/TI vai arī, ja to prasa Savienības tiesību akti, kas ir tieši saistīti ar I pielikuma atjaunināšanu.
   10. pants
   Deleģēšanas īstenošana
   1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.
   2.   Pilnvaras pieņemt 9. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2011. gada 6. novembris. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta par tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.
   3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 9. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.
   4.   Tiklīdz tā pieņem deleģēto aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.
   5.   Deleģētais akts, kas pieņemts saskaņā ar 9. pantu, stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.
   11. pants
   Direktīvas pārskatīšana
   Līdz 2016. gada 7. novembris Komisija iesniedz pārskatu Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs direktīvas piemērošanu dalībvalstīs. Savā ziņojumā Komisija galvenokārt pievērš uzmanību šādiem jautājumiem un attiecīgajā gadījumā iesniedz priekšlikumus šo jautājumu risināšanai:

               —

               izvērtē, vai šīs direktīvas darbības joma būtu jāpapildina ar citiem ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem,

               —

               izvērtē šīs direktīvas efektivitāti, samazinot bojāgājušo skaitu uz Savienības ceļiem, jo īpaši, vai šīs direktīvas efektivitāti ietekmē tās teritoriālā piemērošanas joma,

               —

               izvērtē nepieciešamību izstrādāt vienotus standartus automātiskajām kontrolierīcēm un procedūrām. Šajā sakarībā Komisija tiek aicināta Savienības mērogā izstrādāt ceļu satiksmes drošības vadlīnijas kopējās transporta politikas kontekstā, lai tuvinātu ceļu satiksmes noteikumu piemērošanu dažādās dalībvalstīs, izmantojot salīdzināmas metodes un praksi. Šīs vadlīnijas var attiecināt vismaz uz ātruma ierobežojumu neievērošanu, transportlīdzekļa vadīšanu alkohola reibumā, drošības jostas nelietošanu un luksofora aizliedzošā gaismas signāla neievērošanu,

               —

               izvērtē nepieciešamību noteikt stingrāku sankciju piemērošanu par ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem un visos attiecīgajos ES politikas virzienos, tostarp kopējā transporta politikā, ierosināt izmantot vienotus kritērijus attiecībā uz uzraudzības procedūrām naudassoda nemaksāšanas gadījumos,

               —

               iespējas vajadzības gadījumā saskaņot ceļu satiksmes noteikumus,

               —

               izvērtē 4. panta 4. punktā minētās lietojumprogrammas, lai nodrošinātu šīs direktīvas pienācīgu īstenošanu, kā arī garantētu konkrētu TRD efektīvu, ātru, drošu un konfidenciālu apmaiņu.

         12. pants
   Transponēšana
   1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai līdz 2013. gada 7. novembris izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara Komisijai zināmu minēto noteikumu tekstu.
   Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarāmas šādas atsauces.
   2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.
   13. pants
   Stāšanās spēkā
   Šī direktīva stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   14. pants
   Adresāti
   Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm saskaņā ar Līgumiem.

      Strasbūrā, 2011. gada 25. oktobrī

            Eiropas Parlamenta vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. BUZEK

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. DOWGIELEWICZ

      (1)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. decembra nostāja (OV C 45 E, 23.2.2010., 149. lpp.) un Padomes 2011. gada 17. marta nostāja pirmajā lasījumā (OV C 136 E, 6.5.2011., 1. lpp.). Eiropas Parlamenta 2011. gada 6. jūlija nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2011. gada 29. septembra lēmums.

      (2)  OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp.

      (3)  OV L 210, 6.8.2008., 12. lpp.

      (4)  OV L 76, 22.3.2005., 16. lpp.

      (5)  OV L 280, 26.10.2010., 1. lpp.

      (6)  OV L 350, 30.12.2008., 60. lpp.

      (7)  OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.

      (8)  OV C 310, 5.12.2008., 9. lpp.

      (9)  OV L 373, 31.12.1991., 26. lpp.

      I PIELIKUMS

         AR MEKLĒJUMIEM SAISTĪTIE DATU ELEMENTI, KAS MINĒTI 4. PANTĀ

                  Pozīcija

                  M/O (1)

                  Piezīmes

                  Transportlīdzekļa dati

                  M

                  Reģistrācijas dalībvalsts

                  M

                  Reģistrācijas numurs

                  M

                  (A (2))

                  Informācija par pārkāpumu

                  M

                  Dalībvalsts, kurā izdarīts pārkāpums

                  M

                  Pārkāpuma izdarīšanas datums

                  M

                  Pārkāpuma izdarīšanas laiks

                  M

                  Meklējuma mērķis

                  M

                  Kods, kas atbilst 2. pantā minētajam pārkāpuma veidam

                              1

                              =

                              atļautā ātruma pārsniegšana

                              2

                              =

                              transportlīdzekļa vadīšana alkohola reibumā

                              3

                              =

                              drošības jostas nelietošana

                              4

                              =

                              sarkanā gaismas signāla neievērošana

                              5

                              =

                              ceļa braucamās joslas neatļauta izmantošana

                              10

                              =

                              transportlīdzekļa vadīšana narkotisko vielu ietekmē

                              11

                              =

                              aizsargķiveres nelietošana

                              12

                              =

                              mobilā tālruņa vai citas sakaru ierīces neatļauta izmantošana, vadot transportlīdzekli

         NORĀDĪTIE DATU ELEMENTI, KAS MINĒTI 4. PANTĀ

      I daļa   Transportlīdzekļu dati

                  Pozīcija

                  M/O (3)

                  Piezīmes

                  Reģistrācijas numurs

                  M

                  Šasijas numurs/TIN

                  M

                  Reģistrācijas valsts

                  M

                  Marka

                  M

                  (D.1 (4)) piem., Ford, Opel, Renault u. c.

                  Transportlīdzekļa modelis

                  M

                  (D.3) piem., Focus, Astra, Megane

                  ES kategorijas kods

                  M

                  (J) mopēdi, motocikli, vieglie automobiļi u. c.

      II daļa   Informācija par transportlīdzekļa turētāju vai īpašnieku

                  Pozīcija

                  M/O (5)

                  Piezīmes

                  Informācija par transportlīdzekļa turētājiem

                  (C.1 (6))
                  Šī informācija attiecas uz konkrētas reģistrācijas apliecības turētāju.

                  Reģistrācijas numura turētāja uzvārds (uzņēmuma nosaukums)

                  M

                  (C.1.1)
                  Atsevišķās ailēs ieraksta uzvārdu, papildapzīmējumus, uzrunas veidus u. tml.,
                  un
                  uzvārds ierakstāms drukātiem burtiem.

                  Vārds

                  M

                  (C.1.2)
                  Atsevišķās ailēs ieraksta vārdu(-us) un iniciāļus,
                  un
                  uzvārds ierakstāms drukātiem burtiem.

                  Adrese

                  M

                  (C.1.3)
                  Atsevišķās ailēs ieraksta ielas nosaukumu, mājas numuru un papildziņas, pasta indeksu, dzīvesvietu, dzīvesvietas valsti u. c.,
                  un
                  adrese ierakstāma drukātiem burtiem.

                  Dzimums

                  O

                  Vīrietis, sieviete

                  Dzimšanas datums

                  M

                  Juridiskā persona

                  M

                  Privātpersona, asociācija, uzņēmums, sabiedrība u.tml.

                  Dzimšanas vieta

                  O

                  ID numurs

                  O

                  Identifikācijas numurs, kas piešķirts konkrētai personai vai uzņēmumam.

                  Informācija par transportlīdzekļa īpašniekiem

                  (C.2) Šī informācija attiecas uz transportlīdzekļa īpašnieku.

                  Īpašnieka uzvārds (uzņēmuma nosaukums)

                  M

                  (C.2.1)

                  Vārds

                  M

                  (C.2.2)

                  Adrese

                  M

                  (C.2.3)

                  Dzimums

                  O

                  Vīrietis, sieviete

                  Dzimšanas datums

                  M

                  Juridiskā persona

                  M

                  Privātpersona, asociācija, uzņēmums, sabiedrība u. tml.

                  Dzimšanas vieta

                  O

                  ID numurs

                  O

                  Identifikācijas numurs, kas piešķirts konkrētai personai vai uzņēmumam.

                  Informāciju par īpašnieku/turētāju nesniedz saistībā ar lūžņos nodotiem un zagtiem transportlīdzekļiem, zagtām numura zīmēm vai veco marku transportlīdzekļu reģistrāciju. Tā vietā nosūta ziņojumu “Neizpaužama informācija”.

         (1)  M = obligāts (mandatory), ja pieejams valsts reģistrā; O = fakultatīvs (optional).

         (2)  Saskaņotā dokumenta saīsinājums, skatīt Padomes Direktīvu 1999/37/EK (1999. gada 29. aprīlis) par transportlīdzekļu reģistrācijas dokumentiem (OV L 138, 1.6.1999., 57. lpp.).

         (3)  M = obligāts (mandatory), ja pieejams valsts reģistrā; O = fakultatīvs (optional).

         (4)  Saskaņotā dokumenta saīsinājums, skatīt Direktīvu 1999/37/EK.

         (5)  M = obligāts (mandatory), ja pieejams valsts reģistrā; O = fakultatīvs (optional).

         (6)  Saskaņotā dokumenta saīsinājums, skatīt Direktīvu 1999/37/EK.

      II PIELIKUMS

         VEIDNE INFORMATĪVAJAI VĒSTULEI,

         kas minētas 5. pantā

      [Titullapa]

      KOMISIJAS DEKLARĀCIJA PAR JURIDISKO PAMATU

         "Komisija atzīmē, ka Padome un Eiropas Parlaments ir vienojušies par Komisijas ierosinātā juridiskā pamata maiņu, proti, par to, ka aizstāj LESD 91. panta 1. punkta c) apakšpunktu ar LESD 87. panta 2. punktu. Lai gan Komisija ir vienisprātis ar abiem likumdevējiem, ka ir svarīgi censties sasniegt ierosinātās direktīvas mērķus, lai uzlabotu ceļu satiksmes drošību, tomēr tā uzskata, ka no juridiskā un institucionālā viedokļa LESD 87. panta 2. punkts nav piemērots tiesiskais pamats, un tāpēc patur tiesības izmantot visus tās rīcībā esošos juridiskos līdzekļus."