Svarīgs juridisks paziņojums

|

31998L0083

Padomes Direktīva 98/83/EK (1998. gada 3. novembris) par dzeramā ūdens kvalitāti

Oficiālais Vēstnesis L 330 , 05/12/1998 Lpp. 0032 - 0054 CS.ES Nodaļa 15 Sējums 04 Lpp. 90  - 112 ET.ES Nodaļa 15 Sējums 04 Lpp. 90  - 112 HU.ES Nodaļa 15 Sējums 04 Lpp. 90  - 112 LT.ES Nodaļa 15 Sējums 04 Lpp. 90  - 112 LV.ES Nodaļa 15 Sējums 04 Lpp. 90  - 112 MT.ES Nodaļa 15 Sējums 04 Lpp. 90  - 112 PL.ES Nodaļa 15 Sējums 04 Lpp. 90  - 112 SK.ES Nodaļa 15 Sējums 04 Lpp. 90  - 112 SL.ES Nodaļa 15 Sējums 04 Lpp. 90  - 112

		Padomes Direktīva 98/83/EK(1998. gada 3. novembris)par dzeramā ūdens kvalitātiEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 130.s panta 1. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [2],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu [3],rīkojoties saskaņā ar 189.c pantā noteikto procedūru [4],(1) tā kā Padomes Direktīva 80/778/EEK (1980. gada 15. jūlijs) par dzeramā ūdens kvalitāti [5] jāpielāgo zinātnes un tehnikas attīstībai; tā kā pieredze, kas iegūta, piemērojot šo direktīvu, rāda, ka dalībvalstīm jāizveido pietiekami elastīgs un pārredzams normatīvais pamats, lai varētu izlabot neatbilstību standartiem; tā kā turklāt šī direktīva būtu jāpārskata, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, jo īpaši subsidiaritātes principu;(2) tā kā, ņemot vērā Līguma 3.b pantu, kas nosaka, ka Kopienas rīcība nedrīkst pārsniegt to, kas ir nepieciešama, lai sasniegtu Līgumā noteiktos mērķus, ir jāpārskata Direktīva 80/778/EEK, koncentrējoties uz atbilstību būtiskākiem kvalitātes un veselības kritērijiem, atļaujot dalībvalstīm pievienot citus kritērijus, ja tā tos uzskata par piemērotiem;(3) tā kā saskaņā ar subsidiaritātes principu Kopienas rīcībai jāatbalsta un jāpapildina dalībvalstu attiecīgo kompetento iestāžu rīcība;(4) tā kā saskaņā ar subsidiaritātes principu Eiropas reģionu dabas un sociāli ekonomisko atšķirību dēļ vairums lēmumu par kontroli, analīzi un pasākumiem, kas jāveic, lai izlabotu kļūdas, jāpieņem vietējā, reģionālā vai valsts līmenī, ciktāl atšķirības netraucē ieviest normatīvo pamatu, ko nosaka šī direktīva;(5) tā kā ir nepieciešami Kopienas standarti svarīgākajiem dzeramā ūdens un veselības profilakses parametriem, ja reiz ir jādefinē minimālie vides kvalitātes mērķi, kas sasniedzami saistībā ar citiem Kopienas pasākumiem, garantējot un veicinot dzeramā ūdens saimniecisku izmantošanu;(6) tā kā, ņemot vērā dzeramā ūdens kvalitātes nozīmi cilvēku veselībā, nepieciešams Kopienas līmenī pieņemt pamata kvalitātes standartus, kam dzeramajam ūdenim jāatbilst;(7) tā kā ir nepieciešams aptvert ūdeni, ko lieto pārtikas rūpniecībā, ja vien nav konstatējams, ka šāda ūdens izmantošana neietekmē gatavā produkta pilnvērtīgumu;(8) tā kā, lai dotu iespēju ūdens piegādes uzņēmumiem piemēroties dzeramā ūdens kvalitātes standartiem, jāpiemēro attiecīgi ūdens aizsardzības pasākumi, kas nodrošinātu, ka virszemes ūdeņi un gruntsūdeņi ir tīri; tā kā to pašu mērķi var sasniegt, piemērojot attiecīgus ūdens apstrādes pasākumus, kas jāpiemēro pirms ūdens piegādes;(9) tā kā Eiropas ūdens politikas vienotība prasa, lai pienācīgā laikā tiktu pieņemta pamatdirektīva attiecībā uz ūdeni;(10) tā kā no šīs direktīvas darbības jomas jāizslēdz dabīgie minerālūdeņi un ūdeņi, kas ir medikamenti, jo šiem ūdens veidiem ir noteikti īpaši noteikumi;(11) tā kā pasākumi ir nepieciešami attiecībā uz visiem parametriem, kas tieši attiecas uz veselību, un citiem parametriem, ja pasliktinājusies kvalitāte; tā kā turklāt šādi pasākumi rūpīgi jākoordinē, piemērojot Padomes Direktīvu 91/414/EEK (1991. gada 15. jūlijs) par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū [6] un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK (1998. gada 16. februāris) par biocīdo produktu laišanu tirgū [7];(12) tā kā jānosaka atsevišķas parametru vērtības vielām, kas ir būtiskas visā Kopienā, pietiekami stingrā līmenī, lai nodrošinātu, ka šīs direktīvas mērķis ir sasniedzams;(13) tā kā parametru vērtības ir balstītas uz pieejamiem zinātniskiem datiem un tiek ņemts vērā piesardzības princips; tā kā šīs vērtības ir izraudzītas, lai nodrošinātu, ka dzeramo ūdeni var droši lietot visu mūžu, un tādējādi nodrošinātu augsta līmeņa veselības aizsardzību;(14) tā kā jāpanāk līdzsvars, lai novērstu mikrobioloģisku vai ķīmisku risku; tā kā šim nolūkam, ņemot vērā parametru vērtību pārskatīšanu nākotnē, to parametru vērtību ieviešana, kas piemērojamas dzeramajam ūdenim, jābalsta uz sabiedrības veselības apsvērumiem un riska novērtēšanas metodi;(15) tā kā, lai arī pašlaik nepietiek pierādījumu, ar kuriem Kopienas līmenī pamatot parametru vērtības ķimikālijām, kas traucē endokrīnu darbību, ir nopietnas bažas attiecībā uz veselībai iespējami bīstamu vielu iespaidu uz cilvēku un dzīvo dabu;(16) tā kā jo īpaši standarti, kas minēti I pielikumā, kopumā ir pamatoti ar Pasaules veselības organizācijas noteiktajām "Dzeramā ūdens kvalitātes nostādnēm" un Komisijas Zinātniskās padomdevējas komitejas atzinumu par ķīmisko savienojumu toksicitātes un ekotoksicitātes izpēti;(17) tā kā dalībvalstīm jānosaka vērtības citiem papildu parametriem, kas nav iekļauti I pielikumā, ja tas ir nepieciešams, lai savā teritorijā aizsargātu cilvēku veselību;(18) tā kā dalībvalstis var noteikt vērtības citiem papildu parametriem, kas nav iekļauti I pielikumā, ja to uzskata par nepieciešamu nolūkā nodrošināt dzeramā ūdens ražošanas, izplatīšanas un inspicēšanas kvalitāti;(19) tā kā, ja dalībvalstis uzskata, ka nepieciešami stingrāki standarti nekā tie, kas noteikti I pielikuma A un B daļā, vai standarti papildu parametriem, kas nav iekļauti I pielikumā, bet ir nepieciešami veselības aizsardzībai, tām par šiem standartiem jāziņo Komisijai;(20) tā kā dalībvalstīm ir pienākums, ieviešot vai paturot spēkā stingrākus aizsardzības pasākumus, respektēt Līguma principus un noteikumus Tiesas interpretācijā;(21) tā kā atbilstībai parametru vērtībām jābūt tajā vietā, kur dzeramais ūdens kļūst pieejams attiecīgajam lietotājam;(22) tā kā dzeramā ūdens kvalitāti var ietekmēt vietējā sadales sistēma; tā kā turklāt ir atzīts, ka dalībvalstis nevar būt atbildīgas par vietējo sadales sistēmu un tās ekspluatāciju;(23) tā kā katrai dalībvalstij būtu jāievieš kontroles programmas, lai pārbaudītu, vai dzeramais ūdens atbilst šīs direktīvas prasībām; tā kā šādas kontroles programmas būtu atbilstošas vietējām vajadzībām un izpildītu šajā direktīvā izklāstītās obligātās monitoringa prasības;(24) tā kā metodēm, kuras izmanto, lai analizētu dzeramā ūdens kvalitāti, jābūt tādām, lai nodrošinātu, ka iegūtie rezultāti ir droši un salīdzināmi;(25) tā kā, ja nav ievēroti standarti, kas noteikti šajā direktīvā, attiecīgai dalībvalstij būtu jāizpēta iemesls un jānodrošina, ka iespējami drīz tiek veikta attiecīga korektīva rīcība, lai atjaunotu ūdens kvalitāti;(26) tā kā ir svarīgi novērst iespējas piesārņotam ūdenim apdraudēt cilvēku veselību; tā kā šāda ūdens piegāde jāaizliedz vai tā lietošana jāierobežo;(27) tā kā, ja nav ievērota atbilstība parametriem, kam ir indikatora funkcija, attiecīgajai dalībvalstij jāizsver, vai šī neatbilstība apdraud cilvēku veselību; tā kā tai cilvēku veselības aizsardzības vajadzībās jāveic korektīva rīcība, lai atjaunotu ūdens kvalitāti;(28) tā kā, ja nepieciešama šāda korektīva rīcība, lai atjaunotu dzeramā ūdens kvalitāti, saskaņā ar Līguma 130.r panta 2. punktu primārā ir rīcība, kas vēršas pret problēmas cēloņiem;(29) tā kā dalībvalstīm jābūt tiesīgām attiecīgos apstākļos piešķirt izņēmuma statusu šīs direktīvas kontekstā; tā kā turklāt ir nepieciešams nodibināt pienācīgu pamatu šādiem izņēmumiem, ar nosacījumu, ka tie nerada potenciālu cilvēku veselības apdraudējumu un ka dzeramā ūdens apgāde attiecīgā apgabalā nav iespējama nekādā citādā veidā;(30) tā kā dzeramā ūdens sagatavošanā vai izplatīšanā var ietilpt noteiktu vielu vai materiālu izmantošana, nepieciešami noteikumi, kas regulē to izmantošanu, lai izvairītos no iespējamas kaitīgas iedarbības uz cilvēka veselību;(31) tā kā zinātnes un tehnikas attīstība var radīt vajadzību tam ātri pielāgot tehniskās prasības, kas noteiktas II vai III pielikumā; tā kā turklāt, lai atvieglotu pasākumu piemērošanu, kas nepieciešami šim mērķim, jāparedz kārtība, kādā Komisija sadarbībā ar dalībvalstu pārstāvju izveidotas komitejas palīdzību var pieņemt šādus pielāgojumus;(32) tā kā patērētāji pietiekami un pienācīgi jāinformē par dzeramā ūdens kvalitāti, dalībvalstu piešķirtiem izņēmumiem un kompetento iestāžu veikto korektīvu rīcību; tā kā turklāt jāapsver gan tehniskās, gan statistiskās Komisijas vajadzības, kā arī personas tiesības iegūt pietiekamu informāciju attiecībā uz ūdens kvalitāti;(33) tā kā izņēmuma gadījumos attiecībā uz ģeogrāfiski noteiktu teritoriju var būt nepieciešams atļaut dalībvalstīm piemērot vairāk izstieptu grafiku, lai izpildītu noteiktus šīs direktīvas noteikumus;(34) tā kā šai direktīvai nevajadzētu ietekmēt dalībvalstu saistības attiecībā uz termiņu, kad tā jāievieš tiesību aktos, vai attiecībā uz piemērošanu, kā parādīts IV pielikumā,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsMērķis1. Šī direktīva attiecas uz dzeramā ūdens kvalitāti.2. Šīs direktīvas mērķis ir aizsargāt cilvēku veselību no jebkādas kaitīgas dzeramā ūdens piesārņojuma ietekmes, nodrošinot, ka tas ir pilnvērtīgs un tīrs.2. pantsDefinīcijasŠajā direktīvā:1. "dzeramais ūdens" nozīmē:a) ūdeni dabiskajā stāvoklī vai pēc apstrādes, kas domāts dzeršanai, ēdiena gatavošanai, pārtikas apstrādei vai citām mājas vajadzībām, neatkarīgi no tā izcelsmes un no tā, vai to piegādā pa ūdensvadu, cisternās, pudelēs vai kannās;b) ūdeni, ko izmanto pārtikas ražošanas uzņēmumos, lai izgatavotu, apstrādātu, konservētu vai realizētu produktus vai vielas, kas domātas lietošanai uzturā, ja vien kompetentās valsts iestādes nav pārliecinātas, ka ūdens kvalitāte nevar iespaidot pārtikas produkta pilnvērtīgumu tā galīgajā formā;2. "vietējās sadales sistēmas" nozīmē cauruļvadus, savienojumus un ietaises, kas ir ierīkotas starp ūdens krāniem, kurus parasti izmanto cilvēku vajadzībām, un sadales tīklu, bet tikai tad, ja par tām nav atbildīgs ūdens piegādātājs ūdens piegādātāja statusā saskaņā ar valsts tiesību aktiem.3. pantsAtbrīvojumi1. Šī direktīva neattiecas uz:a) dabīgiem minerālūdeņiem, ko par tādiem atzīst kompetentās valsts iestādes saskaņā ar Padomes Direktīvu 80/777/EEK (1980. gada 15. jūlijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz dabisko minerālūdeņu ieguvi un realizāciju [8];b) ūdeņiem, kas ir zāles Padomes Direktīvas 65/65/EEK (1965. gada 26. janvāris) par normatīvu vai administratīvu aktu tuvināšanu attiecībā uz patentētām zālēm [9] nozīmē.2. Dalībvalstis no šīs direktīvas noteikumiem var atbrīvot:a) ūdeni, kas paredzēts vienīgi tādiem mērķiem, par kuriem kompetentās iestādes ir pārliecinājušās, ka ūdens kvalitāte tieši vai netieši nekādi neiespaido attiecīgo patērētāju veselību;b) dzeramu ūdeni no atsevišķa piegādes objekta, kas piegādā vidēji mazāk par 10 m3 dienā vai apgādā mazāk par 50 personām, ja vien ūdens piegāde nav komerciāla vai sabiedriska darbība.3. Dalībvalstis, kas izmanto 2. punkta b) apakšpunktā minētos atbrīvojumus, nodrošina, ka attiecīgie iedzīvotāji ir informēti par to un par jebkuru darbību, ko var veikt, lai aizsargātu cilvēku veselību no kaitīgas ietekmes, kas rodas no dzeramā ūdens piesārņotības. Turklāt, ja acīmredzami ir iespējams cilvēku veselības apdraudējums, ko izraisa šāda ūdens kvalitāte, attiecīgajiem iedzīvotājiem par to jāsaņem piemērots padoms.4. pantsVispārīgi pienākumi1. Neierobežojot pienākumus, ko dalībvalstīm nosaka citi Kopienas noteikumi, tās pilda pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka dzeramais ūdens ir pilnvērtīgs un tīrs. Šīs direktīvas minimālo prasību izpildei dzeramais ūdens uzskatāms par pilnvērtīgu un tīru, ja:a) tajā nav nekādu mikroorganismu un parazītu un nekādu vielu, kas noteiktā skaitā vai koncentrācijā potenciāli var apdraudēt cilvēku veselību, unb) tas atbilst minimālajām prasībām, kas noteiktas I pielikuma A un B daļā;un ja saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem 5. līdz 8. un 10. punktā un saskaņā ar Līgumu dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka dzeramais ūdens atbilst šīs direktīvas prasībām.2. Dalībvalstis gādā par to, lai pasākumi, kas veikti, piemērojot šo direktīvu, nekādos apstākļos ne tieši, ne netieši nepieļautu dzeramā ūdens kvalitātes pasliktināšanos, ciktāl tas skar cilvēku veselības aizsardzību, nedz arī piesārņojuma palielināšanos ūdeņos, ko izmanto dzeramā ūdens ražošanai.5. pantsKvalitātes standarti1. Dalībvalstis nosaka vērtības I pielikumā noteiktajiem parametriem, kas piemērojami dzeramajam ūdenim.2. Vērtības, kas noteiktas saskaņā ar 1. punktu, nedrīkst būt mazāk stingras kā tās, kas noteiktas I pielikumā. Attiecībā uz parametriem, kas noteikti I pielikuma C daļā, vērtības nosaka tikai monitoringa vajadzībām un 8. pantā noteikto pienākumu izpildei.3. Dalībvalsts nosaka vērtības papildu parametriem, kas nav iekļauti I pielikumā, ja tas ir nepieciešams cilvēku veselības aizsardzībai valsts teritorijā vai tās daļā. Noteiktajai vērtībai vajadzētu atbilst vismaz 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteiktajām prasībām.6. pantsAtbilstības vieta1. Atbilstībai parametru vērtībām, kas noteiktas saskaņā ar 5. pantu, jābūt:a) ja ūdeni piegādā no sadales sistēmas — tajā vietā telpā vai iestādē, kurā tas pienāk pa krāniem, kas ir paredzēti lietošanai cilvēkiem;b) ja ūdens tiek piegādāts no cisternas — tajā vietā, kurā tas izplūst no cisternas;c) ja ūdens ir fasēts pudelēs vai kannās — tajā vietā iestādē, kur ūdeni iepilda pudelēs vai kannās;d) ja ūdeni izmanto pārtikas ražošanas uzņēmumā — tajā vietā iestādē, kur ūdens tiek izmantots.2. Gadījumos, kad uz ūdeni attiecas 1. punkta a) apakšpunkts, uzskatāms, ka dalībvalstis ir izpildījušas savus pienākumus saskaņā ar šo pantu, 4. pantu un 8. panta 2. punktu, ja var konstatēt, ka neatbilstību parametru vērtībām, kas noteiktas saskaņā ar 5. pantu, ir izraisījusi vietējā sadales sistēma vai tās ekspluatācija, izņemot telpas un iestādes, kur ūdens tiek piegādāts sabiedrībai, kā skolās, slimnīcās un restorānos.3. Ja piemērojams 2. punkts un ir risks, ka ūdens, uz kuru attiecas 1. punkta a) apakšpunkts, neatbilst parametru vērtībām, ka noteiktas saskaņā ar 5. pantu, dalībvalstis tomēr gādā par to, lai:a) tiktu veikti piemēroti pasākumi, lai samazinātu vai novērstu risku, ka var būt neatbilstība parametru vērtībām, piemēram, dod padomu īpašniekiem par iespējamu korektīvu rīcību, ko tie varētu veikt, un/vaitiktu veikti citi pasākumi, piemēram, attiecīgi apstrādes paņēmieni, lai mainītu ūdens veidu vai īpašības pirms tā piegādes, lai samazinātu vai novērstu risku, ka ūdens var neatbilst parametru vērtībām pēc piegādes;unb) attiecīgie patērētāji tiktu pienācīgi informēti un konsultēti par iespējamu papildu korektīvu rīcību, kas tiem jāveic.7. pantsMonitorings1. Dalībvalstis veic visus pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka tiek veikts regulārs dzeramā ūdens monitorings, lai pārbaudītu, vai patērētājam pieejamais ūdens atbilst šīs direktīvas prasībām, jo īpaši — saskaņā ar 5. pantu noteiktajām parametru vērtībām. Visu gadu jāņem paraugi, kas atspoguļo patērējamā ūdens kvalitāti. Turklāt dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka gadījumos, kad dzeramā ūdens sagatavošanā vai izplatīšanā ietilpst dezinfekcija, ir pārbaudīta dezinfekcijas efektivitāte un ka jebkāds piesārņojums ar dezinfekcijas blakusproduktiem paliek iespējami zemā līmenī, nemazinot dezinfekcijas nozīmi.2. Lai izpildītu 1. punktā minētās saistības, kompetentās iestādes izveido attiecīgas monitoringa programmas visam dzeramajam ūdenim. Šīm monitoringa programmām jāatbilst minimālajām prasībām, kas noteiktas II pielikumā.3. Vietas, kur ņem paraugus, nosaka kompetentās iestādes, un tām jāatbilst attiecīgajām II pielikumā noteiktajām prasībām.4. Šajā pantā noteiktā monitoringa vajadzībām var noteikt Kopienas nostādnes 12. pantā noteiktajā kārtība.5. a) Dalībvalstīm jāizpilda tehniskie noteikumi parametru analīzei, kā minēts III pielikumā.b) Metodes, kas nav minētas III pielikuma 1. daļā, var izmantot ar nosacījumu, ka var pierādīt, ka iegūtie rezultāti ir tikpat droši kā tie, kurus sniedz noteiktās metodes. Dalībvalstis, kuras izmanto alternatīvas metodes, piegādā Komisijai visu attiecīgo informāciju par šādām metodēm un to līdzvērtību.c) Parametriem, kuri minēti III pielikuma 2. un 3. daļā, var izmantot jebkuru analīzes metodi, ja vien tā atbilst tur noteiktajām prasībām.6. Dalībvalstis gādā par to, lai atsevišķos gadījumos papildus tiktu kontrolētas vielas un mikroorganismi, kam nav saskaņā ar 5. pantu noteiktās parametru vērtības, ja ir iemesls aizdomām, ka tās var būt tādā daudzumā vai skaitā, ka potenciāli apdraud cil vēku veselību.8. pantsKorektīva rīcība un lietošanas ierobežojumi1. Dalībvalstis nodrošina, ka katru neatbilstību parametru vērtībām, kas noteiktas saskaņā ar 5. pantu, tūlīt izmeklē, lai noteiktu tās iemeslu.2. Ja, neskatoties uz pasākumiem, kas veikti, lai izpildītu pienākumus, kas noteikti 4. panta 1. punktā, dzeramais ūdens neatbilst parametru vērtībām, kas noteiktas saskaņā ar 5. pantu un uz kurām attiecas 6. panta 2. punkts, attiecīgās dalībvalstis gādā, lai iespējami drīz tiktu veikta korektīvā rīcība, kas atjauno tā kvalitāti, un pirmām kārtām veic piespiedu izpildes darbības, cita starpā ņemot vērā, kādā mērā parametru vērtības ir pārsniegtas, un iespējamo cilvēku veselības apdraudējumu.3. Neatkarīgi no tā, vai ir radušās neatbilstības parametru vērtībām vai ne, dalībvalstis nodrošina, ka jebkura dzeramā ūdens, kas apdraud cilvēku veselībai, piegāde tiek aizliegta vai lietošana stingri ierobežota, vai veikta citāda rīcība, kas nepieciešama, lai aizsargātu cilvēku veselību. Šādos gadījumos patērētājus atbilstīgi informē un konsultē par to.4. Kompetentās iestādes vai citas attiecīgas struktūras nolemj, kāda rīcība saskaņā ar 3. punktu veicama, ņemot vērā risku cilvēku veselībai, ko var radīt dzeramā ūdens piegādes pārtraukums vai lietošanas ierobežojums.5. Dalībvalstis var noteikt nostādnes, kas palīdzētu kompetentajām iestādēm izpildīt pienākumus, kas minēti 4. punktā.6. Ja nav ievērotas parametru vērtības vai I pielikuma C daļā minētie tehniskie noteikumi, dalībvalstis lemj par to, vai neievērošana apdraud cilvēku veselībai. Tās veic korektīvu darbību, lai atjaunotu ūdens kvalitāti, ja tas ir nepieciešams, lai aizsargātu cilvēku veselību.7. Dalībvalstis nodrošina, ka korektīvas rīcības gadījumos patērētājiem par to paziņo, izņemot gadījumus, kad kompetentās iestādes uzskata neatbilstību parametru vērtībām par niecīgu.9. pantsIzņēmumi1. Dalībvalstis var pieļaut parametru vērtībām izņēmumus, kas minēti I pielikuma B daļā vai noteikti saskaņā ar 5. panta 3. punktu, līdz maksimālam apmēram, ko tās nosaka, ar nosacījumu, ka izņēmumi neapdraud cilvēku veselībai un dzeramo ūdeni attiecīgajā apgabalā nevar piegādāt nekādā citā veidā. Izņēmumus nosaka uz iespējami īsāku laiku un ne vairāk kā uz trīs gadu laikposmu, kura beigās tiek izveidots pārskats, lai noteiktu, vai ir gūti pietiekami panākumi. Ja dalībvalsts domā no jauna piešķirt izņēmuma statusu, tā Komisijai iesniedz pārskatu un sava lēmuma pamatojumu par jaunā izņēmuma statusa piešķiršanu. Šāds jauns izņēmums nedrīkst pārsniegt trīs gadu laikposmu.2. Izņēmuma apstākļos dalībvalsts var lūgt trešo izņēmuma statusu uz laikposmu, kas nepārsniedz trīs gadus. Komisija sniedz atzinumu par šādiem lūgumiem trīs mēnešu laikā.3. Izņēmumā, ko piešķir saskaņā ar 1. un 2. punktu, precizē šādus datus:a) izņēmuma pamatojumu;b) attiecīgo parametru, iepriekšējos attiecīgā monitoringa rezultātus un izņēmuma maksimālās pieļaujamās vērtībās;c) ģeogrāfisko apgabalu, katru dienu piegādātā ūdens daudzumu, attiecīgo iedzīvotāju skaitu un to, vai tas ietekmēs kādu būtisku pārtikas ražošanas uzņēmumu;d) atbilstošu monitoringa shēmu ar palielinātu monitoringa biežumu, ja tas ir nepieciešams;e) nepieciešamās korektīvās rīcības plāna kopsavilkumu, ieskaitot darbu grafiku un izmaksu tāmi, kā arī noteikumu par pārskatīšanu;f) vajadzīgo izņēmuma statusa ilgumu.4. Ja kompetentās iestādes neatbilstību parametru vērtībām uzskata par niecīgu un saskaņā ar 8. panta 2. punktu veiktā rīcība ir pietiekama, lai izlabotu problēmu 30 dienu laikā, 3. punkta prasības nav jāpiemēro.Tādā gadījumā kompetentās iestādes vai citas attiecīgās struktūras nosaka tikai maksimālās pieļaujamās attiecīgā parametra vērtības un laiku, kas dots, lai izlabotu problēmu.5. Izmantot 4. punktu vairs nevar, ja kopā vairāk nekā 30 dienas pēdējo 12 mēnešu laikā ir konstatēta neatbilstība kādai parametru vērtībai konkrētajā ūdens piegādes veidā.6. Dalībvalstis, kuras izmanto izņēmumus, kas minēti šinī pantā, nodrošina, ka iedzīvotāji, kurus skar šādi izņēmumi, ir pienācīgi informēti par attiecīgā izņēmuma veidu un par nosacījumiem, kas to reglamentē. Turklāt dalībvalstis vajadzības gadījumā nodrošina, ka īpaši tiek brīdinātas noteiktas iedzīvotāju grupas, kurām izņēmums var radīt īpašu apdraudējumu.Šie pienākumi neattiecas uz 4. punktā aprakstītajiem gadījumiem, ja kompetentās iestādes nenolemj citādi.7. Izņemot izņēmumus, kas piešķirti saskaņā ar 4. punktu, dalībvalstis divu mēnešu laikā informē Komisiju par katru izņēmumu attiecībā uz atsevišķiem ūdens piegādes objektiem, kas pārsniedz vidēji 1000 m3 dienā vai apgādā vairāk nekā 5000 cilvēku, ieskaitot 3. punktā minēto informāciju.8. Šis pants neattiecas uz dzeramo ūdeni, ko tirgo pudelēs vai kannās.10. pantsKvalitātes nodrošināšana attiecībā uz apstrādi, aprīkojumu un materiāliemDalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka nekādas vielas un materiāli jaunām iekārtām, kas izmantotas dzeramā ūdens sagatavošanā vai izplatīšanā, vai netīrumi, kas saistīti ar šādām vielām vai materiāliem jaunām iekārtām, nepaliek dzeramajā ūdenī tādā koncentrācijā, kas ir lielāka par to, kāda bijusi nepieciešama to lietošanai un tieši vai netieši nemazina cilvēku veselības aizsardzību, kas paredzēta šajā direktīvā; skaidrojošajam dokumentam un tehniskajiem rādītājiem saskaņā ar Padomes Direktīvas 89/106/EEK (1988. gada 21. decembris) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz būvizstrādājumiem [10] 3. pantu un 4. panta 1. punktu jāatbilst šīs direktīvas prasībām.11. pantsPielikumu pārskatīšana1. Vismaz reizi piecos gados Komisijas pārskata I pielikumu, ņemot vērā zinātnes un tehnikas attīstību, un vajadzības gadījumā iesaka priekšlikumus grozījumiem saskaņā ar Līguma 189.c pantā noteikto procedūru.2. Vismaz reizi piecos gados Komisija pielāgo II un III pielikumu zinātnes un tehnikas attīstībai. Šāda veida grozījumus vajadzības gadījumā pieņem saskaņā ar 12. pantā noteikto procedūru.12. pantsKomitoloģija1. Komisijai palīdz komiteja, kas sastāv no dalībvalstu pārstāvjiem un kuras priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis.2. Komisijas pārstāvis iesniedz komitejai veicamo pasākumu projektu. Komiteja sniedz atzinumu termiņā, kuru nosaka Komitejas priekšsēdētājs atkarībā no jautājuma steidzamības. Atzinumu sniedz ar balsu vairākumu, kas noteikts Līguma 148. panta 2. punktā gadījumiem, kad Padomei jāpieņem lēmums pēc Komisijas priekšlikuma. Pārstāvju balsis komitejā aprēķina minētajā pantā noteiktajā kārtībā. Priekšsēdētājs nebalso.3. Komisijas pieņem pasākumus, kas piemērojami nekavējoties. Tomēr, ja šādi pasākumi nesaskan ar Komitejas atzinumu, Komisija par to nekavējoties ziņo Padomei. Tādā gadījumā:a) Komisija atliek pieņemto pasākumu piemērošanu uz trim mēnešiem no paziņošanas dienas;b) Padome ar kvalificētu balsu vairākumu var pieņemt citu lēmumu termiņā, kas noteikts a) apakšpunktā.13. pantsInformēšana un ziņošana1. Dalībvalstis veic visus pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka patērētājiem tiek nodrošināta atbilstīga un precīza informācija par dzeramā ūdens kvalitāti.2. Neierobežojot Padomes Direktīvu 90/313/EEK (1990. gada 7. jūnijs) par brīvu piekļuvi vides informācijai [11], katra dalībvalsts sniedz ziņojumu reizi trijos gados par dzeramā ūdens kvalitāti nolūkā informēt patērētājus. Pirmais ziņojums jāiesniedz par 2002., 2003. un 2004. 1000 g m3 dienā vai apkalpo vairāk par 5000 personām, aptverot trīs kalendāros gadus, un to publicē vismaz viena kalendārā gada laikā pēc pārskata posma beigām.3. Dalībvalstis nosūta savus ziņojumus Komisijai divu mēnešu laikā pēc to publicēšanas.4. Ziņojumu formu un obligāti iekļaujamo informāciju ziņojumiem, kas minēti 2. punktā, nosaka, īpaši ņemot vērā 3. panta 2. punktu, 5. panta 2. un 3. punktu, 7. panta 2. punktu, 8. pantu, 9. panta 6. un 7. punktu un 15. panta 1. punktu, un vajadzības gadījumā groza saskaņā ar 12. pantā noteikto procedūru.5. Komisija izskata dalībvalstu ziņojumus un reizi trijos gados publicē kopsavilkuma ziņojumu par dzeramā ūdens kvalitāti Kopienā. Šo ziņojumu publicē deviņu mēnešu laikā pēc dalībvalstu ziņojumu saņemšanas.6. Dalībvalstis kopā ar pirmo ziņojumu par šo direktīvu, kas minēts 2. punktā, sniedz Komisijai ziņojumu par pasākumiem, ko tās ir veikušas vai plāno veikt, lai izpildītu savus pienākumus saskaņā ar 6. panta 3. punktu un I pielikuma B daļas 10. piezīmi. Komisija vajadzības gadījumā nosūta arī priekšlikumus par šā ziņojuma formātu saskaņā ar 12. pantā noteikto procedūru.14. pantsAtbilstības grafiksDalībvalstis veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu dzeramā ūdens kvalitātes atbilstību šai direktīvai piecu gadu laikā pēc tās stāšanās spēkā, neierobežojot I pielikuma B daļas 2., 4. un 10. piezīmi.15. pantsIzņēmuma apstākļi1. Dalībvalsts izņēmuma apstākļos drīkst par ģeogrāfiski noteiktiem apgabaliem iesniegt Komisijai īpašu lūgumu par laikposmu, kas pārsniedz 14. pantā noteikto. Papildu laikposms nepārsniedz trīs gadus, un tā beigās sastāda pārskatu, kuru nosūta Komisijai, kas, pamatojoties uz šo ziņojumu, drīkst atļaut otru papildu laikposmu līdz trim gadiem. Šis noteikums neattiecas uz dzeramo ūdeni, ko tirgo pudelēs vai kannās.2. Šādā lūgumā, norādot arī pamatojumu, min visas pieredzētās grūtības un iekļauj vismaz visu 9. panta 3. punktā minēto informāciju.3. Komisija izskata šo lūgumu saskaņā ar 12. pantā noteikto procedūru.4. Dalībvalstis, kuras izmanto šo pantu, nodrošina, ka iedzīvotāji, kurus skar šie lūgumi, tiek tūlīt pienācīgi informēti par lūguma rezultātu. Turklāt dalībvalstis vajadzības gadījumā nodrošina, ka tiek brīdinātas attiecīgas iedzīvotāju grupas, kurām lūgums var radīt īpašu apdraudējumu.16. pantsAtcelšana1. Ar šo tiek atcelta Direktīva 80/778/EEK, un atcēlums stājas spēkā piecus gadus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā. Saskaņā ar 2. punktu atcēlums neierobežo dalībvalstu pienākumu ievērot galīgos termiņus šīs direktīvas pārņemšanai savos tiesību aktos un piemērošanai saskaņā ar IV pielikumu.Norādes uz atcelto direktīvu uzskatāmas par norādēm uz šo direktīvu un lasāmas saskaņā ar V pielikumā doto korelācijas tabulu.2. Tiklīdz dalībvalstī stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas nepieciešami, lai izpildītu šo direktīvu, un tā veikusi visus pasākumus, kas paredzēti 14. pantā, uz dzeramā ūdens kvalitāti dalībvalstī attiecas šī direktīva, nevis Direktīva 80/778/EEK.17. pantsTransponēšana valsts tiesību aktos1. Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie noteikumi, kas vajadzīgi, lai izpildītu šo direktīvu divu gadu laikā pēc tās stāšanās spēkā. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.Kad dalībvalsts nosaka šos pasākumus, tajos iekļauj atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to publikācijai. Dalībvalstis nosaka metodes, kā izdarīt šādas atsauces.2. Dalībvalstis iepazīstina Komisiju ar galvenajām tiesību normām, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.18. pantsStāšanās spēkāŠī direktīva stājas spēkā 20. dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.19. pantsAdresātiŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 1998. gada 3. novembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsB. Prammer[1] OV C 131, 30.5.1995., 5. lpp. unOV C 213, 15.7.1997., 8. lpp.[2] OV C 82, 19.3.1996., 64. lpp.[3] OV C 100, 2.4.1996., 134. lpp.[4] Eiropas Parlamenta 1996. gada 12. decembra atzinums (OV C 20, 20.1.1997., 133. lpp.), Padomes 1997. gada 19. decembra kopējā nostāja (OV C 91, 26.3.1998., 1. lpp.) un Eiropas Parlamenta 1998. gada 13. maija lēmums (OV C 167, 1.6.1998., 92. lpp.).[5] OV L 229, 30.8.1980., 11. lpp. Direktīva, kurā jaunākie grozījumi ir izdarīti ar 1994. gada Pievienošanās aktu.[6] OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp. Direktīva, kurā jaunākie grozījumi ir izdarīti ar Komisijas Direktīvu 96/68/EK (OV L 277, 30.10.1996., 25. lpp.).[7] OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp.[8] OV L 229, 30.8.1980., 1. lpp. Direktīva, kurā jaunākie grozījumi ir izdarīti ar Direktīvu 96/70/EK (OV L 299, 23.11.1996., 26. lpp.).[9] OV 22 9.2.1965., 369. lpp. Direktīva, kurā jaunākie grozījumi ir izdarīti ar Direktīvu 93/39/EEK(OV L 214, 24.8.1993., 22. lpp.).[10] OV L 40, 11.2.1989., 12. lpp. Direktīva, kurā jaunākie grozījumi ir izdarīti ar Direktīvu 93/68/EK(OV L 220, 30.8.1993., 1. lpp.).[11] OV L 158, 23.6.1990., 56. lpp.--------------------------------------------------I PIELIKUMSPARAMETRI UN PARAMETRU VĒRTĪBASA DAĻAMikrobioloģiskie parametriParametrs | Parametra vērtība (skaits/100 ml) |Escherichia coli (E. coli) | 0 |Enterokoki | 0 |Turpmākais attiecas uz ūdeni, ko tirgo pudelēs vai kannās:Parametrs | Parametra vērtība |Escherichia coli (E. coli) | 0/250 ml |Enterokoki | 0/250 ml |Pseudomonas aeruginosa | 0/250 ml |koloniju skaits 22 °C | 100/ml |koloniju skaits 37 °C | 20/ml |B DAĻAĶīmiskie parametriParametrs | Parametra vērtība | Vienība | Piezīmes |Akrilamīds | 0,10 | μg/l | 1. piezīme |Antimons | 5,0 | μg/l | |Arsēns | 10 | μg/l | |Benzols | 1,0 | μg/l | |Benzo(a)pirēns | 0,010 | μg/l | |Bors | 1,0 | mg/l | |Broms | 10 | μg/l | 2. piezīme |Kadmijs | 5,0 | μg/l | |Hroms | 50 | μg/l | |Varš | 2,0 | mg/l | 3 piezīme. |Cianīds | 50 | μg/l | |1,2-dihloretāns | 3,0 | μg/l | |Epihlorhidrīns | 0,10 | μg/l | 1 piezīme. |Fluorīds | 1,5 | mg/l | |Svins | 10 | μg/l | 3. un 4. piezīme |Dzīvsudrabs | 1,0 | μg/l | |Niķelis | 20 | μg/l | 3. piezīme |Nitrāts | 50 | mg/l | 5 piezīme. |Nitrīts | 0,50 | mg/l | 5. piezīme |Pesticīdi | 0,10 | μg/l | 6. un 7. piezīme |Pesticīdi — kopā | 0,50 | μg/l | 6. un 8. piezīme |Policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži | 0,10 | μg/l | Noteiktu sastāvdaļu koncentrāciju summa; 9. piezīme |Selēns | 10 | μg/l | |Tetrahloretēns un trihloretēns | 10 | μg/l | Noteiktu parametru koncentrāciju summa |(Tri)halogenētie metāni — kopā | 100 | μg/l | Noteiktu sastāvdaļu koncentrāciju summa 10. piezīme |Vinilhlorīds | 0,50 | μg/l | 1. piezīme |1. piezīme.Parametra vērtība attiecas uz monomēra atlikuma koncentrāciju ūdenī, kas aprēķināta saskaņā ar maksimālo izdalīšanos no attiecīgā polimēra saskarē ar ūdeni.2. piezīme.Ja iespējams, neietekmējot negatīvi dezinfekcijas funkciju, dalībvalstīm jācenšas panākt mazāku vērtību.Attiecībā uz 6. panta 1. punkta a), b) un d) apakšpunktā minēto ūdeni atbilstība vērtībai ir jāpanāk vismaz 10 kalendāra gadus pēc direktīvas stāšanās spēkā. Parametra vērtība bromātam, sākot no pieciem gadiem pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā līdz 10 gadiem pēc tās stāšanās spēkā, ir 25 μg/l.3. piezīme.Vērtību piemēro dzeramā ūdens paraugam, kas iegūts ar atbilstīgu parauga ņemšanas metodi [1] no krāna un ņemts tā, lai tas būtu reprezentatīvs attiecībā uz patērētāju caur gremošanas traktu uzņemto nedēļas vidējo lielumu. Attiecīgā gadījumā parauga ņemšanas un monitoringa metodes ir jālieto saskaņotā veidā, kas jānosaka saskaņā ar 7. panta 4. punktu. Dalībvalstīm jāņem vērā maksimuma līmeņu sastopamība, kas var negatīvi ietekmēt cilvēka veselību.4. piezīme.Attiecībā uz 6. panta 1. punkta a), b) un d) apakšpunktā minēto ūdeni atbilstība vērtībai ir jāpanāk vismaz 15 kalendāra gadus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā. Parametra vērtība svinam, sākot no pieciem gadiem pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā līdz 15 gadiem pēc tās stāšanās spēkā, ir 25 μg/l.Dalībvalstīm jānodrošina visu vajadzīgo pasākumu veikšana, lai, cik tas iespējams, samazinātu svina koncentrāciju dzeramajā ūdenī laika posmā, kas vajadzīgs, lai panāktu atbilstību parametra vērtībai.Īstenojot pasākumus, lai panāktu atbilstību minētajai vērtībai, dalībvalstīm ir pakāpeniski jāpiešķir prioritāte, kur svina koncentrācijas dzeramajā ūdenī ir lielākās.5. piezīme.Dalībvalstīm ir jānodrošina, lai nosacījums [nitrāts]/50 + [nitrīts]/3 ≤ 1, kur kvadrātiekavas apzīmē koncentrācijas mg/l nitrātam (NO3) un nitrītam (NO2), būtu izpildīts un lai ūdens attīrīšanas iekārtas atbilstu vērtībai 0,10 mg/1 nitrītiem.6. piezīme."Pesticīdi" ir:- organiskie pesticīdi,- organiskie herbicīdi,- organiskie fungicīdi,- organiskie nematocīdi,- organiskie akaricīdi,- organiskie algicīdi,- organiskie rodenticīdi,- organiskie slimicīdi,- radniecīgi produkti (inter alia, augšanas regulatori)un to attiecīgie metabolīti, sadalīšanās un reakcijas produkti.Tikai tiem pesticīdiem, kas konkrētajā piegādē varētu būt klāt, ir vajadzīgs monitorings.7. piezīme.Parametra vērtību piemēro katram atsevišķajam pesticīdam. Aldrīna, dieldrīna, heptahlora un heptahlorepoksīda gadījumā parametra vērtība ir 0,030 μg/l.8. piezīme."Pesticīdi kopā" nozīmē visu atsevišķo monitoringa procedūrā konstatēto un kvantitatīvi noteikto pesticīdu summu.9. piezīme.Norādītie savienojumi ir:- benzo(b)fluorantēns,- benzo(k)fluorantēns,- benzo(ghi)perilēns,- indeno(l, 2,3-cd)pirēns.10. piezīme.Ja iespējams, neietekmējot negatīvi dezinfekcijas funkciju, dalībvalstīm jācenšas panākt mazāku vērtību.Norādītie savienojumi ir: hloroforms, bromoforms, dibromhlormetāns, bromdihlormetāns.Attiecībā uz 6. panta 1. punkta a), b) un d) apakšpunktā minēto ūdeni atbilstība vērtībai ir jāpanāk vismaz 10 kalendāra gadus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā. Parametra vērtība kopējiem THM, sākot no pieciem gadiem pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā līdz 10 gadiem pēc tās stāšanās spēkā, ir 150 μg/l.Dalībvalstīm jānodrošina, ka tiek veikti visi nepieciešamie pasākumu, lai iespējami samazinātu THM koncentrāciju dzeramajā ūdenī laika periodā, kas vajadzīgs, lai panāktu atbilstību parametra vērtībai.Piemērojot pasākumus, lai panāktu atbilstību šādai vērtībai, dalībvalstīm pakāpeniski jāpiešķir lielāka prioritāte tiem apgabaliem, kur THM koncentrācija dzeramajā ūdenī ir visaugstākā.C DAĻAMērītāja parametri1. piezīme.Ūdenim nevajadzētu būt agresīvam.2. piezīme.Šis parametrs nav jāmēra, ja vien ūdens izcelsmes vietu neiespaido virszemes ūdeņi. Ja ir neatbilstība parametra vērtībai, attiecīgajai dalībvalstij jāizpēta piegāde, lai nodrošinātu, ka nepastāv briesmas cilvēku veselībai, kuras izraisa patogēnu mikroorganismu klātbūtne, piemēram, kriptosporas. Dalībvalstīm šādu pētījumu rezultāti jāiekļauj ziņojumos, kas tām jāiesniedz saskaņā ar 13. panta 2. punktu.3. piezīme.Stāvošam ūdenim, kas iepildīts tarā, minimālo vērtību var samazināt līdz 4,5 vienībām.Ūdenim, kas iepildīts tarā un kas ir dabiski bagāts vai mākslīgi bagātināts ar oglekļa dioksīdu, minimālā vērtība var būt zemāka.4. piezīme.Šis parametrs nav jāmēra, ja tiek mērīts TOC parametrs.5. piezīme.Ūdenim tarā vienība ir skaits/250 ml.6. piezīme.Šis parametrs nav jāmēra piegādes objektiem, kas ir mazāki par 10000 m3 dienā.7. piezīme.Ja tiek apstrādāts virszemes ūdens, dalībvalstīm jācenšas panākt parametra vērtību, kas nepārsniedz 1,0 NTU (nefelometriskās duļķainības vienības) ūdenī no apstrādes iekārtām.8. piezīme.Monitoringa biežums, kas vēlāk tiks noteikts II pielikumā.9. piezīme.Izņemot tritiju, kāliju-40 un radonu, un radona sabrukšanas produktus; monitoringa biežumu, metodes un monitoringa punktiem visatbilstošākās vietas vēlāk noteiks II pielikumā.10. piezīme.1. 1. 8. piezīmē pieprasītos priekšlikumus par monitoringa biežumu un 9. piezīmi par monitoringa biežumu, metodēm un visatbilstošākajām vietām monitoringa punktiem II pielikumā pieņem saskaņā ar 12. pantā noteikto procedūru. Izstrādājot šos priekšlikumus, Komisija cita starpā ņem vērā atbilstošos spēkā esošo tiesību aktu vai atbilstošo monitoringa programmu noteikumus, ieskaitot iegūtos monitoringa rezultātus. Komisija šos priekšlikumus iesniedz vismaz 18 mēnešu laikā pēc šīs direktīvas 18. pantā noteiktās dienas.2. Dalībvalstij nav jāpārbauda dzeramais ūdens, lai noteiktu, vai tajā ir tritijs, vai radioaktivitāte, lai noteiktu kopējo norādošo devu, ja, pamatojoties uz citu kontroli, noteikts, ka tritija līmenis aprēķinātajā kopējā norādošajā devā ir daudz zemāks par parametra vērtību. Šajā gadījumā dalībvalsts sniedz sava lēmuma pamatojumu Komisijai, iekļaujot otra monitoringa rezultātus.Parametrs | Parametra vērtība | Vienība | Piezīmes |Alumīnijs | 200 | μg/l | |Amonjaks | 0,50 | mg/l | |Hlorīds | 250 | mg/l | 1. piezīme |Clostridium perfringens (ieskaitot sporas) | 0 | skaits/100 ml | 2. piezīme |Krāsa | Pieņemams patērētājiem un bez īpašām izmaiņām | | |Vadītspēja | 2500 | μS cm–1 20 °C temperatūrā | 1. piezīme |Ūdeņraža jonu koncentrācija | ≥ 6,5 un ≤ 9,5 | pH vienības | 1. un 3. piezīme |Dzelzs | 200 | μg/l | |Mangāns | 50 | μg/l | |Smarža | Pieņemams patērētājiem un bez īpašām izmaiņām | | |Oksidējamība | 5,0 | mg/l O2 | 4. piezīme |Sulfāts | 250 | mg/l | 1. piezīme |Nātrijs | 200 | mg/l | |Garša | Pieņemams patērētājiem un bez īpašām izmaiņām | | |Koloniju skaits 22o temperatūrā | Bez īpašām izmaiņām | | |Koliformas baktērijas | 0 | skaits/100 ml | 5. piezīme |Kopējais organiskais ogleklis (TOC) | Bez īpašām izmaiņām | | 6. piezīme |Duļķainība (optiskā caurlaidība) | Pieņemams patērētājiem un bez īpašām izmaiņām | | 7. piezīme |RADIOAKTIVITĀTEParametrs | Parametra vērtība | Vienība | Piezīmes |Tritijs | 100 | Bq/l | 8. un 10. piezīme |Kopējā norādošā deva | 0,10 | mSv/gadā | 9. un 10. piezīme |[1] Jāpievieno pēc pašreiz veicamo pētījumu rezultāta.--------------------------------------------------II PIELIKUMSMONITORINGSA TABULAAnalizējamie parametri1. PārbaudesPārbaužu mērķis ir regulāri sniegt informāciju par dzeramā ūdens organoleptisko un mikrobioloģisko kvalitāti, kā arī informāciju par dzeramā ūdens apstrādes efektivitāti (jo īpaši dezinfekcijas), ja tā tiek izmantota, lai noteiktu, vai dzeramais ūdens atbilst attiecīgajām šajā direktīvā noteiktajām parametru vērtībām.Tālāk minētie parametri jāpakļauj pārbaužu monitoringam. Dalībvalstis drīkst šim sarakstam pievienot citus parametrus, ja to uzskata par piemērotu.Alumīnijs (1. piezīme)AmonjaksKrāsaVadītspējaClostridium perfringens (ieskaitot sporas) (2. piezīme)Escherichia coli (E. coli)Ūdeņraža jonu koncentrācijaDzelzs (1. piezīme)Nitrīts (3. piezīme)SmaržaPseudomonas aeruginosa (4. piezīme)GaršaKoloniju skaits 22 °C un 37 °C (4. piezīme)Koliformu baktērijasDuļķainība (optiskā caurlaidība)1. piezīme: | nepieciešams tikai tad, ja tiek izmantots par flokulantu [1] |2. piezīme: | nepieciešams tikai tad, ja ūdens izcelsme ir vai to ietekmē virszemes ūdens [1] |3. piezīme: | nepieciešams tikai tad, ja dezinfekcijai tiek izmantota hloraminācija [1] |4. piezīme: | nepieciešams tikai tad, ja ūdeni tirgo pudelēs vai kannās. |2. Revīzijas monitoringsRevīzijas mērķis ir sniegt informāciju, kas nepieciešama, lai noteiktu, vai ir panākta atbilstība visām direktīvā noteiktajām parametru vērtībām. Visi parametri, kas noteikti saskaņā ar 5. panta 2. un 3. punktu, jāpakļauj revīzijai, ja vien kompetentās iestādes to noteiktā laikā var pierādīt, ka parametra klātbūtne nav iespējama attiecīgajā piegādes objektā tādā koncentrācijā, kas varētu draudēt ar attiecīgās parametra vērtības pārsniegšanu. Šis punkts neattiecas uz radioaktivitātes parametriem, kas, ievērojot I pielikuma C daļas 8., 9. un 10. piezīmi, tiks kontrolēti saskaņā ar 12. pantu pieņemtajām monitoringa prasībām.B1 TABULAParaugu ņemšanas un analīžu veikšanas minimālais biežums dzeramajam ūdenim, ko piegādā no sadales tīkla vai cisternās vai ko izmanto pārtikas ražošanas uzņēmumāSaskaņā ar 6. panta 1. punktu paraugi dalībvalstīm jāņem atbilstības vietās, lai nodrošinātu to, ka dzeramais ūdens atbilst šīs direktīvas prasībām. Tomēr sadales tīkla gadījumā īpašu parametru noteikšanai dalībvalstis drīkst ņemt paraugus piegādes zonā vai apstrādes iekārtās, ja var pierādīt, ka nav nekādu negatīvu atbilstošu parametru noteikto vērtību izmaiņu.1. piezīme.Piegādes zona ir ģeogrāfiski noteikts apgabals, kur dzeramo ūdeni piegādā no viena vai vairākiem resursiem un kur ūdens kvalitāte tiek uzskatīta par apmēram vienveidīgu.2. piezīme.Daudzumus aprēķina kā vidējo daudzumu kalendārā gada laikā. Dalībvalsts ūdens daudzuma vietā drīkst izmantot iedzīvotāju skaitu piegādes zonā, lai noteiktu minimālo biežumu, pieņemot ka ūdens patēriņš ir 200 l/dienā/1 iedz.3. piezīme.Intermitējošas īstermiņa piegādes gadījumā kontroles biežumu ūdenim, ko izplata ar cisternām, nosaka attiecīgā dalībvalsts.4. piezīme.Dažādiem I pielikumā minētajiem parametriem dalībvalstis drīkst samazināt tabulā noteikto paraugu skaitu, ja:a) no paraugiem iegūto rezultātu vērtības, kas iegūtas vismaz divu secīgu gadu laikā, ir konstantas un būtiski labākas par I pielikumā noteiktajām robežvērtībām, unb) neviens faktors nevarētu radīt ūdens kvalitātes pasliktināšanos.Viszemākais biežums, kuru piemēro, nedrīkst būt mazāks par 50 % no paraugu skaita, kas noteikts tabulā, izņemot jo īpaši 6. piezīmi.5. piezīme.Cik iespējams, paraugu skaits vienmērīgi jāsadala laika un vietas ziņā.6. piezīme.Biežumu nosaka attiecīgā dalībvalsts.Izplatītā vai saražotā ūdens daudzums katru dienu piegādes zonā (1. un 2. piezīme), m3 | Pārbaudes monitoringa paraugu skaits gadā (3., 4. un 5. piezīme) | Revīzijas monitoringa paraugu skaits gadā (3. un 5. piezīme) || || ≤ 100 | (6. piezīme) | (6. piezīme) |> 100 | ≤ 1000 | 4 | 1 |>1000 | ≤ 10000 | 4 + katriem 1000 m3/d un tā daļu no kopējā daudzuma | 1 + katriem 3300 m3/d un tā daļu no kopējā daudzuma |> 10000 | ≤ 100000 | 3 + katriem 10000 m3/d un tā daļu no kopējā daudzuma |> 100000 | | 10 + katriem 25000 m3/d un tā daļu no kopējā daudzuma |B2 TABULAMinimālais biežums paraugu ņemšanai un analīzei ūdenim, kas iepildīts tarā pārdošanaiPārdošanai tarā domāta ūdens, daudzums katru dienu [2] m3 | Pārbaudes monitoringa paraugu skaits gadā | Revīzijas monitoringa paraugu skaits gadā || |≤ 10 | | 1 | 1 |> 10 | ≤ 60 | 12 | 1 |> 60 | | 1 katriem 5 m3 un tā daļu no kopējā daudzuma | 1 katriem 10 m3 un tā daļu no kopējā daudzuma |[1] Visos citos gadījumos parametri ir revīzijas monitoringa sarakstā.[2] Daudzumus aprēķina kā vidējos lielumus kalendārajā gadā.--------------------------------------------------III PIELIKUMSPARAMETRU ANALĪZES TEHNISKIE NOTEIKUMIKatrai dalībvalstij jānodrošina, ka katrā laboratorijā, kurā analizē paraugus, ir analītiskās kvalitātes kontroles sistēma, kuru laiku pa laikam pārbauda persona, kas nav laboratorijas pakļautībā un kuru šim mērķim ir apstiprinājusi kompetentā iestāde.1. PARAMETRI, KURIEM NOTEIKTAS KONKRĒTAS ANALĪZES METODESMikrobioloģisko parametru metožu principi doti vai nu atsaucei katru reizi, kad CEN/ISO metode dota kā ieteikums līdz iespējamai sīkāku CEN/ISO metožu pieņemšanai šiem parametriem nākotnē saskaņā ar 12. pantā noteikto procedūru. Dalībvalstis drīkst piemērot alternatīvas metodes, ar nosacījumu, ka tiek izpildīti 7. panta 5. punkta noteikumi.Koli nūjiņa un Escheria coli (E. coli) (ISO 9308-1)Enterokoki (ISO 7899-2)Pseudomonas aeruginosa (prEN ISO 12780)Kultivējamo mikroorganismu numerācija — koloniju skaits 22 °C (prEN ISO 6222)Kultivējamo mikroorganismu numerācija — koloniju skaits 37 °C (prEN ISO 6222)Clostridium perfringens (ieskaitot sporas)Membrānas filtrācija, kurai seko membrānas anaerobā inkubācija m-CP agarā (1. piezīme) 44 ± 1 °C uz 21 ± 3 stundām. Skaita dzeltenas neskaidras kolonijas, kas kļūst rozā vai sarkanas pēc 20 līdz 30 s saskares ar amonjaka hidroksīda izgarojumiem.1. piezīme:m-CP agara sastāvs:Bāzes videtriptoze | 30 g |rauga ekstrakts | 20 g |saharoze | 5 g |L-cisteīna hidrohlorīds | 1 g |MgSO4 .7 H2O | 0,1 g |bromkrezola purpurs | 40 mg |agars | 15 g |ūdens | 1000 ml |Izšķīdina bāzes vides sastāvdaļas, noregulē pH 7,6 un autoklāvu 121 °C temperatūrā uz 15 minūtēm. Ļauj videi atdzist un pievieno:D-cikloserīnu | 400 mg |polimiksīna-B sulfātu | 25 mg |indoksil-β-D-glukozīdu, ko izšķīdina 8 ml sterilā ūdenī pirms pievienošanas | 60 mg |filtru — sterilizēts 0,5 % fenolftaleīna difosfāta šķīdumu | 20 ml |filtru — sterilizēts 4,5 % FeCl3 6 H2O | 2 ml |2. PARAMETRI, KURIEM NOTEIKTS EFEKTIVITĀTES RAKSTUROJUMS2.1. Še turpmāk minētiem parametriem noteiktais efektivitātes raksturojums ir tas, ka analīzes metodei vismaz ir jāspēj izmērīt koncentrācijas, kas ir līdzvērtīgas parametra vērtībai ar noteikto ticamību, precizitāti un noteikšanas robežu. Neatkarīgi no izmantotās analīzes metodes jutīguma, rezultāti jānorāda, izmantojot vismaz to pašu decimālo skaitļu daudzumu parametra vērtībai, kā noteikts I pielikuma B un C daļā.Parametri | Parametra vērtības ticamība % (1 piezīme). | Parametra vērtības precizitāte % (2. piezīme) | Parametra vērtības noteikšanas robeža % (3. piezīme) | Apstākļi | Piezīmes |Akrilamīds | | | | Jākontrolē saskaņā ar produkta specifikāciju | |Alumīnijs | 10 | 10 | 10 | | |Amonjaks | 10 | 10 | 10 | | |Antimons | 25 | 25 | 25 | | |Arsēns | 10 | 10 | 10 | | |Benzo(a)pirēns | 25 | 25 | 25 | | |Benzols | 25 | 25 | 25 | | |Bors | 10 | 10 | 10 | | |Broms | 25 | 25 | 25 | | |Kadmijs | 10 | 10 | 10 | | |Hlors | 10 | 10 | 10 | | |Hroms | 10 | 10 | 10 | | |Vadītspēja | 10 | 10 | 10 | | |Varš | 10 | 10 | 10 | | |Cianīds | 10 | 10 | 10 | | 4. piezīme |1,2-dihloretāns | 25 | 25 | 10 | | |Epihlorhidrīns | | | | Jākontrolē saskaņā ar produkta specifikāciju | |Fluors | 10 | 10 | 10 | | |Dzelzs | 10 | 10 | 10 | | |Svins | 10 | 10 | 10 | | |Mangāns | 10 | 10 | 10 | | |Dzīvsudrabs | 20 | 10 | 20 | | |Niķelis | 10 | 10 | 10 | | |Nitrāts | 10 | 10 | 10 | | |Nitrīts | 10 | 10 | 10 | | |Oksidējamība | 25 | 25 | 10 | | 5. piezīme |Pesticīdi | 25 | 25 | 25 | | 6. piezīme |Policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži | 25 | 25 | 25 | | 7. piezīme |Selēns | 10 | 10 | 10 | | |Nātrijs | 10 | 10 | 10 | | |Sulfāts | 10 | 10 | 10 | | |Tetrahloretēns | 25 | 25 | 10 | | 8. piezīme |Trihloretēns | 25 | 25 | 10 | | 8. piezīme |Trihalometāni — kopā | 25 | 25 | 10 | | 7. piezīme |Vinilhlorīds | | | | Jākontrolē saskaņā ar produkta specifikāciju | |2.2. Ūdeņraža jonu koncentrācijai noteiktais veikuma raksturojums ir tas, kā piemērotajai analīzes metodei jāspēj izmērīt koncentrāciju, kas līdzinās parametra vērtībai ar 0,2 pH vienību ticamību un 0,2 pH vienību precizitāti.1. piezīme [1] | ticamība ir sistemātiskā kļūda, un tā ir starpība starp atkārtotu mērījumu lielo skaitļu vidējo vērtību un patieso vērtību. |2. piezīme [1] | precizitāte ir nejauša kļūda un parasti tiek izteikta kā standarta novirze (grupas ietvaros vai starp tām) rezultātu izplatībā ap vidējo vērtību. Pieņemamā precizitāte divas reizes pārsniedz relatīvo standarta novirzi. |3. piezīme: | noteikšanas robeža vai nu: trīskārt pārsniedz relatīvo standarta novirzi dabīgā parauga grupā, kas satur zemu parametra koncentrāciju,vaipieckārt pārsniedz relatīvo standarta novirzi tukša parauga grupā. |4. piezīme: | šai metodei būtu jānosaka kopējais cianīds visos tā veidos. |5. piezīme: | oksidācija būtu jāizdara 10 minūtes 100 °C temperatūrā skābā vidē ar permanganātu. |6. piezīme: | efektivitātes raksturojums piemērojams katram atsevišķam pesticīdam un ir atkarīgs no attiecīgā pesticīda. Noteikšanas robeža pašreiz var nebūt nosakāma visiem pesticīdiem, bet dalībvalstīm jācenšas sasniegt šo standartu. |7. piezīme: | efektivitātes raksturojums piemērojams atsevišķām vielām, kam I pielikumā parametra vērtībai noteikts 25 %. |8. piezīme: | efektivitātes raksturojums piemērojams atsevišķām vielām, kam I pielikumā parametra vērtībai noteikts 50 %. |3. PARAMETRI, KAM NAV NOTEIKTA KONKRĒTA ANALĪZES METODEKrāsaSmaržaGaršaKopējais organiskais ogleklisDuļķainība (optiskā caurredzamība) (1. piezīme)1. piezīme: | Lai novērotu duļķainību apstrādātā virsmas ūdenī, noteiktais efektivitātes raksturojums ir tas, ka izmantotajai analīzes metodei vismaz jāspēj izmērīt koncentrāciju, kas līdzinās parametru vērtībai, ar 25 % ticamību, 25 % precizitāti un 25 % noteikšanas robežu. |[1] Šie termini sīkāk definēti ISO 5725.--------------------------------------------------IV PIELIKUMSGALĪGIE TERMIŅI TRANSPONĒŠANAI VALSTU TIESĪBU AKTOS UN PIEMĒROŠANAISpānija: | transponēšana: | 1.1.1986. |piemērošana: | 1.1.1986. |Portugāle: | transponēšana: | 1.1.1986. |piemērošana: | 1.1.1989. |Austrija: | Transponēšana | 1.1.1995. | | | |Piemērošana | 1.1.1995. | | | |Somija: | Transponēšana | 1.1.1995. | | | |Piemērošana | 1.1.1995. | | | |Zviedrija: | Transponēšana | 1.1.1995. | | | |Piemērošana | 1.1.1995. | | | || | Direktīva 91/692/EEK | || | | | | | |1. līdz 14. pants | | | Piemērošana 31.12.1995. | | |15. pants | Grozījumi stājas spēkā 1.1.1981. | Grozījumi stājas spēkā 1.1.1986. | | Grozījumi stājas spēkā 1.1.1995. | |16. pants | | | | | |17. pants | | | | | Iekļauts 17.a pants | |18. pants | | | | | |19. pants | | Grozīts | Grozīts | | |20. pants | | | | | |21. pants | | | | | | |--------------------------------------------------V PIELIKUMSKORELĀCIJAS TABULAŠī direktīva | Direktīva 80/778/EEK |1. panta 1. punkts | 1. panta 1. punkts |1. panta 2. punkts | – |2. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkts | 2. pants |2. panta 2. punkts | – |3. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkts | 4. panta 1. punkts |3. panta 2. punkta a) un b) apakšpunkts | – |3. panta 3. punkts | – |4. panta 1. punkts | 7. panta 6. punkts |4. panta 2. punkts | 11. pants |5. panta 1. punkts | 7. panta 1. punkts |5. panta 2. punkta pirmais teikums | 7. panta 3. punkts |5. panta 2. punkta otrais teikums | – |5. panta 3. punkts | – |6. panta 1. punkts | 12. panta 2. punkts |6. panta 2. līdz 3. punkts | – |7. panta 1. punkts | 12. panta 1. punkts |7. panta 2. punkts | – |7. panta 3. punkts | 12. panta 3. punkts |7. panta 4. punkts | – |7. panta 5. punkts | 12. panta 5. punkts |7. panta 6. punkts | – |8. pants | – |9. panta 1. punkts | 9. panta 1. punkts un 10. panta 1. punkts |9. panta 2. līdz 6. punkts | – |9. panta 7. punkts | 9. panta 2. punkts un 10. panta 3. punkts |9. panta 8. punkts | – |10. pants | 8. pants |11. panta 1. punkts | – |11. panta 2. punkts | 13. pants |12. panta 1. punkts | 14. pants |12. panta 2. un 3. punkts | 15. pants |13. panta 1. punkts | – |13. panta 2. līdz 5. punkts | 17.a pants (iekļauts ar Direktīvu 91/692/EEK) |14. pants | 19. pants |15. pants | 20. pants |16. pants | – |17. pants | 18. pants |18. pants | – |19. pants | 21. pants |--------------------------------------------------


title: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/55/EK (2000. gada 18. septembris) par luminiscentā apgaismojuma balastu energoefektivitātes prasībām

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32000L0055

Oficiālais Vēstnesis L 279 , 01/11/2000 Lpp. 0033 - 0039

		Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/55/EK(2000. gada 18. septembris)par luminiscentā apgaismojuma balastu energoefektivitātes prasībāmEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 95. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [2],pieņemot lēmumu saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru [3],tā kā:(1) Ir svarīgi veicināt pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt iekšējā tirgus pareizu darbību, kas reizē veicina enerģijas taupīšanu, vides aizsardzību un patērētāju tiesību aizsardzību.(2) Luminiscentais apgaismojums rada ievērojamu daļu no elektroenerģijas patēriņa Kopienā un tātad no kopējā enerģijas patēriņa. Dažādiem Kopienas tirgū pieejamiem balasta modeļiem ir ļoti atšķirīgi enerģijas patēriņa līmeņi vienam un tam pašam spuldzes tipam, t. i., ievērojami atšķirīga energoefektivitāte.(3) Šīs direktīvas mērķis ir samazināt luminiscentā apgaismojuma balastu enerģijas patēriņu, pakāpeniski pārejot no mazāk efektīviem balastiem uz efektīvākiem balastiem, kam var būt arī īpašības, kas nodrošina lielu energotaupības spēju.(4) Dažas dalībvalstis pašlaik gatavojas pieņemt noteikumus par luminiscentā apgaismojuma balastu efektivitāti, kas var radīt šķēršļus šo ražojumu tirdzniecībai Kopienā.(5) Priekšlikumos par to noteikumu tuvināšanu, kas izklāstīti dalībvalstu normatīvos vai administratīvos aktos, kuri attiecas uz veselības aizsardzību, drošību, vides aizsardzību un patērētāju tiesību aizsardzību, ir lietderīgi paredzēt augstu aizsardzības līmeni. Šīs direktīvas mērķis ir ievērojami uzlabot balastu energoefektivitāti, nodrošinot augstu vides un patērētāju tiesību aizsardzības līmeni.(6) Saskaņā ar Līguma 5. pantā izklāstītajiem subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem, ņemot vērā paredzētās rīcības vērienu un ietekmi, minētos mērķus Kopiena var sasniegt labāk nekā dalībvalstis. Šī direktīva neparedz neko tādu, kas nebūtu samērīgs ar to, kas nepieciešams šo mērķu sasniegšanai.(7) Lai nodrošinātu to, ka šī direktīva tiek pareizi īstenota un ka tā garantē godīgu konkurenci ražotājiem un aizsargā patērētāju tiesības, ir vajadzīga efektīva sistēma tās izpildes nodrošināšanai.(8) Piemēro Padomes 1993. gada 22. jūlija Lēmumu 93/465/EEK, kas attiecas uz atbilstības novērtēšanas procedūru dažādo posmu moduļiem un uz noteikumiem par to, kā piestiprināt un izmantot CE atbilstības marķējumu, ko paredzēts izmantot tehniskās saskaņošanas direktīvās [4], izņēmums ir marķēšana un izņemšana no tirgus, attiecībā uz ko var atkāpties no minētā lēmuma, pamatojoties uz ražojuma tipu un konkrēto stāvokli tirgū.(9) Starptautiskajā tirdzniecībā vienmēr, kad tas ir vajadzīgs, būtu jālieto starptautiskie standarti. Balastu elektroenerģijas patēriņu definē Eiropas Elektrotehnikas standartizācijas komitejas 1998. gada decembra Standarts EN 50294, kas pamatojas uz starptautiskajiem standartiem.(10) Uz luminiscentā apgaismojuma balastiem, kas atbilst šīs direktīvas energoefektivitātes prasībām, ir jābūt "CE" marķējumam un ar to saistītai informācijai, lai ar to varētu brīvi rīkoties.(11) Šī direktīva attiecas tikai uz luminiscentā apgaismojuma balastiem, kas saņem enerģiju no strāvas tīkla,IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.1. pants1. Šo direktīvu piemēro elektroenerģijas tīklā izmantojamu luminiscentā apgaismojuma avotu balastiem, kas definēti 1998. gada decembra Eiropas Standarta EN 50294 3.4. punktā, turpmāk "balasti".2. Šī direktīva neattiecas uz šāda tipa balastiem:- spuldzēs iemontētie balasti,- balasti, kas īpaši paredzēti mēbelēs iebūvējamiem gaismekļiem un kas veido nenomaināmu gaismekļa daļu un nav pārbaudāmi atsevišķi no gaismekļa (atbilstīgi Eiropas Standarta EN 60920 2.1.3. punktam) un- balasti, kas jāeksportē no Kopienas kā atsevišķas sastāvdaļas vai iemontēti gaismekļos.3. Balastus klasificē saskaņā ar I pielikumu.2. pants1. Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka pirmā posma laikā balastus var laist tirgū kā atsevišķas sastāvdaļas vai iemontētus gaismekļos tikai tādā gadījumā, ja attiecīgā balasta elektroenerģijas patēriņš ir mazāks par balastspuldzes ķēdes maksimālo ieejas jaudu, kas katrai balasta kategorijai definēta I, II un III pielikumā, vai vienāds ar minēto jaudu.2. Balastu ražotājs, viņa Kopienā reģistrēts pilnvarots pārstāvis vai persona, kas atbildīga par balastu kā atsevišķu sastāvdaļu vai gaismekļos iemontētu balastu laišanu tirgū, atbild par to, lai katrs balasts, kas laists tirgū kā atsevišķa sastāvdaļa vai kā gaismekļos iemontēts balasts, atbilstu 1. punktā minētajām prasībām.3. pants1. Dalībvalstis nevar aizliegt, ierobežot vai kavēt savā teritorijā laist tirgū balastus kā atsevišķas sastāvdaļas vai gaismekļos iemontētus balastus, uz kuriem ir "CE" marķējums, kas apliecina to atbilstību šīs direktīvas noteikumiem.2. Dalībvalstis uzskata, ka balasti kā atsevišķas sastāvdaļas vai gaismekļos iemontēti balasti, uz kuriem ir 5. pantā paredzētais "CE" marķējums, atbilst šīs direktīvas noteikumiem, ja vien dalībvalstu rīcībā nav pretēju pierādījumu.4. pants1. Neskarot 5. un 6. pantu, balastu kā atsevišķu sastāvdaļu vai gaismekļos iemontētu balastu atbilstības novērtēšanas procedūras un "CE" atbilstības marķējuma piestiprināšanas un izmantošanas noteikumi atbilst Padomes Lēmuma 93/465/EEK A modulim un kritērijiem, kas noteikti minētajā lēmumā un tā pielikuma vispārējās pamatnostādnēs.2. Padomes Lēmuma 93/465/EEK A moduļa 2. punktā minētais laikposms attiecībā uz šo direktīvu ir trīs gadi.3. a) Padomes Lēmuma 93/465/EEK A moduļa 3. punktā minētajā tehniskajā dokumentācijā ir ietverts:i) ražotāja nosaukums un adrese;ii) modeļa vispārīgs apraksts, kas ir pietiekams nepārprotamai identificēšanai;iii) informācija, tostarp attiecīgie zīmējumi, par modeļa galvenajām konstrukcijas iezīmēm un jo īpaši par detaļām, kas ievērojami ietekmē tā elektroenerģijas patēriņu:iv) lietošanas pamācība;v) atbilstīgi c) apakšpunkta prasībām izdarītu elektroenerģijas patēriņa mērījumu rezultāti;vi) sīki dati par šo mērījumu atbilstību, salīdzinot ar I pielikumā izklāstītajām enerģijas patēriņa prasībām;b) citiem Kopienas tiesību aktiem noteikto tehnisko dokumentāciju var izmantot, ja tā atbilst minētajām prasībām;c) balastu ražotāji atbild par katra balasta elektroenerģijas patēriņa noteikšanu saskaņā ar 1998. gada decembra Eiropas Standartā EN 50294 norādītajām procedūrām, kā arī par ierīces atbilstību 2. un 9. panta prasībām.5. pantsBalastus laižot tirgū kā atsevišķas sastāvdaļas vai gaismekļos iemontētus balastus, uz tiem ir "CE" marķējums, kas sastāv no iniciāļiem "CE". Minēto "CE" marķējumu balastiem un to iepakojumam piestiprina redzami, salasāmi un neizdzēšami. Ja balastus laiž tirgū iemontētus gaismekļos, "CE" marķējumu piestiprina gaismekļiem un to iepakojumam.6. pants1. Ja kāda dalībvalsts konstatē, ka "CE" marķējums ir piestiprināts nepamatoti, ražotāja vai viņa Kopienā reģistrēta pilnvarotā pārstāvja pienākums ir panākt balastu atbilstību šai direktīvai un saskaņā ar dalībvalsts nosacījumiem izbeigt pārkāpumus. Ja Kopienā nav reģistrēts ne ražotājs, ne viņa pilnvarotā persona, šos pienākumus uzņemas persona, kas ir atbildīga par balastu kā atsevišķu sastāvdaļu vai gaismekļos iemontētu balastu laišanu tirgū.2. Ja balasti neatbilst šai direktīvai, dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus saskaņā ar 7. pantu, lai aizliegtu attiecīgo balastu laišanu tirgū un pārdošanu.7. pants1. Ikvienam pasākumam, ko dalībvalstis veic saskaņā ar šo direktīvu un kas paredz aizliegt laist tirgū vai pārdot balastus kā atsevišķas sastāvdaļas vai gaismekļos iemontētus balastus, tās sniedz precīzu pamatojumu. Ražotājam, viņa Kopienā reģistrētam pilnvarotam pārstāvim vai par balastu laišanu tirgū atbildīgajai personai tūlīt paziņo par pasākumu un reizē informē par iespējām un termiņiem attiecībā uz tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, kas attiecīgai personai pieejami saskaņā ar konkrētajā dalībvalstī spēkā esošajiem tiesību aktiem.2. Attiecīgā dalībvalsts par visiem šādiem pasākumiem tūlīt informē Komisiju, norādot sava lēmuma iemeslus. Komisija šo informāciju dara zināmu pārējām dalībvalstīm.8. pants1. Gada laikā pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā dalībvalstīs pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Par to dalībvalstis tūlīt informē Komisiju.Dalībvalstis piemēro šos tiesību aktus pēc tam, kad pagājuši 18 mēneši kopš šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.Kad dalībvalstis pieņem šos tiesību aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarīt šādas atsauces.2. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus galvenos tiesību aktus, ko tās pieņem jomā, uz ko attiecas šī direktīva.3. 18 mēnešus pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dalībvalstīs ļauj laist tirgū balastus kā atsevišķas sastāvdaļas vai gaismekļos iemontētus balastus, kas atbilst tādiem pašiem nosacījumiem kā tie balasti, kuri izmantoti to teritorijā šīs direktīvas spēkā stāšanās dienā.9. pants1. Piecus gadus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā, t. i., otrā posma laikā, balastspuldžu ķēdes maksimālā ieejas jauda atbilst IV pielikumam, jo īpaši sakarā ar 2. pantu.2. Līdz 2005. gada 31. decembrim Komisija nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei vērtējumu, vai iegūtie rezultāti atbilst gaidītajiem. Lai sasniegtu energoefektivitātes trešo posmu, Komisija, apspriedusies ar ieinteresētajām pusēm, vajadzības gadījumā iesniedz priekšlikumus par balastu energoefektivitātes turpmāku uzlabošanu. Balastspuldžu maksimālā ieejas jauda un tās spēkā stāšanās diena pamatojas uz līmeņiem, kas ir ekonomiski un tehniski pamatoti, ņemot vērā apstākļus konkrētajā laikā. Būtu jāapsver visi citi pasākumi, kas atzīti par piemērotiem, lai uzlabotu balastu energoefektivitāti un veicinātu energotaupīga apgaismojuma kontroles sistēmu izmantošanu.10. pantsŠī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.11. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 2000. gada 18. septembrīEiropas Parlamenta vārdā —priekšsēdētājaN. FontainePadomes vārdā —priekšsēdētājsH. Védrine[1] OV C 274 E, 28.9.1999., 10. lpp.[2] OV C 368, 20.12.1999., 11. lpp.[3] Eiropas Parlamenta 2000. gada 20. janvāra atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts), Padomes 2000. gada 30. maija kopējā nostāja (OV C 208, 20.7.2000., 9. lpp.) un Eiropas Parlamenta 2000. gada 5. jūlija lēmums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).[4] OV L 220, 30.8.1993., 23. lpp.--------------------------------------------------I PIELIKUMSBALASTU KATEGORIJASLai aprēķinātu balastspuldžu ķēžu ieejas jaudu konkrētam balastam, attiecīgais balasts vispirms ir jāiedala noteiktā kategorijā atbilstīgi šādam sarakstam:Kategorija | Apraksts |1 | Balasts lineārā tipa spuldzei |2 | Balasts 2 cauruļu kompaktai spuldzei |3 | Balasts plakanai 4 cauruļu kompaktai spuldzei |4 | Balasts 4 cauruļu kompaktai spuldzei |5 | Balasts 6 cauruļu kompaktai spuldzei |6 | Balasts kompaktai 2 D tipa spuldzei |--------------------------------------------------II PIELIKUMSBALASTSPULDŽU ĶĒDES MAKSIMĀLĀS IEEJAS JAUDAS APRĒĶINS KONKRĒTAM BALASTA TIPAMBalastspuldzes ķēdes energoefektivitāti nosaka ķēdes maksimālā ieejas jauda. Tā ir spuldzes jaudas un balasta tipa funkcija; šā iemesla dēļ balastspuldzes ķēdes maksimālo ieejas jaudu konkrētam balastam definē kā maksimālo balastspuldzes ķēdes jaudu ar dažādiem līmeņiem katras spuldzes jaudai un balasta tipam.Šajā pielikumā izmantotie termini atbilst 1998. gada decembra Eiropas Standartam EN 50294, ko noteikusi Eiropas Elektrotehnikas standartizācijas komiteja.--------------------------------------------------III PIELIKUMSPIRMAIS POSMSBalastspuldzes ķēdes maksimālā ieejas jauda, izteikta vatos, ir definēta šādā tabulā:Balasta kategorija | Spuldzes jauda | Balastspuldzes ķēdes maksimālā ieejas jauda |50 Hz | Augstfrekvences |1 | 15 W | 13,5 W | 25 W |18 W | 16 W | 28 W |30 W | 24 W | 40 W |36 W | 32 W | 45 W |38 W | 32 W | 47 W |58 W | 50 W | 70 W |70 W | 60 W | 83 W |2 | 18 W | 16 W | 28 W |24 W | 22 W | 34 W |36 W | 32 W | 45 W |3 | 18 W | 16 W | 28 W |24 W | 22 W | 34 W |36 W | 32 W | 45 W |4 | 10 W | 9,5 W | 18 W |13 W | 12,5 W | 21 W |18 W | 16,5 W | 28 W |26 W | 24 W | 36 W |5 | 18 W | 16 W | 28 W |26 W | 24 W | 36 W |6 | 10 W | 9 W | 18 W |16 W | 14 W | 25 W |21 W | 19 W | 31 W |28 W | 25 W | 38 W |38 W | 34 W | 47 W |Ja balasts ir paredzēts spuldzei, kuras jauda ir robežās starp diviem iepriekšējā tabulā norādītajiem lielumiem, tad balastspuldzes ķēdes maksimālo ieejas jaudu aprēķina lineārā interpolācijā starp divu spuldžu, kuru tabulā norādītās jaudas ir tuvākās, diviem maksimālās ieejas jaudas lielumiem.Piemēram, ja balasts attiecas uz 1. kategorijas 48 W spuldzi ar 50 Hz, tad balastspuldzes ķēdes maksimālo ieejas jaudu aprēķina šādi:47 +*/= 58,5 W--------------------------------------------------IV PIELIKUMSOTRAIS POSMSBalastspuldzes ķēdes maksimālā ieejas jauda, izteikta vatos, ir definēta šādā tabulā:Balasta kategorija | Spuldzes jauda | Balastspuldzes ķēdes maksimālā ieejas jauda |50 Hz | Augstfrekvences |1 | 15 W | 13,5 W | 23 W |18 W | 16 W | 26 W |30 W | 24 W | 38 W |36 W | 32 W | 43 W |38 W | 32 W | 45 W |58 W | 50 W | 67 W |70 W | 60 W | 80 W |2 | 18 W | 16 W | 26 W |24 W | 22 W | 32 W |36 W | 32 W | 43 W |3 | 18 W | 16 W | 26 W |24 W | 22 W | 32 W |36 W | 32 W | 43 W |4 | 10 W | 9,5 W | 16 W |13 W | 12,5 W | 19 W |18 W | 16,5 W | 26 W |26 W | 24 W | 34 W |5 | 18 W | 16 W | 26 W |26 W | 24 W | 34 W |6 | 10 W | 9 W | 16 W |16 W | 14 W | 23 W |21 W | 19 W | 29 W |28 W | 25 W | 36 W |38 W | 34 W | 45 W |Ja balasts ir paredzēts spuldzei, kuras jauda ir robežās starp diviem iepriekšējā tabulā norādītajiem lielumiem, tad balastspuldzes ķēdes maksimālo ieejas jaudu aprēķina lineārā interpolācijā starp divu spuldžu, kuru tabulā norādītās jaudas ir tuvākās, diviem maksimālās ieejas jaudas lielumiem.Piemēram, ja balasts attiecas uz 1. kategorijas 48 W spuldzi ar 50 Hz, tad balastspuldzes ķēdes maksimālo ieejas jaudu aprēķina šādi:45 +*/= 56 W--------------------------------------------------


title: Eiropas Parlamenta Un Padomes Direktīva 98/33/EK (1998. gada 22. jūnijs), ar ko groza Padomes Direktīvas 77/780/EEK par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu 12. pantu, Padomes Direktīvas 89/647/EEK par kredītiestāžu maksātspējas koeficientu 2., 5., 6., 7., 8. pantu, kā arī II un III pielikumu, un Padomes Direktīvas 93/6/EEK par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību 2. pantu un II pielikumu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31998L0033

Oficiālais Vēstnesis L 204 , 21/07/1998 Lpp. 0029 - 0036

		Eiropas Parlamenta Un Padomes Direktīva 98/33/EK(1998. gada 22. jūnijs),ar ko groza Padomes Direktīvas 77/780/EEK par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu 12. pantu, Padomes Direktīvas 89/647/EEK par kredītiestāžu maksātspējas koeficientu 2., 5., 6., 7., 8. pantu, kā arī II un III pielikumu, un Padomes Direktīvas 93/6/EEK par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību 2. pantu un II pielikumuEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 57. panta 2. punkta pirmo un trešo teikumu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [2],pieņemot lēmumu saskaņā ar Līguma 189.b pantā paredzēto procedūru [3],(1) tā kā Padomes Pirmā direktīva 77/780/EEK (1977. gada 12. decembris) par normatīvo un administratīvo aktu saskaņošanu attiecībā uz kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu [4] ļauj kompetentām iestādēm un dažām citām iestādēm vai organizācijām apmainīties ar informāciju dalībvalstī vai dalībvalstu starpā; tā kā minētā direktīva ļauj dalībvalstīm slēgt sadarbības līgumus, kas paredz informācijas apmaiņu ar trešo valstu kompetentām iestādēm; tā kā saskaņotības labad šī atļauja slēgt līgumus par informācijas apmaiņu ar trešām valstīm jāattiecina arī uz informācijas apmaiņu ar dažām citām varas iestādēm vai organizācijām šajās valstīs ar nosacījumu, ka uz sniegto informāciju attiecas pienācīgas profesionālā noslēpuma garantijas;(2) tā kā Padomes Direktīva 89/647/EEK (1989. gada 18. decembris) par kredītiestāžu maksātspējas koeficientu [5] piešķir svērumu aktīviem un ārpusbilances posteņiem atbilstīgi to kredīta riska pakāpei;(3) tā kā baznīcām un draudzēm, kas ir juridiskas personas saskaņā ar publiskajām tiesībām un vāc nodokļus saskaņā ar likumiem, kas tām piešķir tiesības to darīt, ir kredītrisks, kas ir līdzīgs reģionālo un vietējo pašvaldības iestāžu riskam; tā kā saskaņā ar to ir pareizi kompetentām iestādēm dot iespēju rīkoties ar prasībām pret baznīcām un draudzēm tāpat kā ar prasībām pret reģionālām valdībām un vietējām iestādēm, ja šīs baznīcas un draudzes vāc nodokļus; tā kā iespēja piemērot 0 % svērumu prasībām pret reģionālām un vietējām pašvaldībām tomēr nav attiecināma uz prasībām pret baznīcām un draudzēm, pamatojoties vienīgi uz tiesībām vākt nodokļus;(4) tā kā Komisijas Direktīva 94/7/EK (1994. gada 15. marts), ar ko Padomes Direktīvu 89/647/EEK par kredītiestāžu maksātspējas koeficientu pielāgo attiecībā uz daudzpusējas attīstības bankas tehnisko definīciju [6], šajā definīcijā iekļāva Eiropas Investīciju fondu; tā kā Fonds Eiropā ir jauna un unikāla sadarbības struktūra, kuras mērķis ir stiprināt iekšējo tirgu, sekmēt ekonomikas atveseļošanu Eiropā un padziļināt ekonomisku un sociālu kohēziju;(5) tā kā Direktīvas 89/647/EEK 6. panta 1. punkta d) apakšpunkta 7. punkta izpratnē neapmaksātai kapitāla daļai, ko kredītiestādes paraksta Eiropas Investīciju fondam, jāpiemēro 100 % svērums;(6) tā kā Eiropas Investīciju fonda kapitāls, kas ir paredzēts, lai to parakstītu finanšu iestādes, ir ierobežots līdz 30 %, no kuriem sākumā jāapmaksā 20 % četrās gada iemaksās — 5 % apmērā katra; tā kā attiecīgi 80 % nav jāiemaksā un ir fonda dalībnieku nosacīti pasīvi; tā kā, ņemot vērā Eiropadomes, fondu dibinot, izvirzīto mērķi veicināt komercbanku dalību, par šādu dalību nedrīkst sodīt un tā kā līdz ar to piemērotāk būtu 20 % svērumu piemērot parakstītā kapitāla neapmaksātai daļai;(7) tā kā Direktīvas 89/647/EEK I pielikums, kas attiecas uz ārpusbilances posteņu klasifikāciju, klasificē dažus posteņus kā pilnīgu risku un attiecīgi piemēro 100 % svērumu; tā kā minētās direktīvas 6. panta 4. punkts nosaka, ka "ārpusbilances posteņiem, kam ir tiešas garantijas, svērumi piešķirami tā, it kā tās būtu galvotājam, nevis otrai darījuma pusei. Ja iespējamais risks, ko nosaka ārpusbilances darījumi, ir pilnībā nodrošināts, lai apmierinātu kompetentās iestādes, ar jebkuru no aktīvu posteņiem, ko atzīst par nodrošinājumu 1. punkta a) apakšpunkta 7. punktā vai 1. punkta b) apakšpunkta 11. punktā, atkarībā no konkrētā nodrošinājuma piemēro 0 % vai 20 % svērumu";(8) tā kā dažās dalībvalstīs norēķiniem par ārpusbiržas atvasinātiem (OTC) instrumentiem, ko veic ieskaita iestāde kā darījumā iesaistīta puse, ir nozīmīga loma; tā kā, apdomīgi izturoties pret kredīta risku, ir jāatzīst šādu norēķinu priekšrocība attiecībā uz kredīta riska un saistītā sistēmas riska samazinājumu; tā kā esošajam un iespējamam riskam nākotnē, kas rodas atvasinātu darījumu dēļ, par kuriem norēķini veikti nestandartizētā tirgū, jābūt pilnībā nodrošinātam, un sakarā ar risku, ko rada ieskaita iestādes riska uzkrājums, kas pārsniedz sūtītā nodrošinājuma tirgus vērtību, novērstam tālab, lai uz laiku piešķirtu atļauju ar atvasinātiem finanšu darījumiem, par kuriem norēķini veikti nestandartizētā tirgū, rīkoties piesardzīgi tāpat kā ar biržā tirgojamiem atvasinātiem instrumentiem; tā kā prasītam sākotnējo drošības depozītu un izmaiņu drošības depozītu līmenim un aizsardzības kvalitātei un līmenim, ko nodrošina ar iegrāmatotu nodrošinājumu, jābūt tādam, kas apmierina kompetentās iestādes;(9) tā kā, ja attiecībā uz ārpusbilances posteņiem garantija ir nodrošināta ar reālu nodrošinājumu 6. panta 1. punkta c) apakšpunkta 1. punkta izpratnē, kas ir galvojumi vai garantijas, kuri aizstāj kredītu, tas ir jāņem vērā;(10) tā kā Direktīvas 89/647/EEK 6. panta 1. punkta a) apakšpunkta 2., 4. un 7. punkta izpratnē nulles svērumu piemēro aktīviem, kas ir prasības pret A zonas centrālām valdībām un centrālām bankām vai prasības, ko tās tieši garantē, un aktīviem, ko nodrošina ar A zonas centrālo valdību vai centrālo banku vērtspapīriem; tā kā minētās direktīvas 7. panta 1. punkta izpratnē dalībvalstis ar dažiem nosacījumiem var piemērot nulles svērumu aktīviem, kas ir prasības pret dalībvalstu reģionālajām valdībām un vietējām iestādēm un prasības pret trešām personām un ārpusbilances posteņiem, ko tur trešās personas vārdā un ko reģionālās un vietējās pašvaldības garantē;(11) tā kā Direktīvas 89/647/EEK 8. panta 1. punkts nosaka, ka dalībvalstis var piemērot 20 % svērumu aktīvu posteņiem, kas ir nodrošināti, lai apmierinātu kompetento iestāžu prasības, ar A zonas reģionālo vai vietējo pašvaldību izdotu nodrošinājumu vērtspapīros; tā kā dalībvalstu A zonas reģionālo vai vietējo pašvaldību izdots nodrošinājums vērtspapīros jāuzskata par tādu, ko šīs reģionālās un vietējās pašvaldības garantē 7. panta 1. punkta izpratnē, lai ļautu kompetentajām iestādēm piemērot nulles svērumu aktīviem un ārpusbilances posteņiem, ko apgādā ar šādu nodrošinājumu, tāpat ievērojot minētajā punktā noteiktos nosacījumus;(12) tā kā Direktīvas 89/647/EEK II pielikums nosaka, kā rīkoties ar ārpusbilances posteņiem, ko sauc par ārpusbiržas atvasinātiem instrumentiem, attiecībā uz procentu un valūtas likmēm sakarā ar kredītiestāžu kapitāla normatīvu aprēķinu;(13) tā kā minētās direktīvas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkts, 2. panta 2. punkts, 2. panta 3. punkta b) apakšpunkts un 2. panta 6. punkts, un 3. panta 1. un 2. punkts un tās pielikums ir saskaņā ar banku uzraudzītāju starptautiskaforuma darbu par ārpusbiržas atvasinātu instrumentu kredīta riska uzlabotu un dažosaspektos stingrāku uzraudzību, jo īpaši obligātā kapitāla seguma attiecināšanu uz ārpusbiržas atvasinātiem instrumentiem, kuru pamatā nav procentu likmes un valūtas maiņas likmes, un, aprēķinot kapitāla normatīvus attiecībā uz ārpusbiržas atvasinātu instrumentu nākotnē iespējamu kredīta risku, iespēju ņemt vērā riska samazinājumu, ko nodrošina saldo aprēķina nolīgumi, ko atzīst kompetentas iestādes;(14) tā kā daudzu trešo valstu kredītiestādēm un kredītiestāžu grupām, kas darbojas starptautiski un konkurē ar Kopienas kredītiestādēm, normas, kas pieņemtas plašākā starptautiskā līmenī, noteiks labāku ārpusbiržas atvasinātu instrumentu pārraudzību; tā kā šie uzlabojumi nosaka piemērotāku kapitāla segumu, ņemot vērā riska samazinājumu, ko nodrošina atzīti saldo aprēķina nolīgumi attiecībā uz nākotnē iespējamu kredīta risku;(15) tā kā Kopienas kredītiestādēm līdzīgu ārpusbiržas atvasinātu instrumentu pārraudzības uzlabošanu, ieskaitot iespēju ņemt vērā riska samazinājumu, ko nodrošina atzīti saldo aprēķina nolīgumi attiecībā uz nākotnē iespējamu kredīta risku, var panākt tikai, grozot Direktīvu 89/647/EEK;(16) tā kā, lai nodrošinātu līdzvērtīgas darbības noteikumus Kopienā konkurējošām kredītiestādēm un ieguldījumu sabiedrībām, ir vajadzīga saskaņotība attiecīgu darbību pārraudzībā ārpusbiržas atvasinātu instrumentu jomā, un to var panākt, pielāgojot Padomes Direktīvu Nr. 93/6/EEK (1993. gada 15. marts) par ieguldījumu un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību [7];(17) tā kā šī direktīva ir piemērotākais līdzeklis, kā sasniegt izvirzītos mērķus, un ir samērā ar šo mērķu sasniegšanai vajadzīgo,IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsDirektīvas 77/780/EEK 12. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:"3. Dalībvalstis var slēgt sadarbības līgumus, kas paredz informācijas apmaiņu, ar trešo valstu kompetentām iestādēm vai trešo valstu iestādēm vai organizācijām, kā definēts 5. un 5.a punktā, tikai tad, ja uz sniegto informāciju attiecas profesionālā noslēpuma garantijas, kas ir vismaz vienādas ar tām, kas minētas šajā pantā. Šādai informācijas apmaiņai jākalpo minēto iestāžu vai organizāciju pārraudzības uzdevuma veikšanai.Ja informācija nāk no citas dalībvalsts, to nedrīkst atklāt bez to kompetento iestāžu skaidras piekrišanas, kas šo informāciju sniegušas, un vajadzības gadījumā tikai nolūkiem, kam minētās iestādes devušas piekrišanu".2. pantsDirektīvu 89/647/EEK groza šādi:1. Direktīvas 2. pantā:a) 1. punktu papildina ar šādu nodalījumu:"— "atzītas biržas". ir biržas, ko ir atzinušas kompetentās iestādes un kam ir:i) regulāra darbība;ii) noteikumi, ko ir izdevušas vai apstiprinājušas attiecīgas tās valsts iestādes, kurā šī birža atrodas, un kuros ir biržas darbības nosacījumi, nosacījumi, kā iekļūt biržā, kā arī nosacījumi, kam līgumam jāatbilst, lai ar to varētu efektīvi darboties biržā;iii) ieskaita mehānisms, kas III pielikumā uzskaitītajiem līgumiem paredz dienas normatīva prasību piemērošanu, nodrošinot kompetentu iestāžu atzītu piemērotu aizsardzību".b) 2. punktu papildina ar šādu daļu:"Reģionālo un vietējo pašvaldību jēdzienā kompetentās iestādes var iekļaut arī baznīcas un draudzes, kas ir juridiskas personas atbilstīgi publiskajām tiesībām, ciktāl tās vāc nodokļus saskaņā ar likumiem, kas tām piešķir tiesības to darīt. Tomēr šajā gadījumā nepiemēro 7. pantā izklāstīto iespēju".2. Direktīvas 5. panta 3. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu:"3. Ja 6. panta 3. punktā minēto ārpusbilances posteņu gadījumā darījuma otra puse nepilda līgumsaistības, aizstājošu līgumu iespējamās cenas aprēķina, izmantojot vienu no divām II pielikumā izklāstītajām metodēm".3. Direktīvas 6. pantā tiek izdarīti šādi grozījumi:a) 2. punktu papildina ar šādu teikumu:"Neapmaksātai kapitāla daļai, ko kredītiestādes paraksta Eiropas Investīciju fondam, var būt 20 % svērums".b) 3. punktu aizstāj ar šādu tekstu:"3. II pielikumā izklāstītās metodes piemēro ārpusbilances posteņiem, kas uzskaitīti III pielikumā, izņemot:- līgumus, kas tiek tirgoti atzītās biržās,- valūtas līgumus (izņemot līgumus par zeltu) ar 14 kalendāra dienu vai īsāku sākotnējo termiņu.Līdz 2006. gada 31. decembrim dalībvalstu kompetentās iestādes var atbrīvot no II pielikumā izklāstīto metožu piemērošanas ārpusbiržas darījumus (OTC), par kuriem norēķinu kā juridiska darījuma puse veikusi ieskaita iestāde un kuros visi dalībnieki ik dienas pilnībā nodrošina risku, ko tie rada ieskaita iestādei, tādējādi nodrošinot aizsardzību, kas aptver gan tā brīža, gan nākotnē iespējamo risku. Kompetentajām iestādēm jāpārliecinās par to, ka iegrāmatotais nodrošinājums sniedz tāda paša līmeņa aizsardzību kā nodrošinājums, kas atbilst 1. punkta a) apakšpunkta 7. punktam, un ir novērsts risks, ko rada ieskaita iestādes riska uzkrājums, kas pārsniedz iegrāmatotā nodrošinājuma tirgus vērtību. Dalībvalstis informē Komisiju par to, kā tās izmanto šo iespēju."c) 4. punktu papildina ar šādu daļu:"Dalībvalstis var piemērot 50 % svērumu ārpusbilances posteņiem, kas ir galvojumi vai garantijas, ar ko aizstāj kredītus, un kas, apmierinot kompetento iestāžu prasības, ir pilnībā garantētas ar ķīlām, kas atbilst nosacījumiem, kas ir izklāstīti 1. punkta c) apakšpunkta 1. punktā, ievērojot galvotāja tiešas tiesības uz šādu nodrošinājumu".4. Direktīvas 7. pantu groza šādi:a) 1. punktā aiz vārdiem "vietējās pašvaldības" pievieno šādus:"vai apgādātas, apmierinot attiecīgo kompetento iestāžu prasības, ar nodrošinājumu šo reģionālo vai vietējo pašvaldību izdotos vērtspapīros";b) 2. punktā aiz vārda "pēdējais" pievieno šādus:", ieskaitot nodrošinājumu vērtspapīros".5. Direktīvas 8. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:"1. Neatkarīgi no 7. panta 1. punkta dalībvalstis var 20 % svērumu piemērot aktīvu posteņiem, kas, apmierinot kompetento iestāžu prasības, ir apgādāti ar nodrošinājumu A zonas reģionālo vai vietējo pašvaldību izdotos vērtspapīros, ar A zonas kredītiestādēm, kas nav aizdevējas iestādes, iesniegtu depozītu nodrošinājumu, vai šādu kredītiestāžu izdotu depozīta sertifikātu vai līdzīgu instrumentu nodrošinājumu".6. Direktīvas II un III pielikumu groza vai aizstāj saskaņā ar šās direktīvas pielikuma A un B daļu.3 pantsDirektīvu 93/6/EEK groza šādi:1. Direktīvas 2. panta 10. punktu aizstāj ar šādu:"10. "ārpusbiržas atvasināti instrumenti (OTC)". ir ārpusbilances posteņi, kam saskaņā ar Direktīvas 89/647/EEK 6. panta 3. punktu piemēro minētās direktīvas pielikumā izklāstītās metodes".2. Direktīvas II pielikuma 5. punktu aizstāj ar šādu:"5. Lai aprēķinātu kapitāla normatīvus to ārpusbiržas atvasinātiem instrumentiem, iestādes piemēro Direktīvas 89/647/EEK II pielikumu. Riska svērumus, kas jāpiemēro attiecīgajām pusēm, nosaka saskaņā ar šīs direktīvas 2. panta 9. punktu.Līdz 2006. gada 31. decembrim dalībvalstu kompetentās iestādes var atbrīvot no II pielikumā izklāstīto metožu piemērošanas ārpusbiržas darījumus, par kuriem norēķinu kā darījuma juridiska puse veikusi ieskaita iestāde un kuros visi dalībnieki ik dienas pilnībā nodrošina risku, ko tie rada ieskaita iestādei, tādējādi nodrošinot aizsardzību, kas aptver gan tā brīža, gan nākotnē iespējamo risku. Kompetentajām iestādēm jāpārliecinās par to, ka iegrāmatotais nodrošinājums sniedz tāda paša līmeņa aizsardzību kā nodrošinājums, kas atbilst Direktīvas 89/647/EEK 6. panta 1. punkta a) apakšpunkta 7. punktam, un ir novērsts risks, ko rada ieskaita iestādes riska uzkrājums, kas pārsniedz iegrāmatotā nodrošinājuma tirgus vērtību. Dalībvalstis informē Komisiju par to, kā tās izmanto šo iespēju."4. pants1. Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas tām vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības ne vēlāk kā 24 mēnešus pēc to spēkā stāšanās. Par to tās tūlīt informē Komisiju.Nosakot šos pasākumus, dalībvalstis tajos izdara atsauci uz šo direktīvu vai pievieno atsauci to oficiālai publikācijai. Metodi, kā izdarīt atsauces, nosaka dalībvalstis.2. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus galvenos tiesību aktus, ko tās pieņem jomā, kuru reglamentē šī direktīva.5. pantsŠī direktīva stājas spēkā tajā dienā, kad tā tiek publicēta Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.6 pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Luksemburgā, 1988. gada 22. jūnijāEiropas Parlamenta vārdā —priekšsēdētājsJ. M. Gil-roblesPadomes vārdā —priekšsēdētājsJ. Cunningham[1] OV C 208, 19.7.1996., 8. lpp. un OV C 259, 26.8.1997., 1. lpp.[2] OV C 30, 30.1.1997, 13. lpp.[3] Eiropas Parlamenta 1997. gada 10. aprīļa atzinums (OV C 132, 28.4.1997., 234. lpp.), Padomes 1998. gada 9. marta kopīgā nostāja (OV C 135, 30.4.1998., 32. lpp.) un Eiropas Parlamenta 1998. gada 30. aprīļa lēmums (OV C 152, 18.5.1998.). Padomes 1998. gada 19. maija lēmums.[4] OV L 322, 17.12.1977., 30. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 96/13/EK (OV L 66, 16.3.1996., 15. lpp.).[5] OV L 386, 30.12.1989., 14. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/32/EK (OV L 204, 21.7.1998., 29. lpp.).[6] OV C 89, 6.4.1994., 17. lpp.[7] OV C 141, 11.6.1993., 1. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMSA. Ar šo Direktīvas 89/647/EEK II pielikumu groza šādi:1. Virsrakstu aizstāj ar šādu virsrakstu:"II PIELIKUMSDARBĪBAS AR ĀRPUSBILANCES POSTEŅIEM"2. Pielikuma 1. punktu aizstāj ar šādu:"1. Metodes izvēleLai aprēķinātu kredīta risku, kas saistīts ar III pielikuma 1. un 2. punktā uzskaitītajiem darījumiem, kredītiestādes ar kompetentu iestāžu piekrišanu var izvēlēties vienu no tālāk izklāstītajām metodēm. Kredītiestādēm, kurām jāizpilda Direktīvas 93/6/EEK 6. panta 1. punkts, jāizmanto 1. metode, kas izklāstīta tālāk. Lai aprēķinātu kredīta risku, kas saistīts ar III pielikuma 3. punktā uzskaitītajiem darījumiem, visām kredītiestādēm jāizmanto 1. metode, kas izklāstīta tālāk"3. Pielikuma 2. punktā 1. tabulu aizstāj ar šādu:"TABULA [1] [2]Atlikušais termiņš | Procentu likmju līgumi: | Līgumi, kas attiecas uz ārzemju valūtas maiņas kursu un zeltu | Līgumi, kas attiecas uz pašu kapitālu | Līgumi, kas attiecas uz dārgmetāliem, izņemot zeltu | Līgumi, kas attiecas uz precēm, kas nav dārgmetāli |Viens gads vai mazāk | 0 % | 1 % | 6 % | 7 % | 10 % |Vairāk par gadu, mazāk par pieciem gadiem | 0,5 % | 5 % | 8 % | 7 % | 12 % |Vairāk par pieciem gadiem | 1,5 % | 7,5 % | 10 % | 8 % | 15 % |Lai aprēķinātu nākotnē iespējamo risku saskaņā ar b) soli, kompetentās iestādes var ļaut kredītiestādēm līdz 2006. gada 31. decembrim piemērot 1. tabulā paredzēto procentu vietā šādus procentus, ar nosacījumu, ka iestādes darījumiem III pielikuma 3. punkta b) un c) apakšpunkta izpratnē izmanto Direktīvas 93/6/EEK 11.a punktā izklāstīto iespēju:1.a tabulaAtlikušais termiņš | Dārgmetāli (izņemot zeltu) | Pamatmetāli | Lauksaimniecības produkti (nekonvertējami) | Pārējie, ieskaitot enerģētikas produktus |viens gads vai mazāk | 2 % | 2,5 % | 3 % | 4 % |vairāk par gadu, mazāk par pieciem gadiem | 5 % | 4 % | 5 % | 6 % |vairāk par pieciem gadiem | 7,5 % | 8 % | 9 % | 10 %" |4. Pielikuma 2. tabulā trešās slejas pirmajā rindā virsrakstu aizstāj ar šādu:"Darījumi ar valūtas likmēm un zeltu"5. Pielikuma 2. punktam beigās pievieno šādu daļu:"1. un 2. metodes vajadzībām kompetentajām iestādēm jānodrošina, ka nosacītā summa, ko ņem vērā, ir piemērots attiecīga līguma riska mērs. Ja, piemēram, līgums paredz naudas plūsmu reizinājumu, nosacītā summa jāpiemēro, lai ņemtu vērā to, kā reizinājums ietekmē līguma riska struktūru."6. Pielikuma 3. punkta b) apakšpunktu papildina ar šādu daļu:"Kompetentās iestādes var atzīt par riska mazinātājiem saldo aprēķina nolīgumiem, kas sedz valūtas darījumus ar sākotnējo termiņu 14 kalendāra dienas vai mazāk, rakstītus iespēju līgumus vai līdzīgus ārpusbilances posteņus, kam šo pielikumu nepiemēro tāpēc, ka tiem ir tikai niecīgs kredīta risks vai tā vispār nav. Ja atkarībā no tā, vai šo līgumu tirgus vērtība ir pozitīva vai negatīva, to iekļaušana citā saldo aprēķina nolīgumā var izsaukt kapitāla normatīvu palielināšanu vai samazināšanu, kompetentajām iestādēm jāliek kredītiestādēm izmantot konsekventu pieeju."7. Pielikuma 3. punkta c) apakšpunkta ii) apakšpunkta pirmo daļu un ievada formulējumu un pirmā nodalījuma otro daļu aizstāj ar šādu tekstu:"ii) Pārējie saldo aprēķina nolīgumiIzmantojot 1. metodi:saldo aprēķina nolīguma līgumu kārtējo aizstājējcenu a) solī var iegūt, ņemot vērā faktisko varbūtējo tīro aizstājējcenu, ko nosaka nolīgums; gadījumos, kad saldo aprēķins nosaka tīro saistību kredītiestādei, kas aprēķina tīro aizstājējcenu, kārtējā aizstājējcena ir "0";visiem saldo aprēķina nolīguma darījumiem nākotnē iespējama kredīta riska izskaitļojumu b) solī var samazināt pēc šāda vienādojuma:PCEredred = 0,4 * PCEgross + 0,6 * NGR * PCEgrosskur:PCEred = nākotnē iespējama kredīta riska samazinātais izskaitļojums visiem līgumiem ar konkrētu spēkā esoša divpusēja saldo aprēķina nolīguma pusi,PCEgross = nākotnē iespējama kredīta riska izskaitļojumu summa visiem spēkā esošajiem divpusēja saldo aprēķina nolīguma darījumiem ar konkrēto pusi, ko aprēķina, reizinot to nosacītās pamatsummas ar 1. tabulā norādītajiem procentiem,NGR i) atsevišķs aprēķins — tīrās aizstājējcenas koeficients visiem spēkā esošiem divpusēja saldo aprēķina nolīguma darījumiem ar konkrētu partneri (skaitītājā) un bruto aizstājējcena visiem spēkā esošiem divpusēja saldo aprēķina nolīguma darījumiem ar šo partneri (saucējā); vaiii) kopsummas aprēķins — visām pusēm abpusēji aprēķinātās, ņemot vērā spēkā esošu saldo aprēķina nolīgumu darījumus, tīrās aizstājējcenas (skaitītājā) un visu spēkā esošu saldo aprēķina nolīgumu darījumu bruto aizstājējcenas (saucējā) kopsummas koeficients.Ja dalībvalstis kredītiestādēm ļauj metodi izvēlēties, konsekventi jāizmanto izraudzītā metode.Lai aprēķinātu nākotnē iespējamo kredīta risku pēc iepriekš norādītās formulas, pilnīgi saskanīgus saldo aprēķina nolīgumu darījumus var ņemt vērā kā vienu līgumu ar nosacītu pamatsummu, kas ir vienāda ar tīriem ieņēmumiem. Pilnīgi saskanīgi darījumi ir nestandartizēti nākotnes darījumi ar valūtu vai līdzīgi darījumi, kuros nosacīta pamatsumma ir vienāda ar naudas plūsmām, ja naudas plūsmu norēķinu datumi sakrīt un tos pilnībā vai daļēji veic vienā valūtā.Izmantojot 2. metodi, a) solī- saldo aprēķina nolīguma pilnīgi saskanīgi darījumi aprēķinos var tikt ņemti vērā kā viens darījums ar nosacītu pamatsummu, kas ir vienāda ar tīriem ieņēmumiem, nosacītās pamatsummas reizina ar 2. tabulā norādītajiem procentiem."B Direktīvas 89/647/EEK III pielikumu aizstāj ar šādu:"III PIELIKUMSĀRPUSBILANCES POSTEŅU TIPI1. Procentu likmju darījumi:a) procentu likmju mijmaiņas vienā valūtā;b) fiksētas un mainīgas cenas saistību mijmaiņa;c) nestandartizētas likmes nākotnes darījumi;d) standartizēti procentu likmes nākotnes darījumi;e) iegādāti procentu likmes iespēju līgumi;f) citi līdzīgi līgumi.2. Valūtas darījumi un darījumi ar zeltu:a) procentu likmju mijmaiņas dažādā valūtā;b) nestandartizēti nākotnes darījumi ar valūtu;c) standartizēti nākotnes darījumi ar valūtu;d) iegādāti valūtas iespēju līgumi;e) citi līdzīgi darījumi;f) darījumi ar zeltu, kas ir līdzīgi a) — e) apakšpunktā minētajiem.3. Darījumi, kas ir līdzīgi 1. punkta a) — e) apakšpunktā un 2. punkta a) — d) apakšpunktā minētajiem darījumiem ar bāzes posteņiem vai indeksiem attiecībā uz:a) akcijām;b) dārgmetāliem, izņemot zeltu;c) precēm, izņemot dārgmetālus;d) citiem līdzīgiem darījumiem."--------------------------------------------------


title: Komisijas Direktīva 2007/10/EK ( 2007. gada 21. februāris ), ar ko groza II pielikumu Padomes Direktīvai 92/119/EEK attiecībā uz aizsargjoslā veicamajiem pasākumiem pēc cūku vezikulārās slimības uzliesmojuma (Dokuments attiecas uz EEZ )

text:
               1.3.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 63/24

      KOMISIJAS DIREKTĪVA 2007/10/EK
   (2007. gada 21. februāris),
   ar ko groza II pielikumu Padomes Direktīvai 92/119/EEK attiecībā uz aizsargjoslā veicamajiem pasākumiem pēc cūku vezikulārās slimības uzliesmojuma
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 1992. gada 17. decembra Direktīvu 92/119/EEK, ar ko ievieš vispārīgus Kopienas pasākumus noteiktu dzīvnieku slimību kontrolei un īpašus pasākumus saistībā ar cūku vezikulāro slimību (1), un jo īpaši tās 24. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 16. decembra Direktīvu 2002/99/EK, ar ko paredz dzīvnieku veselības noteikumus, kuri reglamentē tādu dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu, pārstrādi, izplatīšanu un ievešanu, kas paredzēti lietošanai pārtikā (2), un jo īpaši tās 4. panta 3. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Direktīva 92/119/EEK nosaka pasākumus noteiktu dzīvnieku slimību kontrolei. Minētās direktīvas II pielikumā ir izklāstīti īpaši noteikumi attiecībā uz cūku vezikulāro slimību.

               (2)

               Tā kā no 2006. gada 1. janvāra ir atcelta Padomes Direktīva 72/461/EEK (3) un 80/215/EEK (4), Direktīvā 92/119/EEK minētās atsauces uz šīm direktīvām jāaizstāj ar atsaucēm uz Direktīvas 2002/99/EK II un III pielikumu.

               (3)

               Ir lietderīgi paredzēt īpašu risinājumu attiecībā uz gaļas marķēšanu un tās tālāku izmantošanu, kā arī pārstrādāto produktu nosūtīšanas galamērķi, ja to atļauj stāvoklis saistībā ar cūku vezikulāro slimību, ar nosacījumu, ka to dara, nemazinot Kopienas iekšējās tirdzniecības vai starptautiskās tirdzniecības aizsardzības pakāpi pret cūku vezikulāro slimību.

               (4)

               Dažas dalībvalstis ir informējušas Komisiju, ka nozares uzņēmēji un klienti negribīgi pieņem Direktīvas 2002/99/EK II pielikumā paredzēto atšķirības zīmi. Tāpēc ir lietderīgi paredzēt alternatīvu atšķirības zīmi, par kuras piemērošanu var lemt dalībvalstis. Tomēr saistībā ar kontroles pasākumiem ir svarīgi, lai dalībvalstis iepriekš informētu Komisiju, ja tās nolemj piemērot alternatīvo atšķirības zīmi cūku vezikulārās slimības uzliesmojuma gadījumā.

               (5)

               Šajā direktīvā paredzētajai alternatīvajai atšķirības zīmei jābūt skaidri atšķiramai no citām atšķirības zīmēm, ko piemēro cūkgaļai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (5), vai Komisijas 2005. gada 5. decembra Regulu (EK) Nr. 2076/2005, ar ko nosaka pārejas noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 853/2004, Nr. 854/2004 un Nr. 882/2004 īstenošanai un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 853/2004 un Nr. 854/2004 (6).

               (6)

               Atšķirībā no Direktīvas 92/119/EEK 13. panta vispārīgajiem noteikumiem, minētās direktīvas II pielikuma īpašie noteikumi par cūku vezikulāro slimību neparedz atļaut dzīvnieku izvešanu no saimniecības, kas atrodas aizsargjoslā, ja izvešanas aizliegums paliek spēkā ilgāk par 30 dienām turpmāku šīs slimības gadījumu dēļ. Ir lietderīgi paredzēt šādu atkāpi saimniecībām, kurās dzīvnieku turēšana ilgāk par 30 dienām radītu problēmas.

               (7)

               Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.
   1. pants
   Direktīvas 92/119/EEK II pielikuma 7. nodaļu groza šādi:

               1)

               Šādi groza 2. punktu:

                           a)

                           g) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

                                       “g)

                                       f) apakšpunkta i) daļā minēto cūku gaļa:

                                                   i)

                                                   nenonāk Kopienas iekšējā tirdzniecībā vai starptautiskā tirdzniecībā, un tā ir marķēta ar Padomes Direktīvas 2002/99/EK (7) II pielikumā minēto veterinārās ekspertīzes zīmogu svaigai gaļai;

                                                   ii)

                                                   to iegūst, sacērt, transportē un uzglabā atsevišķi no Kopienas iekšējai tirdzniecībai un starptautiskajai tirdzniecībai paredzētās gaļas un lieto tā, lai šī gaļa nenonāktu Kopienas iekšējai tirdzniecībai un starptautiskajai tirdzniecībai paredzētos gaļas produktos, ja tā nav apstrādāta atbilstīgi Direktīvas 2002/99/EK III pielikumā izklāstītajam;

                           b)

                           pievieno šādu h) apakšpunktu:

                                       h)

                                                   “i)

                                                   atkāpjoties no g) apakšpunkta, attiecībā uz f) apakšpunkta i) daļā minēto cūku gaļu dalībvalstis var izlemt, ka tās piemēros citu atšķirības zīmi, nevis Direktīvas 2002/99/EK II pielikumā minēto īpašo atšķirības zīmi, ar nosacījumu, ka tā ir skaidri atšķirama no citām atšķirības zīmēm, ko piemēro cūkgaļai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 853/2004 (8) vai Komisijas Regulu (EK) Nr. 2076/2005 (9);
                                                   dalībvalstis, kas nolemj izmantot alternatīvo atšķirības zīmi, par to paziņo Komisijai, informējot Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgo komiteju;

                                                   ii)

                                                   piemērojot i) daļā minēto, atšķirības zīmei jābūt skaidri salasāmai un neizdzēšamai, rakstzīmēm jābūt viegli uztveramām un skaidri attēlotām. Atšķirības zīmei jābūt šādā formā un tajā jābūt šādām norādēm:
                                                   XY apzīmē attiecīgās valsts kodu, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 853/2004 II pielikuma I sadaļas B daļas 6. punktā.
                                                   1234 apzīmē uzņēmuma apstiprinājuma numuru, kā minēts Regulas (EK) Nr. 853/2004 II pielikuma I sadaļas B daļas 7. punktā.

               2)

               pievieno šādu 5. punktu:

                           “5.

                           Ja 2. punkta f) apakšpunktā minētie aizliegumi paliek spēkā ilgāk par 30 dienām turpmāku slimības gadījumu dēļ un tāpēc rodas dzīvnieku turēšanas problēmas, kompetentā iestāde pēc īpašnieka iesnieguma, kurā tiek izskaidrots šā iesnieguma iemesls, un, ja valsts veterinārārsts ir apstiprinājis šos faktus, var atļaut dzīvnieku izvešanu no saimniecības, kas atrodas aizsargjoslā. Šā pielikuma 2. punkta f) un h) apakšpunktu piemēro mutatis mutandis.”

         2. pants
   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai vēlākais līdz 2008. gada 1. janvārim izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis nekavējoties paziņo Komisijai minēto tiesību aktu tekstu, kā arī minēto tiesību aktu un šīs direktīvas korelācijas tabulu.
   Pieņemot minētos tiesību aktus, dalībvalstis tajos iekļauj atsauci uz šo direktīvu vai attiecīgu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.
   3. pants
   Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   4. pants
   Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

      Briselē, 2007. gada 21. februārī

            Komisijas vārdā –

            Komisijas loceklis

         Markos KYPRIANOU

      (1)  OV L 62, 15.3.1993., 69. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2006/104/EK (OV L 363, 20.12.2006., 352. lpp.).

      (2)  OV L 18, 23.1.2003., 11. lpp.

      (3)  OV L 302, 31.12.1972., 24. lpp. Direktīva atcelta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/41/EK (OV L 157, 30.4.2004., 33. lpp.).

      (4)  OV L 47, 21.2.1980., 4. lpp. Direktīva atcelta ar Direktīvu 2004/41/EK.

      (5)  OV L 139, 30.4.2004., 5. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.).

      (6)  OV L 338, 22.12.2005., 83. lpp.

      (7)  OV L 18, 23.1.2003., 11. lpp.”

      (8)  OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp.

      (9)  OV L 338, 22.12.2005., 83. lpp.”


title: Komisijas direktīva (1990. gada 7. novembris), ar ko groza II pielikumu Padomes Direktīvai 66/402/EEK par graudaugu sēklu tirdzniecību

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31990L0623

Oficiālais Vēstnesis L 333 , 30/11/1990 Lpp. 0065 - 0065 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 3 Sējums 35 Lpp. 0165  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 3 Sējums 35 Lpp. 0165

		Komisijas direktīva(1990. gada 7. novembris),ar ko groza II pielikumu Padomes Direktīvai 66/402/EEK par graudaugu sēklu tirdzniecību(90/623/EEK)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1966. gada 14. jūnija Direktīvu 66/402/EEK par graudaugu sēklu tirdzniecību [1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 89/2/EEK [2],tā kā saskaņā ar pašreizējām zinātnes un tehnikas atziņām izskatās, ka dažas auzu kailgraudaino varietāšu auzu (Avena sativa) šķirnes vērtības ziņā līdzinās rupjai lopbarībai;tā kā tomēr ir grūti ražot minēto šķirņu sēklas ar dīgtspēju, kas pielīdzināma tai, ko parasti sasniedz citu auzu šķirņu sēklas;tā kā ar Direktīvu 88/506/EEK [3] Komisija paziņoja, ka, ņemot vērā zinātnes un tehnikas atziņu attīstību, attiecībā uz auzu kailgraudaino varietāšu auzu šķirnēm ir lietderīgi samazināt tīro sēklu minimālo 85 % dīgtspēju, kas noteikta attiecībā uz auzām Direktīvas 66/402/EEK II pielikumā, līdz 75 %;tā kā minētā samazināšana bija spēkā tikai līdz 1990. gada 30. jūnijam, lai turpmāk varētu savākt un novērtēt tehniskos datus par šīm šķirnēm;tā kā turpmākie tehniskie dati rāda, ka ir ieteicams turpināt samazināšanu uz ierobežotu laiku, lai arī turpmāk varētu savākt un novērtēt tehniskos datus par šīm šķirnēm;tā kā šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās lauksaimniecības, dārzkopības un mežsaimniecības sēklu un pavairošanas materiāla komitejas atzinumu,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsDirektīvas 66/402/EEK II pielikuma 2. iedaļas B punkta d) apakšpunktā tekstu "1990. gada 30. jūnijs" aizstāj ar "1992. gada 31. decembris".2. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 1990. gada 7. novembrīKomisijas vārdā —Komisijas loceklisRay Mac Sharry[1] OV 125, 11.7.1966., 2309./66. lpp.[2] OV L 5, 7.1.1989., 31. lpp.[3] OV L 274, 6.10.1988., 44. lpp.--------------------------------------------------