title: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/105/EK (2001. gada 19. decembris), ar kuru groza Padomes Direktīvu 94/57/EK par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu pārbaudes un apsekojumus, un attiecīgajām darbībām, kuras veic valsts administrācijas jūras lietu jomāDokuments attiecas uz EEZ.

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32001L0105

Oficiālais Vēstnesis L 019 , 22/01/2002 Lpp. 0009 - 0016

		Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/105/EK(2001. gada 19. decembris),ar kuru groza Padomes Direktīvu 94/57/EK par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu pārbaudes un apsekojumus, un attiecīgajām darbībām, kuras veic valsts administrācijas jūras lietu jomā(Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [2],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu [3],saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru [4], ņemot vērā 2001. gada 13. novembrī Samierināšanas komitejas apstiprināto kopīgo dokumentu,tā kā:(1) Kuģu satiksmes drošību un jūras piesārņojuma novēršanu var uzlabot, karoga valstīm pienācīgi un obligāti pildot attiecīgās spēkā esošās starptautiskās konvencijas.(2) Ar Padomes Direktīvu 94/57/EK [5] ir izveidota sistēma tādu organizāciju atzīšanai visā Kopienā, kurām saskaņā ar starptautiskajām konvencijām var dažādā mērā atļaut pārbaudīt kuģus un izdot attiecīgos drošības sertifikātus dalībvalstu vārdā.(3) Minētās direktīvas praktiska piemērošana liecina, ka dažu grozījumu ieviešana saistībā ar organizāciju atzīšanu visā Kopienā varētu ievērojami stiprināt šo sistēmu, vienlaicīgi vienkāršojot dalībvalstīm uzlikto pienākumu veikt uzraudzību un gatavot ziņojumus.(4) Kopš Direktīvas 94/57/EK pieņemšanas ir veiktas dažas pārmaiņas Kopienas un starptautiskos tiesību aktos šajā jomā, kas prasa izdarīt turpmākus grozījumus Direktīvā 94/57/EK.(5) Saskaņā ar Direktīvas 94/57/EK mērķiem pirmām kārtām būtu lietderīgi piemērot starptautisko konvenciju grozījumus kopā ar protokoliem un ar tiem saistītajiem juridiski saistošiem kodeksiem, kas minēti Direktīvas 94/57/EK 2. panta d) punktā, kuri stājušies spēkā pēc minētās direktīvas pieņemšanas, kā arī Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) attiecīgās rezolūcijas.(6) Nolūkā veicināt to pienākumu efektīvu izpildi, kas noteikti karoga valstīm starptautiskajās konvencijās, SJO asambleja 1997. gada 27. novembrī ir pieņēmusi Rezolūciju A.847(20) par pamatnostādnēm, sniedzot karoga valstīm atbalstu SJO aktu īstenošanā.(7) SJO ar 1993. gada 4. novembra sapulces Rezolūciju A.741(18) ir pieņēmusi Starptautisko drošas vadības (ISM) kodeksu, kas noteikts par obligātu Starptautiskās konvencijas par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS konvencijas) jaunajā IX nodaļā.(8) Nolūkā nodrošināt ISM kodeksa vienādu piemērošanu, 1995. gada 23. novembrī SJO ar Rezolūciju A.788(19) ir pieņēmusi pamatnostādnes jūras lietu administrācijām ISM kodeksa īstenošanai.(9) Nolūkā saskaņot obligātos apsekojumus un pārbaudes, kas jāveic karoga valsts pārvaldēm saskaņā ar starptautiskajām konvencijām, SJO ir pieņēmusi 1993. gada 4. novembra Rezolūciju A.746(18) par apsekošanas pamatnostādnēm, ievērojot Saskaņoto apsekojumu un sertifikācijas sistēmu.(10) Labi drošības un piesārņojuma novēršanas rezultāti, kas attiecas uz visiem organizācijas reģistrētajiem kuģiem neatkarīgi no tā, ar kādas valsts karogu tie kuģo, ir svarīgs organizācijas darbības rādītājs, un tādēļ tam ir būtiska nozīme, saņemot sākotnēju atzīšanu un saglabājot to.(11) Piešķirot sākotnēju atzīšanu organizācijām, kas vēlas saņemt atļauju darboties dalībvalstu vārdā, Direktīvas 94/57/EK noteikumu ievērošanu var daudz efektīvāk izvērtēt, ja to saskaņoti un centralizēti dara Komisija kopā ar dalībvalstīm, kuras pieprasa atzīšanu.(12) Tāpat, rīkojoties saskaņoti un centralizēti, var daudz efektīvāk veikt atzīto organizāciju pastāvīgu uzraudzību a posteriori, lai izvērtētu Direktīvas 94/57/EK noteikumu ievērošanu. Tāpēc būtu ieteicams visas Kopienas vārdā šo uzdevumu uzticēt Komisijai kopā ar dalībvalsti, kas pieprasa atzīšanu.(13) Papildus dalībvalstu tiesībām apturēt organizācijai piešķirto atļauju darboties to vārdā līdzīgas tiesības būtu jāpiešķir Kopienas mērogā, ļaujot Komisijai, balstoties uz komiteju procedūru, apturēt organizācijas atzīšanu uz ierobežotu laiku, ja organizācijas drošības un piesārņojuma novēršanas rādītāji pasliktinās un tā nespēj veikt pienācīgus uzlabojumus.(14) Saskaņā ar vienoto pieeju, kas aptver visu Kopienu, lēmums atsaukt organizācijas atzīšanu, ja tā nespēj pildīt direktīvā izklāstītos noteikumus, arī gadījumos, kad kuģu drošības un piesārņojuma novēršanas rādītāji kļūst neapmierinoši, ir jāpieņem Kopienas mērogā, un tātad tas jādara Komisijai ar komiteju procedūru.(15) Ņemot vērā to, ka Direktīva 94/57/EK paredz pakalpojumu sniegšanas brīvību Kopienā, Kopienai būtu jāpiešķir tiesības, vedot sarunas ar trešām valstīm, kurās atrodas dažas no atzītajām organizācijām, panākt tādu pašu režīmu atzītajām organizācijām, kas atrodas Kopienā.(16) Organizāciju atšķirīgais finansiālās atbildības statuss, darbojoties dalībvalstu vārdā, apgrūtina pienācīgi piemērot Direktīvu 94/57/EK. Lai mēģinātu atrisināt šo problēmu, būtu ieteicams panākt zināmu saskaņotību Kopienas mērogā attiecībā uz atbildību, kas iestājas jebkuras avārijas gadījumā, ko saskaņā ar tiesas nolēmumu vai arī strīda izšķiršanu šķīrējtiesā ir izraisījusi atzīta organizācija.(17) Pasākumi, kas ir vajadzīgi Direktīvas 94/57/EK īstenošanai, būtu jāapstiprina saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību [6].(18) Ņemot vērā to, ka informācijas pārredzamībai un apmaiņai ieinteresēto personu starpā, kā arī sabiedrības tiesībām iegūt informāciju ir būtiska nozīme avāriju novēršanā uz jūras, atzītajām organizācijām būtu jānodrošina ostas valstu uzraudzības iestādes ar visu tiesību aktos paredzēto noderīgo informāciju par kuģu stāvokli atbilstīgi katrai klasei un tai ir jābūt pieejamai atklātībai.(19) Cenšoties nepieļaut kuģu klases maiņu, ko izdara, lai izvairītos no nepieciešamiem remontdarbiem, atzītajām organizācijām vajadzētu savstarpēji apmainīties ar jebkuru noderīgu informāciju par to kuģu stāvokli, kuriem maina klasi.(20) Organizācija nedrīkst būt atkarīga no kuģu īpašniekiem un būvētājiem vai citām personām, kas kā uzņēmēji piedalās kuģu būvēšanā, aprīkošanā, remontdarbos vai ekspluatācijā. Organizācijas ieņēmumi nedrīkst būt būtiski atkarīgi tikai no viena komercuzņēmuma. Iesniedzot atzīšanas pieprasījumu, klasificēšanas sabiedrībām un to inspektoriem katram individuāli ir jādod rakstisks solījums neuzņemties tiesību aktos paredzētos darbus, ja pastāv interešu konflikta varbūtība, t.i., ja viņi paši ir inspicējamā kuģa īpašnieki vai operatori un ja pastāv lietišķas, personiskas vai radnieciskas attiecības ar kuģa īpašnieku vai operatoru.(21) Kvalitātes kritērijiem, kas jāievēro tehniskajām organizācijām, lai saņemtu atzīšanu Kopienas mērogā un arī turpmāk to saglabātu, būtu jāpieskaita noteikumi, kuri paredz, ka tikai īpaši pilnvaroti inspektori var veikt starptautiskajās konvencijās noteiktās pārbaudes un apsekojumus, proti, tiesību aktos paredzētos uzdevumus, kas saistīti ar attiecīgā drošības sertifikāta izdošanu. Šīm organizācijām ir stingri jāuzrauga visi darbinieki un biroji, arī visas filiāles un biroji Kopienā un ārpus tās, un tām ir jāizstrādā savi drošības un piesārņojuma novēršanas mērķi un darbības rādītāji. Šīm organizācijām ir jāievieš sistēma savu pakalpojumu kvalitātes noteikšanai.(22) Atbilstīgi būtu jāgroza Direktīva 94/57/EK,IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsDirektīvu 94/57/EK groza šādi.1. Ar šādu tekstu aizstāj 2. panta b), c), d), i) un j) apakšpunktu:"b) "kuģis, kas kuģo ar dalībvalsts karogu" ir kuģis, kurš reģistrēts dalībvalstī un kuģo ar tās karogu saskaņā ar tās tiesību aktiem. Kuģus, kas neatbilst šai definīcijai, pielīdzina kuģiem, kam ir trešās valsts karogs;c) "pārbaudes un apsekojumi" ir pārbaudes un apsekojumi, kas obligāti veicami saskaņā ar starptautiskajām konvencijām;d) "starptautiskās konvencijas" ir 1974. Starptautiskā konvencija par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS konvencija), 1966. gada Starptautiskā konvencija par kravas zīmi un 1973./78. gada Starptautiskā konvencija par kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu kopā ar to protokoliem un grozījumiem, kā arī attiecīgiem visās dalībvalstīs juridiski saistošiem kodeksiem, kas ir spēkā 2001. gada 19. decembrī;i) "klases sertifikāts" ir klasificēšanas sabiedrības izdots dokuments, kas apliecina, ka kuģis pēc tā uzbūves un mehāniskajām īpašībām ir piemērots konkrētam mērķim vai pakalpojumam saskaņā ar šīs sabiedrības publiski pieejamiem normatīviem un noteikumiem;j) "kravas kuģa radiosakaru drošības sertifikāts" ir sertifikāts, kas ieviests ar grozītajiem 1974./78. gada SOLAS radiosakaru noteikumiem, ko pieņēmusi SJO."2. Šādu teikumu pievieno 3. panta 1. punkta beigās:"Dalībvalstis rīkojas saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem, kas ietverti pielikumā un pielikuma papildinājumā SJO Rezolūcijai A.847(20) par pamatnostādnēm, sniedzot atbalstu karoga valstīm SJO aktu īstenošanā."3. Ar šādu tekstu aizstāj 4. pantu:"4. pants1. Dalībvalstis, kas vēlas piešķirt atļauju kādai pagaidām neatzītai organizācijai, iesniedz atzīšanas pieprasījumu Komisijai, pievienojot tam pilnīgu informāciju un pierādījumus, kas apliecina tās atbilstību pielikumā izklāstītajiem kritērijiem, kā arī attiecībā uz prasību un apņemšanos ievērot 15. panta 2., 4. un 5. punkta noteikumus. Komisija kopā ar attiecīgajām dalībvalstīm, kas ir iesniegušas pieprasījumu, novērtē organizācijas, par kuru atzīšanu ir iesniegts pieprasījums, lai pārliecinātos, ka šīs organizācijas atbilst iepriekš minētajām prasībām un apņemas tās ievērot. Pieņemot lēmumu par atzīšanu, ņem vērā 9. pantā minētās organizācijas iepriekšējo darbību drošības un piesārņojuma novēršanas jomā. Atzīšanu piešķir Komisija saskaņā ar 7. panta 2. punktā minēto procedūru.2. Dalībvalstis var iesniegt Komisijai īpašus pieprasījumus piešķirt ierobežotu atzīšanu uz trim gadiem organizācijām, kas atbilst visiem pielikumā minētajiem kritērijiem, izņemot A iedaļas 2. un 3. punktā norādītos. Šiem īpašajiem pieprasījumiem piemēro to pašu 1. punktā minēto procedūru, bet šajā gadījumā, izvērtējot atbilstību pielikumā norādītajiem kritērijiem pārbaudes laikā, ko veic Komisija kopā ar dalībvalsti, ņem vērā visus kritērijus, izņemot A iedaļas 2. un 3. punktā minētos. Šāda ierobežota atzīšana ir derīga tikai dalībvalstī vai dalībvalstīs, kas iesniegušas šādu atzīšanas pieprasījumu.3. Visas organizācijas, kam piešķirta atzīšana, cieši uzrauga komiteja, kura izveidota saskaņā ar 7. pantu, jo īpaši tās, kas ir minētas 2. punktā, paturot prātā iespējamos lēmumus par ierobežotās atzīšanas pagarināšanu. Pieņemot lēmumu par atzīšanas pagarināšanu iepriekš minētajām organizācijām, neņem vērā kritērijus, kas izklāstīti pielikuma A iedaļas 2. un 3. punktā, bet ņem vērā organizācijas drošības un piesārņojuma novēršanas rādītājus, kuri minēti 9. panta 2. punktā. Jebkurā lēmumā par ierobežotās atzīšanas pagarināšanu norāda, ar kādiem nosacījumiem, ja tādi pastāv, šāds pagarinājums tiek piešķirts.4. Komisija sagatavo un papildina to organizāciju sarakstu, kas atzītas saskaņā ar 1., 2. un 3. punktu. Šo sarakstu publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.5. Organizācijas, kuras 2002. gada 22. janvārī jau ir atzītas, pamatojoties uz šo direktīvu, tiek uzskatītas par atzītām arī turpmāk. Šīm organizācijām tomēr ir jāatbilst jaunajiem noteikumiem, kas izklāstīti šajā direktīvā, un to atbilstību izvērtē 11. pantā minētajā pirmajā pārbaudē."4. Šādi groza 5. pantu:a) ar šādu tekstu aizstāj 1. punktu:"1. Piemērojot 3. panta 2. punktu, dalībvalstis principā nedrīkst atteikt nevienai no atzītajām organizācijām atļauju šādu funkciju veikšanai, ievērojot 3. punkta un 6. un 11. panta noteikumus. Taču tās atbilstīgi savām vajadzībām drīkst ierobežot to organizāciju skaitu, kam tiek piešķirta atļauja, ja vien šādai rīcībai ir labi pārredzams un objektīvs pamatojums. Komisija pēc dalībvalsts pieprasījuma nosaka vajadzīgus pasākumus saskaņā ar 7. pantā izklāstīto procedūru.";b) svītro 2. punktu;c) ar šādu tekstu aizstāj 3. punktu:"3. Pirms dalībvalsts piekrīt tam, ka atzītā organizācija, kas atrodas trešā valstī, var veikt 3. pantā minētos pienākumus vai daļu no pienākumiem, tā var pieprasīt, lai minētā trešā valsts nodrošinātu līdzvērtīgu režīmu tām atzītajām organizācijām, kuras atrodas Kopienā. Turklāt Kopiena var pieprasīt, lai trešā valsts, kurā atrodas atzītā organizācija, nodrošina līdzvērtīgu režīmu tām atzītajām organizācijām, kas atrodas Kopienā."5. Šādi groza 6. pantu:a) ar šādu tekstu aizstāj 2. punktu:"2. Darba attiecības reglamentē oficiāls rakstisks un nediskriminējošs nolīgums vai līdzvērtīgie juridiskie līdzekļi, kuri nosaka konkrētus pienākumus un funkcijas, ko uzņemas organizācijas, un kuros ietver vismaz:a) noteikumus, kas ir izklāstīti II pielikumā SJO Rezolūcijai A.739(18) par pamatnostādnēm, piešķirot atļauju organizācijām, kuras darbojas administrācijas vārdā, tajā pašā laikā vadoties pēc pielikuma, pielikuma papildinājumiem un papildinājuma, kas pievienots IMO MSC/Apkārtrakstam 710 un MEPC/Apkārtrakstam 307 par nolīguma paraugu saistībā ar tādu atzītu organizāciju pilnvarošanu, kuras darbojas administrācijas vārdā;b) šādus finansiālas atbildības noteikumus:i) ja, tiesas ceļā vai izšķirot strīdu ar šķīrējtiesas procedūru, tiek galīgi un nepārsūdzami nolemts, ka atbildība, kas iestājas pēc jebkura negadījuma, gulstas uz administrāciju, un to skar arī prasība atlīdzināt aizskartajām personām par īpašuma zaudējumu vai tam nodarītajiem bojājumiem un cilvēku traumām vai nāvi, tajā pašā tiesā pierādot, ka tas ir noticis atzītās organizācijas, tās struktūrvienību, darbinieku, pārstāvju vai citu personu, kas darbojas atzītās organizācijas vārdā, tīšas darbības vai bezdarbības vai rupjas neuzmanības dēļ, administrācija ir tiesīga saņemt finansiālu atlīdzību no atzītās organizācijas, ciktāl atzītās organizācijas rīcība, kā tas nolemts tiesā, ir izraisījusi minēto zaudējumu, bojājumus, traumas vai nāvi;ii) ja, tiesas ceļā vai izšķirot strīdu ar šķīrējtiesas procedūru, tiek galīgi un nepārsūdzami nolemts, ka atbildība, kas iestājas pēc jebkura negadījuma, gulstas uz administrāciju, un to skar arī prasība atlīdzināt aizskartajām personām par cilvēku traumām vai nāvi, tajā pašā tiesā pierādot, ka tas ir noticis atzītās organizācijas, tās darbinieku, pārstāvju vai citu personu, kas darbojas atzītās organizācijas vārdā, jebkuras darbības vai bezdarbības rezultātā neuzmanības vai vieglprātības dēļ, administrācija ir tiesīga saņemt finansiālu atlīdzību no atzītās organizācijas, ciktāl atzītās organizācijas rīcība, kā tas nolemts tiesā, ir izraisījusi minētās cilvēku traumas vai nāvi; dalībvalstis var ierobežot maksimālo summu, ko izmaksā atzītā organizācija, tā tomēr nedrīkst būt mazāka par 4 miljoniem EUR;iii) ja, tiesas ceļā vai izšķirot strīdu ar šķīrējtiesas procedūru, tiek galīgi un nepārsūdzami nolemts, ka atbildība, kas iestājas pēc jebkura negadījuma, gulstas uz administrāciju, un to skar arī prasība atlīdzināt aizskartajām personām par īpašuma zaudējumu vai tam nodarītajiem bojājumiem, tajā pašā tiesā pierādot, ka tas ir noticis atzītās organizācijas, tās darbinieku, pārstāvju vai citu personu, kas darbojas atzītās organizācijas vārdā, jebkuras darbības vai bezdarbības rezultātā neuzmanības vai vieglprātības dēļ, administrācija ir tiesīga saņemt finansiālu atlīdzību no atzītās organizācijas, ciktāl atzītās organizācijas rīcība, kā tas nolemts tiesā, ir izraisījusi minēto zaudējumu vai bojājumus; dalībvalstis var ierobežot maksimālo summu, ko izmaksā atzītā organizācija, tā tomēr nedrīkst būt mazāka par 2 miljoniem EUR;c) noteikumus, ka administrācija vai tās izraudzīta neieinteresēta neatkarīga iestāde regulāri revidē pienākumus, ko organizācijas apņemas veikt tās vārdā, kā tas minēts 11. panta 1. punktā;d) iespēju izlases veidā rūpīgi pārbaudīt kuģus;e) noteikumus par būtiskas informācijas sniegšanu par saviem reģistrētajiem kuģiem, klases izmaiņām, to apturēšanu un atsaukšanu, kā tas minēts 15. panta 3. punktā.";b) pievieno šādu punktu:"5. Komisija ne vēlāk kā 2006. gada 22. jūlijā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā dots novērtējums tam, kādu saimniecisku ietekmi šajā pantā paredzētais atbildības režīms ir atstājis uz ieinteresētajām pusēm un jo īpaši uz atzīto organizāciju finansiālo līdzsvaru.Šo ziņojumu gatavo sadarbībā ar dalībvalstu kompetentajām iestādēm un ieinteresētajām pusēm, pirmām kārtām ar atzītajām organizācijām/klasificēšanas sabiedrībām. Komisija vajadzības gadījumā, balstoties uz šo novērtējumu, iesniedz priekšlikumu grozīt šo direktīvu, iekļaujot tajā konkrētāku norādi uz atbildības principu un atbildības maksimālo apmēru."6. Ar šādu tekstu aizstāj 7. pantu:"7. pants1. Komisijai palīdz komiteja.2. Atsaucoties uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.3. Komiteja pieņem savu reglamentu."7. Ar šādu punktu aizstāj 8. panta 1. punktu:"1. Šo direktīvu, nepaplašinot tās darbības jomu, var grozīt saskaņā ar 7. pantā noteikto kārtību, lai- saskaņā ar šīs direktīvas mērķiem pārņemtu turpmākos grozījumus, kas izdarīti 2. panta d) apakšpunktā, 3. panta 1. punktā un 6. panta 2. punktā minētajās starptautiskajās konvencijās un ar tām saistītajos protokolos, kodeksos un rezolūcijās, kuri stājušies spēkā;- precizētu pielikumā iekļautos kritērijus, jo īpaši ņemot vērā attiecīgos SJO lēmumus;- grozītu 6. panta 2. punkta ii) un iii) apakšpunktā norādītās summas."8. Ar šādu pantu aizstāj 9. pantu:"9. pants1. Tādām 4. pantā minētajām organizācijām, kas vairs neievēro pielikumā izklāstītos kritērijus vai nespēj uzrādīt 2. punktā minētos drošības un piesārņojuma novēršanas rādītājus, atzīšanu anulē. Par atzīšanas anulēšanu lemj Komisija saskaņā ar 7. panta 2. punktā minēto procedūru pēc tam, kad attiecīgajai organizācijai ir dota iespēja iesniegt savus apsvērumus.2. Gatavojot lēmuma projektus par atzīšanas anulēšanu, kas minēta 1. punktā, Komisija ņem vērā 11. pantā minēto atzīto organizāciju novērtējuma rezultātus, kā arī organizāciju drošības un piesārņojuma novēršanas rādītājus, kuri noteikti visiem šīs klases kuģiem neatkarīgi no valsts karoga, ar kādu tie kuģo.Organizāciju drošības un piesārņojuma novēršanas rādītāji balstās uz datiem, kas apkopoti Parīzes Saprašanās memorandā par valsts kontroli ostās un/vai uz līdzīgiem apkopojumiem. Citus rādītājus var gūt, analizējot nelaimes gadījumus, kas atgadījušies ar atzītās organizācijas reģistrētajiem kuģiem.Vērtējot organizāciju drošības un piesārņojuma novēršanas rādītājus, ņem vērā arī ziņojumus, ko sagatavojušas dalībvalstis, pamatojoties uz 12. pantu.Komiteja, kas izveidota saskaņā ar 7. pantu, nosaka kritērijus, kuri ir jāievēro, lai, balstoties uz šajā punktā minēto informāciju, varētu pieņemt lēmumu par to, ka organizācija, kas darbojas karoga valsts vārdā, rada nevēlamus draudus drošībai un apkārtējai videi.Komisija pēc pašas ierosmes vai pēc dalībvalsts pieprasījuma iesniedz komitejai lēmuma projektus par 1. punktā minēto atzīšanas anulēšanu."9. Ar šādu pantu aizstāj 10. pantu:"10. pants1. Neatkarīgi no pielikumā norādītajiem kritērijiem, ja dalībvalsts uzskata, ka atzītai organizācijai nedrīkst turpmāk ļaut tās vārdā veikt uzdevumus, kuri noteikti 3. pantā, tā var apturēt doto atļauju, izmantojot šādu procedūru:a) dalībvalsts nekavējoties informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par savu lēmumu, pietiekami to pamatojot;b) Komisija pārbauda, vai darbības apturēšana ir pamatota un vai pastāv nopietni draudi drošībai un apkārtējai videi;c) saskaņā ar 7. panta 2. punktā noteikto procedūru Komisija informē dalībvalsti par to, vai tās lēmums apturēt doto atļauju ir pamatots un vai pastāv nopietni draudi drošībai un apkārtējai videi, un, ja tas ir nepamatots, lūdz dalībvalsti atcelt apturēšanu.2. Ja vien Komisija uzskata, ka atzītās organizācijas drošības un piesārņojuma novēršanas rādītāji pasliktinās, lai gan tās atzīšanas anulēšana, balstoties uz 9. panta 2. punktā minētajiem kritērijiem, ir nepamatota, tā var pieņemt lēmumu attiecīgi informēt atzīto organizāciju un lūgt to veikt pienācīgus pasākumus savu drošības un piesārņojuma novēršanas rādītāju uzlabošanai, darot to zināmu dalībvalstīm. Ja atzītā organizācija nespēj sniegt Komisijai pienācīgu atbildi vai ja Komisija uzskata, ka atzītās organizācijas veiktie pasākumi nav uzlabojuši drošības un piesārņojuma novēršanas rādītājus, Komisija var pieņemt lēmumu apturēt organizācijas atzīšanu uz vienu gadu saskaņā ar 7. panta 2. punktā minēto procedūru pēc tam, kad ieinteresētajai organizācijai ir dota iespēja iesniegt savus apsvērumus. Šajā laikā atzītā organizācija nedrīkst izdot vai pagarināt sertifikātus kuģiem, kas kuģo ar dalībvalstu karogiem, tomēr organizācijas agrāk izdotie vai pagarinātie sertifikāti ir derīgi.3. Procedūru, kas minēta 2. punktā piemēro arī tad, ja Komisijai ir pierādījumi, ka atzītā organizācija nav ievērojusi 15. panta 3., 4. vai 5. punkta noteikumus.4. Beidzoties gadam kopš brīža, kad Komisija ir pieņēmusi lēmumu apturēt organizācijas atzīšanu, Komisija novērtē, vai ir novērsti 2. un 3. punktā minētie trūkumi, kas noveduši pie atzīšanas apturēšanas. Ja šie trūkumi vēl pastāv, atzīšanu anulē saskaņā ar 7. panta 2. punktā minēto procedūru."10. Ar šādu pantu aizstāj 11. pantu:"11. pants1. Katrai dalībvalstij ir jāpārliecinās, ka atzītās organizācijas, kas darbojas tās vārdā saskaņā ar 3. panta 2. punkta mērķiem, efektīvi veic minētajā pantā norādītās funkcijas par labu tās kompetentajai administrācijai.2. Katra dalībvalsts veic šo pienākumu vismaz vienreiz divos gados un, vēlākais, līdz 31. martam ikvienā gadā, kas seko gadam, kurā ir vērtēta atbilstība prasībām, nodod pārējām dalībvalstīm un Komisijai ziņojumu, kurā apkopoti novērtēšanas rezultāti.3. Komisija kopā ar dalībvalsti, kas iesniegusi attiecīgo atzīšanas pieprasījumu, regulāri un ne retāk kā vienreiz divos gados novērtē visas atzītās organizācijas, lai pārliecinātos, ka tās atbilst pielikumā iekļautajiem kritērijiem. Izvēloties organizācijas novērtēšanai, Komisija velta īpašu uzmanību organizācijas drošības un piesārņojuma novēršanas rādītājiem, nelaimes gadījumu skaitam un ziņojumiem, ko ir sagatavojušas dalībvalstis saskaņā ar 12. pantu. Šī pārbaude var ietvert sevī organizācijas reģionālo filiāļu apmeklējumu, kā arī izlases veidā veiktas kuģu pārbaudes nolūkā revidēt organizācijas darbu. Šajā gadījumā Komisija, atkarībā no apstākļiem, informē dalībvalstis par to, kur atrodas reģionālā filiāle. Komisija nodod dalībvalstīm ziņojumu ar novērtējuma rezultātiem.4. Katra atzītā organizācija ik gadu nodod saskaņā ar 7. pantu izveidotās komitejas rīcībā savas kvalitātes nodrošinājuma sistēmas pārskata rezultātus."11. Ar šādu pantu aizstāj 12. pantu:"12. pantsIzmantojot savas ostas valstu inspicēšanas tiesības un pienākumus, dalībvalstis ziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm, kā arī attiecīgajai karoga valstij par atklātajiem gadījumiem, kad organizācijas, kas darbojas karoga valsts vārdā, ir izdevušas derīgus sertifikātus kuģiem, kuri neatbilst starptautisko konvenciju prasībām, vai par jebkuru kļūmi, ko pieļāvis kuģis ar derīgu klases sertifikātu jomā, uz kuru attiecas šis sertifikāts. Saistībā ar šo pantu ziņo tikai par gadījumiem, kad pastāv nopietni draudi drošībai un apkārtējai videi vai kad fakti liecina par organizācijas īpaši nolaidīgu rīcību. Attiecīgo atzīto organizāciju informē par šo gadījumu sākotnējās pārbaudes laikā, lai tā varētu tūlīt veikt vajadzīgus turpmākus pasākumus."12. Direktīvas 13. pantu svītro.13. Direktīvas 14. panta 2. punkta beigās atsauci uz 13. pantu aizstāj ar atsauci uz 7. panta 2. punktu.14. Šādi groza 15. pantu:a) ar šādu punktu aizstāj 1. punktu:"1. Atzītās organizācijas regulāri apspriežas savā starpā, lai nodrošinātu tehnisko normatīvu savstarpēju atbilstību un to piemērošana būtu saskaņā ar noteikumiem SJO Rezolūcijā A.847(20) par pamatnostādnēm, sniedzot atbalstu karoga valstīm SJO dokumentu ieviešanā. Tās nodod Komisijai regulārus ziņojumus par galvenajiem sasniegumiem standartu izstrādē.";b) ar šādu tekstu aizstāj 3. un 4. punktu:"3. Atzītās organizācijas nosūta visām dalībvalstu administrācijām, kas ir piešķīrušas 3. pantā paredzētās atļaujas, un Komisijai visas vajadzīgās ziņas par saviem reģistrētajiem kuģiem, par to pāriešanu citā organizācijā, klases maiņu, to apturēšanu un atcelšanu neatkarīgi no tā, ar kādu karogu šie kuģi kuģo. Informāciju par kuģu nodošanu citai organizācijai, klases maiņu, to apturēšanu un atcelšanu, arī informāciju par nokavētiem apsekojumiem, neievērotiem ieteikumiem, klases nosacījumiem, ekspluatācijas apstākļiem vai ekspluatācijas ierobežojumiem, kas ieviesti attiecībā uz to reģistrētajiem kuģiem neatkarīgi no tā, ar kādu karogu tie kuģo, paziņo arī Sirenac informācijas sistēmai ostas valsts kontroles inspekcijām un ievieto atzīto organizāciju interneta mājas lapā, ja tāda ir.4. Atzītās organizācijas neizdod sertifikātus tiem kuģiem, neatkarīgi no to karoga, kam ir noņemta klase vai tiek mainīta klase aiz drošības apsvērumiem, kamēr karoga valsts kompetentajai administrācijai nav dota iespēja piemērotā termiņā noteikt, vai ir vajadzīga vispusīga pārbaude.";c) pievieno šādu punktu:"5. Kuģim pārejot no vienas atzītās organizācijas citā, zaudētāja organizācija informē ieguvēju organizāciju par visiem nokavētiem apsekojumiem, neievērotiem ieteikumiem, klases nosacījumiem, ekspluatācijas apstākļiem vai ekspluatācijas ierobežojumiem, kas ieviesti attiecībā uz šo kuģi. Zaudētāja organizācija nodošanas laikā iesniedz ieguvējai organizācijai pilnu kuģa dokumentāciju. Ieguvēja organizācija var izdot kuģa sertifikātus tikai pēc veiksmīgas visu nokavēto apsekojumu veikšanas un visu to neievēroto ieteikumu vai klases nosacījumu izpildes, kas izteikti attiecībā uz kuģi, kā to ir norādījusi zaudētāja organizācija. Pirms sertifikātu izsniegšanas ieguvējai organizācijai ir jāpaziņo zaudētājai organizācijai par sertifikātu izdošanas datumu un jāapstiprina diena, vieta un pasākumi, kas veikti sakarā ar katru nokavēto apsekojumu, neievēroto ieteikumu un neievērotiem klases nosacījumiem. Atzītās organizācijas savstarpēji sadarbojas, lai panāktu šā punkta pienācīgu izpildi."15. Šādu punktu pievieno 16. pantam:"4. Turklāt Komisija regulāri informē Eiropas Parlamentu un Padomi par sasniegto direktīvas piemērošanas jomā dalībvalstīs."16. Direktīvas pielikumu groza šādi:a) ar šādu tekstu aizstāj A iedaļu:"A. VISPĀRĪGIE MINIMĀLIE KRITĒRIJI1. Atzītajai organizācijai ir ar dokumentiem jāpierāda plaša pieredze tirdzniecības kuģu projektēšanas un uzbūves novērtēšanā.2. Organizācijas reģistrā ir jābūt vismaz 1000 okeāna kuģiem (virs 100 GRT), kuru kopējā bruto tilpība nav mazāka par 5 miljoniem tilpības vienību.3. Organizācijas tehniskajam personālam ir jābūt samērojamam ar reģistrēto kuģu skaitu. Ir vajadzīgi vismaz 100 īpaši pilnvaroti inspektori, lai izpildītu 2. punktā noteiktās prasības.4. Organizācijai ir jāizstrādā publiski pieejami vispārēji normatīvi un noteikumi attiecībā uz tirdzniecības kuģu projektēšanu, uzbūvi un regulāru apsekošanu, kas periodiski jāprecizē un jāuzlabo, izmantojot pētniecības un attīstības programmas.5. Organizācijai jābūt savam kuģu reģistram, ko tā publicē katru gadu vai ko uztur publiski pieejamā elektroniskā datu bāzē.6. Organizācija nedrīkst būt atkarīga no kuģu īpašniekiem vai būvētājiem un citām personām, kas kā uzņēmēji piedalās kuģu būvēšanā, aprīkošanā, remontdarbos vai ekspluatācijā. Organizācijas ieņēmumi nedrīkst būt būtiski atkarīgi tikai no viena komercuzņēmuma. Atzītā organizācija nedrīkst veikt tiesību aktos noteiktos uzdevumus, ja tā ir kuģu īpašniece vai operators un ja to saista lietišķas, personiskas vai radnieciskas attiecības ar kuģu īpašnieku vai operatoru. Šis nesaderības noteikums attiecas arī uz inspektoriem, ko nodarbina atzītā organizācija.7. Organizācija veic darbību saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti pielikumā SJO Rezolūcijai A.789(19) par tādu atzīto organizāciju apsekošanas un sertificēšanas funkcijām, kuras darbojas administrācijas vārdā, ciktāl tie attiecas uz jautājumiem, kas ietilpst šīs direktīvas darbības jomā.";b) B iedaļā:i) virsrakstu aizstāj ar šādu:"B. ĪPAŠIE MINIMĀLIE KRITĒRIJI";ii) panta 4., 5., 6. un 7. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:"4. Organizācija ir gatava sniegt vajadzīgas ziņas pārvaldei, Komisijai un interesentiem.5. Organizācijas vadība ir rakstiski formulējusi savu stratēģiju un mērķus, kā arī saistības attiecībā uz kvalitāti un ir nodrošinājusi to, ka šo stratēģiju apzinās, ievēro un atbalsta jebkurā organizācijas līmenī. Organizācijas stratēģijai ir jābūt vērstai uz drošības un piesārņojuma novēršanas mērķiem un rādītājiem.6. Organizācija izstrādā, ievieš un uztur efektīvu iekšējās kvalitātes nodrošināšanas sistēmu, kas balstīta uz starptautiski atzītiem kvalitātes normatīviem un atbilst EN 45004 (pārbaudes iestādes) un EN 29001 saskaņā ar IACS Kvalitātes sistēmas sertifikācijas programmas prasībām un, cita starpā, nodrošina, kaa) organizācijas normatīvus un noteikumus izstrādā un izmanto plānveidīgi;b) organizācijas normatīvus un noteikumus ievēro, un pastāv iekšēja sistēma pakalpojumu kvalitātes noteikšanai saistībā ar šiem normatīviem un noteikumiem;c) ievēro prasības, kas izriet no obligātajiem pienākumiem, kuru veikšanai organizācija ir saņēmusi atļauju, un pastāv iekšēja sistēma pakalpojumu kvalitātes noteikšanai saistībā ar starptautisko konvenciju izpildi;d) ir rakstiski noteikta to darbinieku kompetence, pilnvaras un savstarpējās saistības, kuru darbs ietekmē organizācijas pakalpojumu kvalitāti;e) jebkuru darbu veic iepriekš noteiktos apstākļos;f) pastāv uzraudzības sistēma, kas ļauj kontrolēt to inspektoru, tehniskā un administratīvā personāla rīcību un darbu, kuri ir tieši nodarbināti organizācijā;g) obligātos pienākumus, kuru veikšanai organizācija ir saņēmusi atļauju, veic tikai tās īpaši pilnvaroti inspektori vai citu atzīto organizāciju īpaši pilnvaroti inspektori; jebkurā gadījumā īpaši pilnvarotajiem inspektoriem smalki jāpārzina konkrētais kuģu tips, uz kura viņi veic obligātos pienākumus saistībā ar veicamo apsekošanu un attiecīgajām prasībām, kas ir jāpiemēro;h) inspektoriem ir pieejama kvalifikācijas celšanas sistēma, un viņi pastāvīgi pilnveido savas zināšanas;i) tiek glabāti uzskaites dati, kas atspoguļo vajadzīgo standartu ievērošanu saistībā ar veiktajiem pakalpojumiem, un efektīvi darbojas kvalitātes nodrošināšanas sistēma;j) visās organizācijas nodaļās pastāv vispārēja plānotas un dokumentāri apstiprinātas iekšējās revīzijas sistēma, kas skar darbus, kuru veikšanā kvalitātei ir noteicoša loma;k) obligātos apsekojumus un pārbaudes, kas noteiktas Saskaņotajā apsekojumu un sertifikācijas sistēmā, kuru veikšanai organizācija ir saņēmusi atļauju, veic saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti pielikumā un pielikuma papildinājumā SJO Rezolūcijai A.746(18) par Apsekošanas pamatnostādnēm atbilstīgi Saskaņotajai apsekojumu un sertifikācijas sistēmai;l) pastāv skaidra un tieša pienākumu sadale un to pārraudzība starp iestādes centrālo un reģionālajām nodaļām, kā arī starp atzītajām organizācijām un inspektoriem.7. Organizācijai ir jāpierāda, ka tā spēj:a) izstrādāt un papildināt pilnvērtīgu un piemērotu dokumentāciju, kurā ietverti tās normatīvi un noteikumi attiecībā uz kuģu korpusu, mehānismiem, elektroierīcēm un vadības ierīcēm, kas atbilst starptautiski atzīto tehnisko normatīvu kvalitātei un uz kuru pamata var izdot SOLAS konvencijas un pasažieru kuģa drošības sertifikātus (kas apliecina kuģa konstrukcijas un tā pamatmehānismu piemērotību) un kravas zīmes sertifikātus (kas apliecina kuģa izturību);b) veikt visas pārbaudes un apsekojumus, kas noteikti starptautiskajās konvencijās attiecībā uz sertifikātu izdošanu, arī uz vajadzīgajiem apsekošanas līdzekļiem, izmantojot augstas kvalifikācijas profesionāļus, un saskaņā ar noteikumiem, kuri izklāstīti pielikumā SJO Rezolūcijai A.788(19) par pamatnostādnēm, administrācijām ieriešot Starptautisko drošas vadības kodeksu, kā arī izmantot un uzturēt drošības vadības sistēmas gan krastā, gan uz kuģiem, kuri būtu jāsertificē.";"9. Organizācijai ir jāļauj administrācijas pārstāvjiem un citām ieinteresētajām pusēm piedalīties savu normatīvu un noteikumu izstrādāšanā."2. pants1. Dalībvalstīs ne vēlāk kā 2003. gada 22. jūlijā stājas spēkā normatīvi un administratīvi akti, kas ir vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Par tiem dalībvalstis tūlīt informē Komisiju.2. Dalībvalstīm pieņemot minētos aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstīs nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.3. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.3. pantsŠī direktīva stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.4. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 2001. gada 19. decembrīEiropas Parlamenta vārdā —priekšsēdētājaN. FontainePadomes vārdā —priekšsēdētājaA. Neyts-Uyttebroeck[1] OV C 212 E, 25.7.2000., 114. lpp. un OV C 154 E, 29.5.2001., 51. lpp.[2] OV C 14, 16.1.2001., 22. lpp.[3] OV C 22, 24.1.2001., 19. lpp.[4] Eiropas Parlamenta 2000. gada 30. novembra atzinums (OV C 228, 13.8.2001., 150. lpp.), Padomes 2001. gada 26. februāra kopējā nostāja (OV C 101, 30.3.2001., 1. lpp.) un Eiropas Parlamenta 2001. gada 16. maija lēmums (vēl nav publicēts Oficiālajā Vēstnesī). Eiropas Parlamenta 2001. gada 24. oktobra lēmums un Padomes 2001. gada 6. decembra lēmums.[5] OV L 319, 12.12.1994., 20. lpp. Direktīva, kas grozīta ar Komisijas Direktīvu 97/58/EK (OV L 274, 7.10.1997., 8. lpp.).[6] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.--------------------------------------------------


title: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/68/EK ( 2006. gada 6. septembris ), ar ko Padomes Direktīvu 77/91/EEK groza attiecībā uz akciju sabiedrību veidošanu un to kapitāla saglabāšanu un mainīšanu   (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               25.9.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 264/32

      EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2006/68/EK
   (2006. gada 6. septembris),
   ar ko Padomes Direktīvu 77/91/EEK groza attiecībā uz akciju sabiedrību veidošanu un to kapitāla saglabāšanu un mainīšanu
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 44. panta 1. punktu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
   saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),
   tā kā:

               (1)

               Padomes Otrajā direktīvā 77/91/EEK (1976. gada 13. decembris) par to, kā vienādošanas nolūkā koordinēt nodrošinājumus, ko saistībā ar akciju sabiedrību veidošanu un to kapitāla saglabāšanu un mainīšanu dalībvalstis prasa no sabiedrībām Līguma 58. panta otrās daļas nozīmē, lai aizsargātu sabiedrību dalībnieku un trešo personu intereses (3), ir izklāstītas prasības dažiem ar kapitālu saistītiem pasākumiem, ko veic šādas sabiedrības.

               (2)

               Komisija savā 2003. gada 21. maija Paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam “Uzņēmējdarbības tiesību modernizācija un korporatīvās vadības uzlabošana Eiropas Savienībā – attīstības plāns” secina, ka Direktīvas 77/91/EEK vienkāršošana un modernizācija būtiski sekmētu uzņēmējdarbības efektivitāti un konkurētspēju, nemazinot aizsardzību, ko sniedz akcionāriem un kreditoriem. Šie mērķi ir galvenā prioritāte, taču tie neskar vajadzību nekavējoties veikt vispārēju pārbaudi, lai izskatītu kapitāla uzturēšanas režīmam alternatīvu risinājumu īstenošanas iespējas, kas pietiekami aizsargātu gan akciju sabiedrības kreditoru, gan akcionāru intereses.

               (3)

               Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai atļaut akciju sabiedrībām piešķirt akcijas apmaiņā pret cita veida, ne naudas, ieguldījumu, neprasot, lai tās saņem īpašu ekspertu novērtējumu gadījumos, kad ir skaidra atsauce uz šāda ieguldījuma vērtēšanu. Tomēr būtu jāgarantē mazākuma akcionāru tiesības pieprasīt šādu vērtējumu.

               (4)

               Akciju sabiedrībām būtu jāļauj iegūt pašām savas akcijas, nepārsniedzot sabiedrības sadalāmās rezerves, un laikposms, attiecībā uz kuru akcionāru kopsapulce var atļaut šādu iegūšanu, būtu jāpalielina, lai uzlabotu elastību un samazinātu administratīvo apgrūtinājumu sabiedrībām, kurām strauji jāreaģē uz tirgus izmaiņām, kas iespaido viņu akciju cenu.

               (5)

               Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai atļaut akciju sabiedrībām piešķirt finansiālu palīdzību, lai to akcijas varētu iegūt trešās personas, nepārsniedzot sabiedrības sadalāmās rezerves, lai uzlabotu elastību saistībā ar izmaiņām sabiedrību akciju kapitāla īpašumtiesību struktūrā. Šai iespējai būtu jāpiemēro aizsardzības pasākumi, ņemot vērā šīs direktīvas mērķi aizsargāt gan akcionārus, gan trešās personas.

               (6)

               Lai uzlabotu kreditoru standartizētu aizsardzību visās dalībvalstīs, kreditoriem vajadzētu būt iespējai ar zināmiem nosacījumiem izmantot tiesas vai administratīvas procedūras, ja sakarā ar akciju sabiedrības kapitāla samazināšanu ir apdraudēti viņu prasījumi.

               (7)

               Lai nodrošinātu to, ka netiek pieļauta tirgus ļaunprātīga izmantošana, dalībvalstīm šīs direktīvas īstenošanas nolūkā būtu jāņem vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/6/EK (2003. gada 28. janvāris) par iekšējās informācijas ļaunprātīgu izmantošanu un tirgus manipulācijām (tirgus ļaunprātīgu izmantošanu) (4), Komisijas Regula (EK) Nr. 2273/2003 (2003. gada 22. decembris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/6/EK īsteno attiecībā uz atbrīvojumiem saistībā ar atpirkšanas programmām un finanšu instrumentu stabilizāciju (5), un Komisijas Direktīva 2004/72/EK (2004. gada 29. aprīlis), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/6/EK attiecībā uz pieņemto tirgus praksi, ar atvasinātiem preču instrumentiem saistītās iekšējās informācijas definēšanu, to personu saraksta sastādīšanu, kam ir pieejama iekšējā informācija, vadības veikto darījumu izziņošanu un paziņošanu par aizdomīgiem darījumiem (6).

               (8)

               Tādēļ Direktīva 77/91/EEK būtu attiecīgi jāgroza.

               (9)

               Saskaņā ar 34. punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (7) dalībvalstīm ir ieteikts gan savām vajadzībām, gan Kopienas interesēs izstrādāt savas tabulas, kas pēc iespējas precīzāk atspoguļotu atbilstību starp šo direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, un padarīt tās publiski pieejamas,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.
   1. pants
   Ar šo Direktīvu 77/91/EEK groza šādi:

               1)

               direktīvas 1. panta 1. punkta divdesmit pirmo ievilkumu aizstāj ar šādu ievilkumu:

                           “—

                           Ungārijā:
                           nyilvánosan működő részvénytársaság,”

                     ;

               2)

               iekļauj šādus pantus:
               “10.a pants
               1.   Dalībvalstis var nolemt nepiemērot 10. panta 1., 2. un 3. punktu, ja pēc administrācijas vai pārvaldes struktūras lēmuma kā cita veida, ne naudas, ieguldījums tiek ieguldīti pārvedami vērtspapīri, kā tie definēti 4. panta 1. punkta 18) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2004/39/EK (2004. gada 21. aprīlis), kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem (8), vai naudas tirgus instrumenti, kā tie definēti minētās direktīvas 4. panta 1. punkta 19) apakšpunktā, un ja šie vērtspapīri vai naudas tirgus instrumenti ir novērtēti pēc vidējās svērtās cenas, par kādu tie tirgoti vienā vai vairākos regulētos tirgos, kā tie definēti minētās direktīvas 4. panta 1. panta 14) apakšpunktā, pietiekami ilgu laiku, kas nosakāms dalībvalsts tiesību aktos, pirms dienas, kad faktiski veikts attiecīgais cita veida, ne naudas, ieguldījums.
               Tomēr, ja cenu iespaido ārkārtas apstākļi, kas ievērojami mainītu aktīva vērtību tā faktiskās ieguldīšanas dienā, tostarp situācijas, kad šādu pārvedamu vērtspapīru vai naudas tirgus instrumentu tirgus ir kļuvis nelikvīds, tad pēc administrācijas vai pārvaldes struktūras iniciatīvas un tās atbildībā veic pārvērtēšanu. Minētās pārvērtēšanas nolūkā piemēro 10. panta 1., 2. un 3. punktu.
               2.   Dalībvalstis var nolemt nepiemērot 10. panta 1., 2. un 3. punktu, ja pēc administrācijas vai pārvaldes struktūras lēmuma kā cita veida, ne naudas, ieguldījums tiek ieguldīti aktīvi, kuri nav 1. punktā minētie pārvedamie vērtspapīri un naudas tirgus instrumenti un par kuru patieso vērtību atzinumu jau ir sniedzis atzīts neatkarīgs eksperts, un ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

                           a)

                           patiesā vērtība ir noteikta dienā, kas ir ne vairāk kā sešus mēnešus pirms attiecīgā aktīva faktiskās ieguldīšanas dienas;

                           b)

                           novērtēšana ir veikta saskaņā ar dalībvalstī vispārpieņemtiem vērtēšanas standartiem un principiem, kuri piemērojami ieguldāmo aktīvu veidam.

                     Ja ir jauni būtiski apstākļi, kas ievērojami mainītu aktīva patieso vērtību tā faktiskās ieguldīšanas dienā, tad pēc administrācijas vai pārvaldes struktūras iniciatīvas un tās atbildībā veic pārvērtēšanu. Minētās pārvērtēšanas nolūkā piemēro 10. panta 1., 2. un 3. punktu.
               Ja šādu pārvērtēšanu neveic, viens vai vairāki akcionāri, kuriem dienā, kad tiek pieņemts lēmums par kapitāla palielināšanu, kopumā pieder vismaz 5 % no sabiedrības parakstītā kapitāla, var pieprasīt, lai neatkarīgs eksperts veic novērtēšanu, un šādā gadījumā piemēro 10. panta 1., 2. un 3. punktu. Šis akcionārs vai šie akcionāri var iesniegt pieprasījumu līdz attiecīgā aktīva faktiskās ieguldīšanas dienai, ar nosacījumu, ka pieprasījuma iesniegšanas dienā attiecīgajam akcionāram vai akcionāriem joprojām kopumā pieder vismaz 5 % no sabiedrības parakstītā kapitāla, kā tas bija dienā, kad tika pieņemts lēmums par kapitāla palielināšanu.
               3.   Dalībvalstis var nolemt nepiemērot 10. panta 1., 2. un 3. punktu, ja pēc administrācijas vai pārvaldes struktūras lēmuma kā cita veida, ne naudas, ieguldījums tiek ieguldīti aktīvi, kuri nav 1. punktā minētie pārvedamie vērtspapīri un naudas tirgus instrumenti un kuru individuālā patiesā vērtība izriet no iepriekšējā gada obligātajiem pārskatiem, ar nosacījumu, ka obligātajiem pārskatiem ir veikta obligātā revīzija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK (2006. gada 17. maijs), ar ko paredz gada pārskatu un konsolidēto pārskatu obligātās revīzijas (9).
               Šā panta 2. punkta otro un trešo daļu piemēro mutatis mutandis.
               10.b pants
               1.   Ja 10.a pantā minēto cita veida, ne naudas, ieguldījumu veic bez 10. panta 1., 2. un 3. punktā minētā eksperta ziņojuma, tad papildus 3. panta h) punktā izklāstītajām prasībām un viena mēneša laikā pēc attiecīgā aktīva faktiskās ieguldīšanas dienas publicē deklarāciju, kurā ir:

                           a)

                           attiecīgā cita veida, ne naudas, ieguldījuma apraksts;

                           b)

                           tā vērtība, tā novērtējuma avots un, attiecīgā gadījumā, novērtēšanas metode;

                           c)

                           paziņojums par to, vai iegūtā vērtība atbilst vismaz akciju, kuras piešķir apmaiņā pret šādu ieguldījumu, skaitam, nominālvērtībai vai, ja nominālvērtības nav, uzskaites vērtībai un – attiecīgā gadījumā – piemaksai par tām;

                           d)

                           paziņojums par to, ka nav radušies jauni būtiski apstākļi, kas iespaido sākotnējo novērtējumu.

                     Šo deklarāciju publicē, kā noteikts katras dalībvalsts tiesību aktos saskaņā ar Direktīvas 68/151/EEK 3. pantu.
               2.   Ja saistībā ar kapitāla palielināšanu, ko ierosināts veikt atbilstīgi 25. panta 2. punktam, tiek piedāvāts veikt cita veida, ne naudas, ieguldījumu bez 10. panta 1., 2. un 3. punktā minētā eksperta ziņojuma, tad – pirms faktiski veikts cita veida, ne naudas, ieguldījums – kārtībā, kādu paredz katras dalībvalsts tiesību akti saskaņā ar Direktīvas 68/151/EEK 3. pantu, publicē paziņojumu, kurā norāda pieņemšanas datumu lēmumam par kapitāla palielināšanu un 1. punktā uzskaitīto informāciju. Šādā gadījumā 1. punktā paredzētajā deklarācijā ietver vienīgi paziņojumu par to, ka pēc iepriekšminētā paziņojuma publicēšanas dienas nav radušies jauni būtiski apstākļi.
               3.   Katra dalībvalsts paredz piemērotus aizsardzības pasākumus, nodrošinot 10.a pantā un šajā pantā izklāstīto procedūru ievērošanu, ja cita veida, ne naudas, ieguldījumu veic bez 10. panta 1., 2. un 3. punktā minētā eksperta ziņojuma.

               3)

               direktīvas 11. panta 1. punkta pirmo daļu groza šādi:

                           a)

                           vārdkopu “10. pantā” aizstāj ar vārdkopu “10. panta 1., 2. un 3. punktā”;

                           b)

                           pievieno šādu teikumu:
                           “Šīs direktīvas 10.a un 10.b pantu piemēro mutatis mutandis.”;

               4)

               direktīvas 19. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
               “1.   Neskarot principu, kas paredz vienādu attieksmi pret viena un tā paša līmeņa akcionāriem, un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/6/EK (2003. gada 28. janvāris) par iekšējās informācijas ļaunprātīgu izmantošanu un tirgus manipulācijām (tirgus ļaunprātīgu izmantošanu) (10), dalībvalstis var atļaut sabiedrībai iegūt savas akcijas vai nu pašai, vai ar tādas personas starpniecību, kura darbojas savā vārdā, bet sabiedrības interesēs. Ciktāl šāda iegūšana ir atļauta, dalībvalstis tai piemēro šādus nosacījumus:

                           a)

                           atļauju dod kopsapulce, kas nosaka šādas iegūšanas noteikumus un jo īpaši iegūstamo akciju maksimālo skaitu, atļaujas derīguma termiņu, kura maksimālo ilgumu nosaka dalībvalsts tiesību aktos, tomēr nepārsniedzot piecus gadus, un – iegūšanai par nominālvērtību – ieguldījuma maksimālo un minimālo apjomu. Administrācijas vai pārvaldes institūcijas locekļi pārliecinās par to, ka, veicot katru atļauto iegūšanu, tiek ievēroti b) un c) apakšpunktā minētie nosacījumi;

                           b)

                           ieguvumi, tostarp sabiedrības iepriekš iegūtās un tās turētās akcijas, un akcijas, kuras ieguvusi persona, kas darbojas savā vārdā, bet sabiedrības interesēs, nedrīkst izraisīt tīro aktīvu samazināšanos līdz apjomam, kas ir mazāks par 15. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minēto apjomu;

                           c)

                           darījumu var veikt vienīgi ar pilnībā apmaksātām akcijām.

                     Turklāt dalībvalstis var iegādēm šā punkta pirmās daļas nozīmē piemērot jebkuru no šādiem nosacījumiem:

                           i)

                           iegūto akciju, tostarp sabiedrības iepriekš iegūto un tās turēto akciju un akciju, kuras ieguvusi persona, kas darbojas savā vārdā, bet sabiedrības interesēs, nominālvērtība vai, ja nominālvērtības nav, uzskaites vērtība nepārsniedz dalībvalsts noteikto maksimumu. Šis maksimums nedrīkst būt mazāks par 10 % no parakstītā kapitāla;

                           ii)

                           atļauja sabiedrībai iegūt pašai savas akcijas šā punkta pirmās daļas nozīmē, iegūstamo akciju maksimālais skaits, šādu tiesību termiņu un maksimālais vai minimālais ieguldījums ir noteikts sabiedrības statūtos vai dibināšanas dokumentā;

                           iii)

                           sabiedrība pilda attiecīgās prasības par pārskatu un paziņojumu sniegšanu;

                           iv)

                           dažām dalībvalstu noteiktām sabiedrībām var prasīt anulēt iegūtās akcijas ar nosacījumu, ka anulēto akciju nominālvērtībai ekvivalentu summa jāiekļauj rezervē, kuru nevar sadalīt akcionāriem, izņemot parakstītā kapitāla samazināšanās gadījumu. Šo rezervi var izmantot vienīgi parakstītā kapitāla palielināšanai, kapitalizējot rezerves;

                           v)

                           iegāde nedrīkst iespaidot kreditoru prasījumu izpildi.

               5)

               direktīvas 20. panta 3. punktā vārdkopu “15. panta 1. punkta a) apakšpunktā” aizstāj ar vārdkopu “15. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā”;

               6)

               direktīvas 23. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
               “1.   Ja dalībvalsts ļauj sabiedrībai tieši vai netieši izsniegt avansā līdzekļus, piešķirt aizdevumus vai sniegt nodrošinājumu, lai tās akcijas varētu iegūt trešā persona, tad tās šādiem darījumiem piemēro nosacījumus, kas izklāstīti šā punkta otrajā, trešajā, ceturtajā un piektajā daļā.
               Darījumus veic administrācijas vai pārvaldes struktūras atbildībā un ar godīgiem tirgus nosacījumiem, īpaši ņemot vērā sabiedrības saņemtos procentus un nodrošinājumu, ko sabiedrībai sniedz saistībā ar šā punkta pirmajā daļā minētajiem sabiedrības aizdevumiem un avansa maksājumiem. Pienācīgi pārbauda trešās personas vai – daudzpusējos darījumos – katra darījumu partnera kredītspēju.
               Administrācijas vai pārvaldes struktūra darījumus iesniedz kopsapulcei iepriekšējai apstiprināšanai, par ko kopsapulce lemj saskaņā ar 40. pantā paredzētajiem noteikumiem par pārstāvību un balsu vairākumu. Administrācijas vai pārvaldes struktūra sniedz kopsapulcei rakstisku ziņojumu, norādot darījuma mērķus, sabiedrības intereses šā darījuma noslēgšanā, darījuma noslēgšanas nosacījumus, ar darījumu saistītos riskus sabiedrības likviditātei un maksātspējai un cenu, par kādu trešā persona iegādāsies akcijas. Šo ziņojumu iesniedz reģistram publicēšanai saskaņā ar Direktīvas 68/151/EEK 3. pantu.
               Trešām personām piešķirtās finansiālās palīdzības kopapjoms nekādā gadījumā neizraisa tīro aktīvu samazināšanos līdz apjomam, kas ir mazāks par 15. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā noteikto apjomu, ņemot vērā arī tīro aktīvu jebkādu samazināšanos, ko var izraisīt sabiedrības vai tās vārdā veikta savu akciju iegāde saskaņā ar 19. panta 1. punktu. Sabiedrība bilances pasīvu daļā iekļauj rezervi, kura nav sadalāma un kuras apjoms atbilst finansiālās palīdzības kopapjomam.
               Ja trešā persona, izmantojot finansiālo palīdzību no sabiedrības, iegūst šīs sabiedrības pašu akcijas 19. panta 1. punkta nozīmē vai parakstās uz akcijām, ko emitē, palielinot parakstīto kapitālu, tad šādu iegūšanu vai parakstīšanu veic par taisnīgu cenu.”;

               7)

               iekļauj šādu pantu:
               “23.a pants
               Ja 23. panta 1. punktā minētā darījuma partneris ir kāds sabiedrības administrācijas vai pārvaldes struktūras loceklis vai mātesuzņēmuma – Padomes Direktīvas 83/349/EEK (1983. gada 13. jūnijs) par konsolidētajiem pārskatiem (11) 1. panta nozīmē – administrācijas vai pārvaldes struktūras loceklis, vai pats mātesuzņēmums, vai fiziskās personas, kas darbojas savā vārdā, bet šādu struktūru locekļu vai mātesuzņēmumu interesēs, tad dalībvalstis ar atbilstīgiem aizsardzības pasākumiem nodrošina, ka šāds darījums nav pretrunā sabiedrības interesēm.

               8)

               direktīvas 27. panta 2. punkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:
               “Piemēro 10. panta 2. un 3. punktu, 10.a un 10.b pantu.”;

               9)

               direktīvas 32. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
               “1.   Parakstītā kapitāla samazināšanas gadījumā vismaz tie kreditori, kuru prasījumi ir radušies pirms kapitāla samazināšanas lēmuma publicēšanas, ir tiesīgi vismaz uz nodrošinājumu par prasījumiem, kuriem termiņš nav iestājies līdz minētās publikācijas dienai. Dalībvalstis nevar atteikt šādas tiesības, ja vien kreditoram nav attiecīgas aizsardzības vai ja vien šāda aizsardzība nav nepieciešama, ņemot vērā sabiedrības aktīvus.
               Dalībvalstis paredz nosacījumus, kā īstenot šā punkta pirmajā daļā paredzētās tiesības. Jebkurā gadījumā dalībvalstis nodrošina, ka kreditoriem ir ļauts griezties attiecīgā administratīvā vai tiesu iestādē atbilstīgas aizsardzības iegūšanai, ja viņi var ticami pierādīt, ka parakstītā kapitāla samazināšanas dēļ viņu prasījumi ir apdraudēti un ka no sabiedrības nav saņemta nekāda atbilstīga aizsardzība.”;

               10)

               direktīvas 41. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
               “1.   Dalībvalstis var atkāpties no 9. panta 1. punkta, 19. panta 1. punkta a) apakšpunkta pirmā teikuma un 25., 26. un 29. panta tiktāl, ciktāl šāda atkāpe ir vajadzīga, lai pieņemtu vai piemērotu noteikumus, kuru mērķis ir sekmēt darbinieku vai citu dalībvalsts tiesību aktos noteiktu personu grupu dalību uzņēmumu kapitālā.”.
         2. pants
   1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai līdz 2008. gada 15. aprīlim izpildītu šīs direktīvas prasības.
   Kad dalībvalstis pieņem šos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarīt šādas atsauces.
   2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.
   3. pants
   Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   4. pants
   Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

      Strasbūrā, 2006. gada 6. septembrī

            Eiropas Parlamenta vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. BORRELL FONTELLES

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         P. LEHTOMÄKI

      (1)  OV C 294, 25.11.2005., 1. lpp.

      (2)  Eiropas Parlamenta 2006. gada 14. marta Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2006. gada 24. jūlija Lēmums.

      (3)  OV L 26, 31.1.1977., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

      (4)  OV L 96, 12.4.2003., 16. lpp.

      (5)  OV L 336, 23.12.2003., 33. lpp.

      (6)  OV L 162, 30.4.2004., 70. lpp.

      (7)  OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.

      (8)  OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2006/31/EK (OV L 114, 27.4.2006., 60. lpp.).

      (9)  OV L 157, 9.6.2006., 87. lpp.”;

      (10)  OV L 96, 12.4.2003., 16. lpp.”;

      (11)  OV L 193, 18.7.1983., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2006/43/EK.”;


title: Komisijas Direktīva (1988. gada 21. jūnijs), ar ko tehnikas attīstībai pielāgo Padomes Direktīvu 75/321/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoru stūres iekārtu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31988L0411

Oficiālais Vēstnesis L 200 , 26/07/1988 Lpp. 0030 - 0030 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 13 Sējums 17 Lpp. 0104  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 13 Sējums 17 Lpp. 0104

		Komisijas Direktīva(1988. gada 21. jūnijs),ar ko tehnikas attīstībai pielāgo Padomes Direktīvu 75/321/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoru stūres iekārtu(88/411/EEK)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1974. gada 4. marta Direktīvu 74/150/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoru tipa apstiprināšanu [1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 88/297/EEK [2], un jo īpaši tās 11. pantu,tā kā, ņemot vērā uzkrāto pieredzi un pamatojoties uz pašreizējo tehnikas attīstību, tagad pastāv iespēja precizēt un pilnīgot dažus noteikumus Padomes Direktīvā 75/321/EEK [3], kas grozīta ar Direktīvu 82/890/EEK [4];tā kā šajā direktīvā paredzētie pasākumi saskan ar atzinumu, ko sniegusi Komiteja to direktīvu pielāgošanai tehnikas attīstībai, kuru mērķis ir novērst tehniskus šķēršļus tirdzniecībai lauksaimniecības un mežsaimniecības traktoru nozarē,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsAr šo Direktīvas 75/321/EEK pielikumā izdara šādus grozījumus:- Aiz vārdiem "Ja ir stūres palīgiekārta" 2.2.1.2. punktā pievieno vārdus "kas nav saistīta ar pārējām iekārtām,".- Priekšpēdējo teikumu 2.2.4.1.1. punkta pirmajā daļā, t.i.,"Stūres sistēmai un bremžu sistēmai nedrīkst būt kopīgs enerģijas avots", aizstāj ar šādu teikumu:"Neierobežojot Direktīvas 76/432/EEK noteikumus, kas skar bremzēšanu, ja starp hidraulisko stūres iekārtu un hidraulisko bremžu iekārtu pastāv hidraulisks savienojums un ja abām iekārtām ir vienots enerģijas avots, stūres iekārtas iedarbināšanai vajadzīgais spēks nedrīkst pārsniegt 40 daN, ja kāda no šīm sistēmām nedarbojas".2. pants1. No 1988. gada 1. oktobra neviena dalībvalsts nedrīkst:- atteikties piešķirt EEK tipa apstiprinājumu, izdot Direktīvas 74/150/EEK 10. panta 1. punkta pēdējā ievilkumā minēto dokumentu vai piešķirt valsts tipa apstiprinājumu kādam traktoru tipam,- aizliegt sākt traktoru ekspluatāciju,ja šāda traktora vai traktoru tipa stūres iekārta atbilst šīs direktīvas prasībām.2. No 1989. gada 1. oktobra dalībvalstis:- vairs neizdod Direktīvas 74/150/EEK 10. panta 1. punkta pēdējā ievilkumā minēto dokumentu tādiem traktora tipiem, kuru stūres iekārta neatbilst šīs direktīvas prasībām,- var attiekties piešķirt valsts tipa apstiprinājumu tādam traktora tipam, kura stūres iekārta neatbilst šīs direktīvas prasībām.3. pantsDalībvalstīs stājas spēkā noteikumi, kas vajadzīgi, lai līdz 1988. gada 30. septembrim izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.4. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 1988. gada 21. jūnijāKomisijas vārdā —priekšsēdētāja vietnieksCockfield[1] OV L 84, 28.3.1974., 10. lpp.[2] OV L 126, 20.5.1988., 52. lpp.[3] OV L 147, 9.6.1975., 24. lpp.[4] OV L 378, 31.12.1982., 45. lpp.--------------------------------------------------