Svarīgs juridisks paziņojums

|

31979L0830

Padomes Direktīva (1979. gada 11. septembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz karstā ūdens skaitītājiem

Oficiālais Vēstnesis L 259 , 15/10/1979 Lpp. 0001 - 0009 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 13 Sējums 10 Lpp. 0109  Speciālizdevums grieķu valodā Nodaļa 13 Sējums 9 Lpp. 0003  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 13 Sējums 10 Lpp. 0109  Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 13 Sējums 10 Lpp. 0219  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 13 Sējums 10 Lpp. 0219  CS.ES Nodaļa 13 Sējums 005 Lpp. 404  - 412 ET.ES Nodaļa 13 Sējums 005 Lpp. 404  - 412 HU.ES Nodaļa 13 Sējums 005 Lpp. 404  - 412 LT.ES Nodaļa 13 Sējums 005 Lpp. 404  - 412 LV.ES Nodaļa 13 Sējums 005 Lpp. 404  - 412 MT.ES Nodaļa 13 Sējums 005 Lpp. 404  - 412 PL.ES Nodaļa 13 Sējums 005 Lpp. 404  - 412 SK.ES Nodaļa 13 Sējums 005 Lpp. 404  - 412 SL.ES Nodaļa 13 Sējums 005 Lpp. 404  - 412

		Padomes Direktīva(1979. gada 11. septembris)par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz karstā ūdens skaitītājiem(79/830/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 100. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [1],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [2],tā kā karstā ūdens skaitītāju uzbūvei un pārbaudes metodēm dalībvalstīs piemēro obligātus noteikumus, kas katrā dalībvalstī ir citādi, tā kavējot tirdzniecību ar tādiem instrumentiem; tā kā tādēļ vajag vienādot minētos noteikumus;tā kā Padomes 1971. gada 26. jūlija Direktīva 71/316/EEK par dalībvalstu likumu tuvināšanu attiecībā uz kopējiem noteikumiem par mērinstrumentiem un metroloģiskās kontroles metodēm [3], kurā grozījumi izdarīti ar Pievienošanās aktu [4], ir paredzētas procedūras attiecībā uz EEK paraugu apstiprinājumiem un EEK sākotnējām pārbaudēm; tā kā saskaņā ar minēto direktīvu ir jānosaka tehniskās prasības karstā ūdens skaitītāju projektēšanai un darbībai; tā kā instrumentiem ir jāatbilst šīm prasībām, lai tos varētu brīvi ievest, laist tirgū un izmantot, pirms tam veicot to kontroli un piestiprinot vajadzīgās zīmes un marķējumu,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsŠī direktīva attiecas uz karstā ūdens skaitītājiem, kas ir paredzēti nepārtrauktai karstā ūdens daudzuma noteikšanai, kas plūst caur tiem. Šādiem skaitītājiem paredz mērierīci, kas ir saistīta ar indikācijas ierīci. Šajā direktīvā "karstais ūdens" ir ūdens, kura temperatūra ir lielāka par 30 °C, taču nepārsniedz 90 °C.Šī direktīva neattiecas uz karstā ūdens skaitītājiem, kas paredzēti montēšanai ūdensapgādes sistēmās, kuras pārvada siltumenerģiju.2. pantsKarstā ūdens skaitītāji, uz kuriem var būt EEK marķējums un zīmes, ir aprakstīti šīs direktīvas pielikumā. Uz tiem attiecas EEK parauga apstiprinājums, un tie ir jāiesniedz EEK sākotnējai pārbaudei.3. pantsNeviena dalībvalsts nedrīkst atteikt, aizliegt vai ierobežot laist tirgū vai izmantot karstā ūdens skaitītājus, kam ir EEK parauga apstiprinājuma zīme un EEK sākotnējās pārbaudes marķējums, pamatojoties uz to metroloģiskajām īpašībām.4. pants1. Dalībvalstis nodrošina, ka stājas spēkā normatīvi un administratīvi akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības līdz 1982. gada 1. janvārim, un tās par to tūlīt informē Komisiju.2. Dalībvalstis dara zināmus Komisijai tos savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.5. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 1979. gada 11. septembrīPadomes vārdā –priekšsēdētājsRay Mac Sharry[1] OV C 131, 5.6.1978., 85. lpp.[2] OV C 269, 13.11.1978., 44. lpp.[3] OV L 202, 6.9.1971., 1. lpp.[4] OV L 73, 27.3.1972., 14. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMS1. TERMINOLOĢIJA UN DEFINĪCIJAS1.0. Šis pielikums attiecas tikai uz karstā ūdens skaitītājiem, turpmāk "skaitītājiem", kas darbojas tikai pēc mehāniskiem principiem. Šādos skaitītājos izmanto tilpuma kameras ar kustīgām sieniņām vai ūdens plūsmas iedarbību uz rotora lāpstiņām (aksiālā vai radiālā turbīna). Šis pielikums neattiecas uz karstā ūdens skaitītājiem, kas aprīkoti ar elektroniskām ierīcēm.1.1. Plūsmas ātrums (caurplūde)Plūsmas ātrums (caurplūde) ir ūdens tilpums, kas izplūst caur skaitītāju laika vienībā.1.2. Patērētais tilpumsPatērētais tilpums ir kopējais ūdens tilpums, kas ir izplūdis caur skaitītāju noteiktā laikā.1.3. Maksimālais plūsmas ātrums(Qmax)Maksimālais plūsmas ātrums Qmax ir lielākais plūsmas ātrums, kādā skaitītājam noteiktu laiku ir jādarbojas bez bojājumiem, nepārsniedzot kļūdas robežas un maksimālo pieļaujamo spiediena krituma vērtību.1.4. Nominālais plūsmas ātrums(Qn)Nominālais plūsmas ātrums Qn ir vienāds ar pusi no maksimālā plūsmas ātrumu Qmax. To izsaka kubikmetros stundā un izmanto skaitītāja apzīmēšanai.Ar nominālo plūsmas ātrumu Qn skaitītājam ir jādarbojas normālā režīmā, t. i., nepārtrauktas un pārtrauktas darbības apstākļos, nepārsniedzot kļūdas robežu.1.5. Minimālais plūsmas ātrums(Qmin)Minimālais plūsmas ātrums (Qmin) ir plūsmas ātrums, virs kura skaitītājs nedrīkst pārsniegt kļūdas robežu, un to nosaka atkarībā no Qn.1.6. Plūsmas ātruma diapazonsSkaitītāja plūsmas ātruma diapazonu ierobežo maksimālais un minimālais plūsmas ātrums Qmax un Qmin. To iedala divās joslās, ko dēvē par augšējo un apakšējo, kurās ir atšķirīgas kļūdu robežas.1.7. Pārejas plūsmas ātrums(Qt)Pārejas plūsmas ātrums Qt ir plūsmas ātrums, kurš atdala plūsmas ātruma diapazona augšējo un apakšējo joslu un kurā notiek kļūdas robežas maiņa.1.8. Kļūdas robežaKļūdas robeža ir maksimāli pieļaujamā kļūda, kas saskaņā ar šo direktīvu ir pieļaujama skaitītājiem, veicot EEK modeļa apstiprināšanu un EEK sākotnējo verifikāciju.1.9. Spiediena zudumiSpiediena kritums ir jāsaprot kā spiediena kritums, ko rada ūdensvada caurulē ūdens skaitītājs.II. METROLOĢISKIE PARAMETRI2.1. Kļūdas robežasKļūda apakšējā joslā, ieskaitot Qmin un neieskaitot Qt, ir ± 5 %.Kļūda augšējā joslā, ieskaitot Qt un ieskaitot Qmax, ir ± 3 %.2.2. Metroloģijas kategorijasSkaitītāji saskaņā ar iepriekš noteiktajām Qmin un Qt vērtībām ir sadalīti četrās metroloģijas kategorijās saskaņā ar šo tabulu:Kategorijas | nQ |< 15 m³/h | ≥ 15 m³/h |A kategorijaQmin vērtība | 0,04 Qn | 0,08 Qn |Qt vērtība | 0,10 Qn | 0,20 Qn |B kategorijaQmin vērtība | 0,02 Qn | 0,04 Qn |Qt vērtība | 0,08 Qn | 0,15 Qn |C kategorijaQmin vērtība | 0,01 Qn | 0,02 Qn |Qt vērtība | 0,06 Qn | 0,10 Qn |D kategorijaQmin vērtība | 0,01 Qn | |Qt vērtība | 0,015 Qn | |III. TEHNISKIE PARAMETRI3.1. Uzbūve – vispārīgi noteikumiSkaitītāji jākonstruē tā, lai tie normālos ekspluatācijas apstākļos:- ilgi kalpotu un būtu nodrošināti pret krāpšanu,- atbilstu šīs direktīvas noteikumiem.Ja skaitītājos var notikt nejauša plūsmas virziena maiņa, tiem jādarbojas nevainojami un bez metroloģisko parametru pasliktināšanās, reizē reģistrējot šo virziena maiņu.3.2. MateriāliSkaitītāji ir jāizgatavo no tādas stiprības un stabilitātes materiāliem, kas piemēroti ūdens skaitītāju ekspluatācijas mērķiem. Tos konstruē tikai no materiāliem, kas ir izturīgi pret iekšējo un parastu ārējo rūsēšanu un kas vajadzības gadījumā ir aizsargāti, veicot piemērotu virsmas apstrādi. Ūdens temperatūras maiņas diapazonā no 0 līdz 110 °C nedrīkst ietekmēt skaitītāja konstrukcijā izmantotos materiālus.3.3. Hermētiskums — izturība attiecībā pret spiedienu un temperatūruSkaitītājam ir pastāvīgi jāiztur bez darbības traucējumiem, noplūdēm, infiltrācijas caur sieniņām un pastāvīgas deformācijas nepārtraukta 90 °C ūdens temperatūra un spiediens, kādam tas ir paredzēts un ko dēvē par maksimālo darbības spiedienu. Šā spiediena minimālā vērtība ir 10 bar.3.4. Spiediena kritumsSpiediena zudumus skaitītājā nosaka EEK modeļa apstiprinājuma izmēģinājumos; tas nedrīkst pārsniegt 0,25 bar, ja ir nomināls plūsmas ātrums, vai 1 bar, ja plūsmas ātrums ir maksimāls.Pamatojoties uz izmēģinājumu rezultātiem, skaitītājus iedala četrās grupās ar šādām maksimālām spiediena krituma vērtībām pie maksimālā plūsmas ātruma: 1, 0,6, 0,3 un 0,1 bar. Grupas lielumu reģistrē EEK modeļa apstiprinājuma sertifikātā.3.5. Indikācijas iekārtaIndikācijas iekārtai jānodrošina, lai, vienkārši sastatot tās dažādus indikācijas elementus, būtu iespējams droši, viegli un nepārprotami nolasīt izmērītā ūdens tilpumu, ko izsaka kubikmetros. Tilpums ir jānorāda ar:a) viena vai vairāku šautru stāvokli uz apaļas skalas;b) secīgas skaitļu rindas rādījumu vienā vai vairākos atvērumos;c) šo divu sistēmu apvienojumu.Kubikmetru skaitu norāda ar melnu krāsu, bet kubikmetra apakšiedaļas – sarkanā krāsā.Faktiskais jeb redzamais ciparu augstums nedrīkst būt mazāks par 4 mm.Ciparu rādītājos (a) un b) tips) visu ciparu redzamai maiņai ir jānotiek vertikāli uz augšu. Katras konkrētas ciparu šķiras kustībai ir jābeidzas, kamēr iepriekšējās zemākās šķiras cipars mainās no 9 uz 0. Ripa, kas rāda zemākās šķiras ciparus, c) tipa gadījumā var griezties nepārtraukti. Pilnam kubikmetru skaitam ir jābūt skaidri norādītam.Indikācijas ierīcēm ar šautrām (a) un c) tips) ir jāgriežas pulksteņrādītāja virzienā. Katras skalas iedaļas vērtība kubikmetros ir jāizsaka kā 10n, kur n ir pozitīvs vai negatīvs vesels skaitlis vai nulle, tādējādi veidojot secīgu desmitu sistēmu. Pie katras skalas daļas norāda šādus datus: × 1000 – × 100 – × 10 – × 1 – × 0,1 – × 0,01 – × 0,001.Abos gadījumos (gan šautru un gan vienrindas ciparu indikācijas iekārtās):- vienības simbols m³ ir jāparāda uz skalas vai tiešā ciparu rindas tuvumā,- graduētajam elementam, kas kustas visātrāk un ir saskatāms un reizē darbojas kā kontroles elements, ir jāgriežas nepārtraukti; tā iedaļas vērtību sauc par verifikācijas iedaļas vērtību. Šis kontroles elements var būt pastāvīgs vai uzstādīts uz laiku, pievienojot izņemamas detaļas. Šīs detaļas nedrīkst būtiski ietekmēt skaitītāja metroloģiskās īpašības.Pārbaudes skalas garums nedrīkst būt mazāks par 1 mm un nedrīkst pārsniegt 5 mm. Skala sastāv no:- vienādi biezām līnijām, kuru platums nepārsniedz vienu ceturtdaļu attāluma starp divu secīgu līniju asīm un kurām atšķiras tikai garums,- vai kontrastējošām joslām ar nemainīgu platumu, kas ir vienāds ar atstatumu starp verifikācijas iedaļas līnijām.3.6. Ciparu skaits un verifikācijas iedaļas vērtībaIndikācijas ierīcei ir jāspēj reģistrēt daudzumu, kas izteikts kubikmetros, atbilstoši vismaz 1999 darba stundām nominālā plūsmas ātrumā, neatgriežoties pie nulles.Verifikācijas iedaļas vērtības pamatā ir formula 1 × 10n vai 2 × 10n, vai 5 × 10n. Tai ir jābūt pietiekami mazai, lai nodrošinātu to, ka verifikācijā mērījumu kļūda nepārsniedz 0,5 % (pieļaujot iespējamo lasījuma kļūdu, kas nepārsniedz pusi mazākas iedaļas vērtības), un pietiekami mazai, lai ar minimālu plūsmas ātrumu pārbaude neaizņemtu vairāk par 1½ stundu.Var pievienot papildu ierīci (zvaigznīte, ripa ar atskaites iezīmi utt.), lai parādītu skaitītāja ierīces kustību, pirms to var skaidri pamanīt indikācijas ierīcē.3.7. Justēšanas ierīceSkaitītājus var aprīkot ar justēšanas ierīci, ar kuru iespējams grozīt rādījuma un faktiski izplūdušā tilpuma attiecību. Šī ierīce ir obligāta skaitītājiem, kas izmanto ūdens plūsmas ātruma iedarbību uz rotora lāpstiņām.3.8. Paātrinātāja ierīceIr aizliegts izmantot paātrinātāju ierīci, lai zem Qmin palielinātu skaitītāja ātrumu.3.9. Papildu ierīcesSkaitītājā var iekļaut impulsus radošu ierīci ar noteikumu, ka šāda ierīce būtiski neietekmē skaitītāja metroloģiskās īpašības.EEK modeļa apstiprinājuma sertifikātā var paredzēt īpašu stacionāru vai izņemamu ierīču pievienošanu, lai būtu iespējams automātiski pārbaudīt skaitītāju.IV. MARĶĒJUMI UN UZRAKSTI4.1. Identificēšanas uzrakstiUz skaitītāja indikācijas iekārtas skalas vai datu plāksnītes ir jābūt salasāmai un neizdzēšamai, atsevišķi vai vienkopus uz skaitītāja korpusa, šādai informācijai:a) izgatavotāja nosaukumam un viņa preču zīmei;b) metroloģijas kategorijai un nominālajam plūsmas ātrumam Qn kubikmetros stundā;c) izgatavošanas gadam un atsevišķam sērijas numuram;d) vienai vai divām bultiņām, kas norāda plūsmas virzienu;e) EEK modeļa apstiprinājuma zīmei;f) maksimālajam darba spiedienam bāros, ja spiediens varētu pārsniegt 10 bārus;g) maksimālajai darba temperatūrai, norādot: 90 °C;g) burtam "V" vai "H", ja skaitītājs var pareizi darboties tikai vertikālā (V) vai horizontālā (H) stāvoklī.4.2. Verifikācijas marķējuma novietojumsEEK verifikācijas marķējuma vieta ir jāparedz uz kādas svarīgas detaļas (parasti uz skaitītāja korpusa), kas ir redzama bez skaitītāja izņemšanas.4.3. PlombēšanaŪdens skaitītājiem ir jābūt aizsardzības ierīcēm, ko var aizzīmogot tā, lai ne pirms, ne pēc ūdens skaitītāja pareizas uzstādīšanas nebūtu iespējams izjaukt vai pārtaisīt ūdens skaitītāju vai regulēšanas ierīci, nesabojājot aizsardzības ierīces.V. EEK MODEĻA APSTIPRINĀŠANA5.1. ProcedūraEEK modeļa apstiprināšanas procedūra ir aprakstīta Direktīvā 71/316/EEK.5.2. Modeļu izmēģinājumiJa, pamatojoties uz pieteikuma materiāliem, ir noskaidrots, ka modelis atbilst šīs direktīvas prasībām, kompetentajam dienestam ir jāveic laboratorijas izmēģinājums atbilstoši šādiem nosacījumiem:5.2.1. Izmēģināmo skaitītāju daudzumsSkaitītāju daudzums, kas ražotājam ir jāiesniedz, ir parādīts šajā tabulā:nNominālais plūsmas ātrums (Q), m³/h | Skaitītāju skaits || | | | || | Qn | < | 1,5 | 10 |1,5 | ≤ | Qn | < | 15 | 3 || | Qn | ≥ | 15 | 2 |Atkarībā no pārbaudes norises kompetentie dienesti var:- pieņemt lēmumu veikt izmēģinājumus visiem iesniegtajiem skaitītājiem vai- pieprasīt ražotājam papildu skaitītājus, lai turpinātu izmēģinājumus.5.2.2. SpiediensMetroloģiskajos izmēģinājumos, kas ir paredzēti 5.2.4. punktā, spiedienam skaitītāja izplūdes atverē ir jābūt pietiekami augstam, lai novērstu kavitāciju.5.2.3. Izmēģinājumu aprīkojumsParasti skaitītāji ir jāizmēģina atsevišķi, un vienmēr to dara tā, lai parādītu katra parametrus.Dalībvalsts metroloģijas dienestam ir jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu to, ka lielākā relatīvā neprecizitāte piegādātā ūdens spiediena mērījumos nepārsniedz 0,3 %, ņemot vērā dažādas kļūdas, kas radušās uzstādīšanas dēļ.Lielākā pieļaujamā neprecizitāte ir 5 %, mērot spiedienu, un 2,5 %, mērot spiediena kritumu.Katrā pārbaudē relatīvā plūsmas ātruma maiņa nedrīkst pārsniegt 2,5 % starp Qmin un Qt, bet 5 % starp Qt un Qmax.Lielākā pieļaujamā neprecizitāte temperatūras mērījumos ir 1 °C.Aprīkojumam jābūt apstiprinātam attiecīgās dalībvalsts metroloģijas dienestā neatkarīgi no tā, kur šos izmēģinājumus veic.5.2.4. Izmēģinājumi5.2.4.1. Izmēģinājumu procedūraIzmēģinājums sastāv no šādām darbībām, ko veic norādītajā secībā:1) hermētiskuma pārbaude zem spiediena;2) kļūdu līkņu noteikšana, pamatojoties uz plūsmas ātrumu, pārbaudot spiediena un temperatūras iedarbību un ņemot vērā parastos uzstādīšanas nosacījumus šā tipa skaitītājiem (taisni cauruļvadu sistēmas posmi augšpus un lejpus skaitītāja, sašaurinājumi, šķēršļi utt.), ko šim skaitītājam nosaka ražotājs;3) spiediena krituma noteikšana;4) paātrinātā nolietojuma izmēģinājums;5) termiskā trieciena izturības izmēģinājums skaitītājiem ar nominālo plūsmas ātrumu Qn, kas nepārsniedz 10 m³/h.5.2.4.2. Izmēģinājumu aprakstsIzmēģinājumi jāveic šādi:- hermētiskuma pārbaudi zem spiediena veic divos posmos 85(± 5) °C temperatūrā:a) katram skaitītājam ir jāiztur bez noplūdes vai infiltrācijas caur sieniņām 1,6 reizes lielāks spiediens par maksimālo darba spiedienu, ko piemēro 15 minūtes (sk. 4.1. punkta f) apakšpunktu);b) katram skaitītājam ir jāiztur bez bojājuma vai iesprūšanas spiediens, kas divas reizes pārsniedz maksimālo darba spiedienu, ko piemēro vienu minūti (sk. 4.1. punkta f) apakšpunktu),- kļūdu līknes un spiediena krituma pārbaudes rezultātiem ir jāsniedz pietiekams punktu daudzums, lai precīzi uzzīmētu līknes visā diapazonā,- paātrināto nolietojuma pārbaudi veic, kā norādīts tabulā:Skaitītāja nominālais plūsmas ātrums | Izmēģinājuma plūsmas ātrums un temperatūra | Izmēģinājuma veids | Pārtraukumu skaits | Pārtraukumu ilgums | Darbības laiks ar izmēģinājuma plūsmas ātrumu | Sākuma un apstāšanās ilgums (s) |Qn ≤ 10 m³/h | Qn un (50 ± 5) °C | Pārtraukts | 100000 | 15 s | 15 s | 0,15 (Qn) [1] vismaz 1 s |Qmax un (85 ± 5) °C | Nepārtraukts | | | 100 h | |Qn > 10 m³/h | Qn un (50 ± 5) °C | Nepārtraukts | | | 500 h | |Qmax un (85 ± 5) °C | Nepārtraukts | | | 200 h | |Pirms pirmā izmēģinājuma un pēc katras izmēģinājumu sērijas mērījumu kļūdas ar tādiem pašiem nosacījumiem nosaka vismaz šādam plūsmas ātrumam:Q— Q— 0•5 Q— QmaxKatrā izmēģinājumā ūdens tilpumam, kas ir izplūdis caur skaitītāju, ir jābūt pietiekamam, lai šautra vai ripa uz pārbaudes skalas veiktu vismaz vienu vai vairākus pilnus apgriezienus un lai novērstu periodiskās rādījumu kļūdas ietekmi,- termiskā trieciena pretestības pārbaudē ir 25 cikli, ko veic šādi:Ūdens temperatūra | Plūsmas ātrums | Laiks |85 ± 5 °C | Qmax | 8 min |— | 0 | 1 līdz 2 min |Aukstais ūdens | Qmax | 8 min |— | 0 | 1 līdz 2 min |5.2.5. EEK modeļa apstiprināšanas nosacījumiSkaitītāja modeli apstiprina, ja:a) tas atbilst šīs direktīvas un tās pielikuma administratīvajām, tehniskajām un metroloģiskajām prasībām;b) 1., 2. un 3. izmēģinājums, kas paredzēts 5.2.4.1. punktā, liecina, ka modelis atbilst šā pielikuma II un III daļas metroloģiskajiem un tehniskajiem parametriem;c) pēc katras paātrinātās nolietojuma pārbaudes un pēc termiskā trieciena izturības pārbaudes nav novērotas novirzes no sākotnējās līknes, kas pārsniegtu 1,5 % starp Qt un Qmax, kā arī 3 % starp Qmin un Qt.5.3. EEK modeļa apstiprinājuma sertifikātsEEK modeļa apstiprinājuma sertifikātā var paredzēt iespēju sākotnējās verifikācijas laikā veikt precizitātes pārbaudi ar auksto ūdeni.Šī iespēja ir atļauta tikai tad, ja EEK modeļa apstiprinājuma pārbaudē izpēte par karstā/aukstā ūdens atbilstības noteikumiem ir ļāvusi ieviest precizitātes pārbaudi ar auksto ūdeni un ir parādījusi, ka izmēģināmais skaitītājs arī atbilst 2.1. punkta nosacījumam par kļūdas robežu.Šajā gadījumā EEK modeļa apstiprinājuma sertifikātā ir jāiekļauj šā izmēģinājuma apraksts un attiecīgās prasības, jo īpaši prasības attiecībā uz pieļaujamām kļūdām un plūsmas ātrumu izmēģinājumā.VI. EEK SĀKOTNĒJĀ VERIFIKĀCIJAEEK sākotnējās verifikācijas procedūra ir aprakstīta Padomes Direktīvā 71/316/EEK.6.1. Verifikācijas metodesEEK sākotnējā verifikācija ir jāveic dalībvalsts metroloģijas dienesta apstiprinātā vietā.Telpu iekārtojumam un pārbaudes aprīkojumam ir jābūt tādam, lai verifikāciju varētu veikt drošos apstākļos un neaizkavējot personu, kas ir atbildīga par kontroli. Ir jāpanāk atbilstība 5.2.3. punkta prasībām, izņemot prasības par temperatūrām, ja pārbaudes veic ar auksto ūdeni saskaņā ar noteikumiem, ko var noteikt EEK modeļa apstiprinājuma sertifikātā. Izmēģinājumu centrā var pieņemt noteikumus, kas ļauj pārbaudīt skaitītājus sērijveidā. Visu skaitītāju izejas spiedienam vienmēr ir jābūt pietiekamam, lai novērstu kavitāciju, un var būt vajadzīgi īpaši pasākumi, lai novērstu skaitītāju savstarpējo ietekmi.Pilnā komplektā var būt automātiskas ierīces, apvada vārsti, plūsmas ierobežotāji u. c. ar noteikumu, ka katra pārbaudes ķēde starp pārbaudāmajiem skaitītājiem un kontroles rezervuāriem ir skaidri noteikta un vienmēr ir iespējams pārbaudīt kontūras hermētiskumu.Var izmantot jebkuru ūdens piegādes sistēmu, taču, ja paralēli izmanto dažādas pārbaudes kontūras, nedrīkst būt savstarpējas kontūru ietekmes, kas neatbilst 5.2.3. punkta prasībām.Ja kontroles rezervuārs ir sadalīts vairākās kamerās, starpsienām ir jābūt pietiekami stingrām, lai nodrošinātu to, ka kameras tilpums nemainās vairāk kā par 0,2 % atkarībā no tā, vai blakus esošās kameras ir piepildītas vai tukšas.6.2. Izmēģinājumu procedūraSkaitītājiem ir jāatbilst apstiprinātajam modelim.EEK sākotnējā verifikācijā ietilpst hermētiskuma un precizitātes izmēģinājums.6.2.1. Hermētiskuma izmēģinājums zem spiedienaHermētiskuma izmēģinājumu var veikt ar auksto ūdeni. Tas ir jāveic vienu minūti ar spiedienu, kas 1,6 reizes pārsniedz maksimālo darba spiedienu. Pārbaudes laikā nedrīkst būt noplūdes vai infiltrācija caur skaitītāja sieniņām.6.2.2. Precizitātes izmēģinājums6.2.2.1. Precizitātes izmēģinājums ar karsto ūdeniPrecizitātes izmēģinājumu parasti veic ar karsto ūdeni 50 (± 5) °C temperatūrā ar vismaz trim plūsmas ātrumiem:a) starp 0,9 Qmax un Qmax;b) starp Qt un 1,1 Qt;c) starp Qmin un 1,1 Qmin.Šīs pārbaudes laikā skaitītājam ir jāatbilst 2.1. punkta nosacījumiem par kļūdas robežu.Ja visas kļūdas ir konstatētas vienā virzienā, ūdens skaitītājs ir jānoregulē tā, lai daļa no tām nepārsniegtu pusi no kļūdu robežas.6.2.2.2. Precizitātes izmēģinājums ar auksto ūdeniJa EEK modeļa apstiprinājuma sertifikātā tas ir paredzēts, precizitātes izmēģinājumu var veikt ar auksto ūdeni. Tādā gadījumā izmēģinājumu veic saskaņā ar sertifikātā noteiktajām procedūrām.[1] ir skaitlis, kas ir vienāds ar Qn vērtību, kas izteikta m³/h.--------------------------------------------------


title: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/35/EK (2000. gada 29. jūnijs) par maksājumu kavējumu novēršanu komercdarījumos

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32000L0035

Oficiālais Vēstnesis L 200 , 08/08/2000 Lpp. 0035 - 0038

		Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/35/EK(2000. gada 29. jūnijs)par maksājumu kavējumu novēršanu komercdarījumosEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 95. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [2],rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru [3], ievērojot Samierināšanas komitejas 2000. gada 4. maijā apstiprināto kopīgo dokumentu,tā kā:(1) Rezolūcijā par integrētu programmu par labu maziem un vidējiem uzņēmumiem un amatniecības sektoram [4] Eiropas Parlaments ir lūdzis Komisiju iesniegt priekšlikumus, lai risinātu kavētu maksājumu problēmu.(2) Komisija 1995. gada 12. maijā ir pieņēmusi ieteikumu par maksājumu laikiem komercdarījumos [5].(3) Rezolūcijā par Komisijas ieteikumu attiecībā uz maksājumu laikiem [6] Eiropas Parlaments ir aicinājis Komisiju apsvērt tās ieteikuma pārveidošanu Padomes direktīvas priekšlikumā, kas jāiesniedz iespējami drīz.(4) Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 1997. gada 29. maijā ir pieņēmusi atzinumu par Komisijas Zaļo grāmatu par publisko iepirkumu Eiropas Savienībā: Pētījumi par turpmāko virzību [7].(5) Komisija 1997. gada 4. jūnijā ir publicējusi vienotā tirgus darbības plānu, kurā uzsvērts, ka kavēti maksājumi ir arvien lielāks šķērslis vienotā tirgus panākumiem.(6) Komisija 1997. gada 17. jūlijā ir publicējusi ziņojumu par kavētiem maksājumiem komercdarījumos [8], kurā apkopota Komisijas 1995. gada 12. maija ieteikuma ietekme.(7) Pārmērīgi ilgu maksājumu laiku un kavētu maksājumu dēļ uzņēmumiem, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem, ir ievērojamas administratīvas un finanšu grūtības. Turklāt šīs problēmas ir viens no galvenajiem maksātnespējas iemesliem, un tās apdraud uzņēmumu dzīvotspēju un rada daudzu darbavietu zudumu.(8) Dažās dalībvalstīs līgumos paredzamie maksājumu laiki ievērojami atšķiras no Kopienas vidējā lieluma.(9) Atšķirības starp maksājumu noteikumiem un praksi dalībvalstīs ir šķērslis iekšējā tirgus pareizai darbībai.(10) Tā sekas ir ievērojami dalībvalstu komercdarījumu ierobežojumi. Tas ir pretrunā Līguma 14. pantam, jo uzņēmējiem jābūt iespējai nodarboties ar komercdarbību visā iekšējā tirgū saskaņā ar nosacījumiem, kas nodrošina, lai pārrobežu darījumi nebūtu saistīti ar lielāku risku kā pārdošana valsts iekšienē. Rastos konkurences traucējumi, ja valsts iekšējos un pārrobežu darījumos piemērotu būtiski atšķirīgus noteikumus.(11) Jaunākā statistika norāda, ka daudzās dalībvalstīs kavēto maksājumu problēma nav uzlabojusies, labākajā gadījumā, kopš ieteikumu pieņemšanas 1995. gada 12. maijā.(12) Kavētu maksājumu novēršanas mērķi iekšējā tirgū nevar apmierinoši sasniegt dalībvalstis, kas darbojas atsevišķi, un tādēļ Kopiena to var sasniegt labāk. Šī direktīva nepārsniedz to, kas ir nepieciešams šā mērķa sasniegšanai. Šī direktīva tātad kopumā atbilst subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa prasībām, kas noteiktas Līguma 5. pantā.(13) Šī direktīvas darbības joma attiecas uz maksājumiem, ko veic kā atlīdzību komercdarījumos, un tā nereglamentē darījumus ar patērētājiem, procentu maksājumus saistībā ar citiem maksājumiem, t.i., maksājumus atbilstīgi tiesību aktiem par čekiem un pārvedu vekseļiem, maksājumus zaudējumu kompensācijai, tai skaitā apdrošināšanas sabiedrību maksājumus.(14) Fakts, ka šī direktīva attiecas uz brīvajām profesijām, nenozīmē, ka jomās, uz ko neattiecas šī direktīva, dalībvalstīm būtu jāizturas pret brīvo profesiju pārstāvjiem kā pret uzņēmumiem vai uzņēmējiem.(15) Šī direktīva tikai definē terminu "izpildāms spriedums", bet nereglamentē dažādas šāda sprieduma piespiedu izpildes procedūras un nosacījumus, ar kuriem šāda sprieduma piespiedu izpildi var apturēt vai atlikt.(16) Kavēti maksājumi ir līguma pārkāpums, kas ar zemām procentu likmēm par kavētiem maksājumiem un/vai ilgu atlīdzināšanas procedūru ir kļuvis pievilcīgs debitoriem vairumā dalībvalstu. Ir vajadzīgs izšķirīgs pavērsiens, tai skaitā kompensācijas kreditoriem par radītajiem zaudējumiem, lai mainītu šo tendenci pretējā virzienā un lai nodrošinātu, ka kavētu maksājumu sekas ir tādas, kas novērš kavētus maksājumus.(17) Ir jāapsver saprātīga piedziņas izmaksu kompensācija, neskarot valstu noteikumus, saskaņā ar kuriem valsts tiesnesis var piešķirt kreditoram papildu atlīdzinājumu par zaudējumiem, ko radījuši debitora kavētie maksājumi, ņemot vērā arī, ka radušās izmaksas jau var būt kompensētas ar kavēto maksājumu procentiem.(18) Šī direktīva ņem vērā līgumos paredzētus ilgos maksājumu laikus un jo īpaši to, ka pastāv dažas līgumu kategorijas, kurām ilgāki maksājumu laiki var būt pamatoti kopā ar brīvības slēgt līgumus ierobežojumiem vai lielāku procentu likmi.(19) Šai direktīvai būtu jāaizliedz iespēja ļaunprātīgi izmantot brīvību slēgt līgumus par ļaunu kreditoram. Ja līgums galvenokārt kalpo tam, lai nodrošinātu debitoram papildu likviditāti uz kreditora rēķina vai ja galvenais līgumslēdzējs uzliek saviem piegādātājiem un apakšuzņēmējiem maksājumu noteikumus, kas nav attaisnojami, pamatojoties uz viņam pašam piešķirtajiem noteikumiem, tos var uzskatīt par faktoriem, kas veido šādu ļaunprātīgu izmantošanu. Šī direktīva neietekmē valstu noteikumus, kas attiecas uz līgumu slēgšanas veidu vai kas regulē līgumu tādu noteikumu spēkā esamību, kas ir kaitē debitoram.(20) Kavētu maksājumu sekas var būt efektīvas, tikai ja ar tām kopā paredz atlīdzināšanas procedūras, kas ir ātras un kreditoram labvēlīgas. Atbilstīgi Līguma 12. pantā esošajam nediskriminēšanas principam šīm procedūrām jābūt pieejamām visiem Kopienā reģistrētiem kreditoriem.(21) Ir vēlams nodrošināt, lai kreditori varētu saglabāt īpašumtiesības uz nediskriminējoša pamata visā Kopienā, ja īpašumtiesību saglabāšanas klauzula ir spēkā saskaņā ar piemērojamiem valsts noteikumiem, kas atbilst starptautiskajām privāttiesībām.(22) Šai direktīvai būtu jāreglamentē visi komercdarījumi neatkarīgi no tā, vai tos veic starp privātiem vai publiskiem uzņēmumiem vai starp uzņēmumiem un valsts iestādēm, ņemot vērā faktu, ka valsts iestādes rīkojas ar ievērojamu maksājumu apjomu. Tādēļ būtu arī jāreglamentē visi komercdarījumi starp galvenajiem līgumslēdzējiem un viņu piegādātājiem un apakšuzņēmējiem.(23) Šīs direktīvas 5. pants prasa bezstrīdus prasību piedziņas procedūru pabeigt īsā laikā saskaņā ar valsts tiesību aktiem, bet neprasa dalībvalstīm pieņemt īpašu procedūru vai īpašā veidā grozīt esošās juridiskās procedūras,IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsPiemērošanas jomaŠo direktīvu piemēro visiem maksājumiem, kas tiek veikti kā atlīdzība komercdarījumos.2. pantsDefinīcijasŠajā direktīvā:1. "komercdarījumi" ir darījumi starp uzņēmumiem vai starp uzņēmumiem un valsts iestādēm, kuri izraisa preču piegādi vai pakalpojumu sniegšanu par atlīdzību,"valsts iestāde" ir līgumslēdzēja iestāde vai struktūra, kas definēta direktīvās par publisko iepirkumu (92/50/EEK [9], 93/36/EEK [10], 93/37/EEK [11] un 93/38/EEK [12],"uzņēmums" ir organizācija, kas darbojas, veicot neatkarīgu saimniecisku vai profesionālu darbību, pat ja to veic viena persona;2. "kavēts maksājums" ir līgumā vai likumā noteiktā maksājumu laika pārsniegšana;3. "īpašumtiesību saglabāšana" ir līgums, saskaņā ar kuru pārdevējs saglabā īpašumtiesības uz attiecīgām precēm, līdz cena nav pilnīgi samaksāta;4. "procentu likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām" ir procentu likme, ko piemēro šādām operācijām fiksētas procentu likmes izsolēs. Ja galveno refinansēšanas operāciju veic saskaņā ar mainīgas procentu likmes izsoles procedūru, minētā procentu likme attiecas uz galējo procentu likmi, kas radusies šajā izsolē. To piemēro vienotas likmes un mainīgas likmes izsolēs;5. "izpildāms spriedums" ir tiesas vai citas kompetentas iestādes izdots lēmums, spriedums vai rīkojums par maksājuma tūlītēju samaksu vai samaksu pa daļām, kas ļauj kreditoram piespiedu izpildes ceļā saņemt savu prasījumu no debitora; tas ietver lēmumu, spriedumu vai rīkojumu par maksājumu, kas ir pagaidām izpildāms un paliek tāds, pat ja debitors to pārsūdz.3. pantsProcenti kavētu maksājumu gadījumā1. Dalībvalstis nodrošina, ka:a) procenti saskaņā ar d) apakšpunktu ir maksājami no dienas, kas seko līgumā noteiktajai maksājumu dienai vai maksājumu laika beigu dienai;b) ja maksājumu diena vai maksājumu laika beigu diena līgumā nav noteikta, procenti ir maksājami automātiski bez vajadzības atgādināt:i) 30 dienas pēc tam, kad debitors saņēmis faktūrrēķinu vai līdzvērtīgu maksājuma pieprasījumu; vaiii) ja faktūrrēķina vai līdzvērtīga maksājuma pieprasījuma saņemšanas diena ir neskaidra — 30 dienas pēc preču vai pakalpojumu saņemšanas dienas; vaiiii) ja debitors saņem faktūrrēķinu vai līdzvērtīgu maksājuma pieprasījumu agrāk nekā preces vai pakalpojumus — 30 dienas pēc preču vai pakalpojumu saņemšanas; vaiiv) ja pieņemšanas vai pārbaudes procedūra, ar kuru ir jāpārbauda preču vai pakalpojumu atbilstība līgumam, ir paredzēta ar likumu vai līgumā un ja debitors saņem faktūrrēķinu vai līdzvērtīgu maksājuma pieprasījumu agrāk vai dienā, kad notiek šāda pieņemšana vai pārbaude — 30 dienas pēc šīs dienas;c) kreditoram ir tiesības uz procentiem par kavētu maksājumu tādā mērā, kā:i) viņš ir izpildījis savas līgumsaistības un juridiskos pienākumus; unii) viņš nav saņēmis attiecīgo summu laikā, ja vien debitors ir atbildīgs par nokavējumu;d) procentu līmenis par kavētu maksājumu ("obligātā likme"), kas debitoram ir jāmaksā, ir procentu likmes, ko Eiropas Centrālā banka piemērojusi savās pirms attiecīgā pusgada pirmās kalendāra dienas veiktajās pēdējās galvenajās refinansēšanas operācijās, ("standartlikmes") un vismaz septiņu procentu punktu ("starpības") summa, ja vien līgumā nav noteikts citādi. Dalībvalstij, kas nepiedalās Ekonomikas un monetārās savienības trešajā posmā, iepriekš minētā standartlikme ir savas valsts bankas noteiktā līdzvērtīgā likme. Abos gadījumos attiecīgā pusgada pirmajā kalendāra dienā spēkā esošo standartlikmi piemēro sešus turpmākos mēnešus;e) ja vien debitors ir atbildīgs par nokavējumu, kreditoram ir tiesības prasīt saprātīgu kompensāciju no debitora par visām attiecīgajām piedziņas izmaksām, kas radušās debitora kavētā maksājuma dēļ. Prasot šādas piedziņas izmaksas attiecībā uz minēto parādu, ievēro caurskatāmības un samērīguma principus. Dalībvalstis, ievērojot iepriekš minētos principus, var noteikt maksimālos apmērus piedziņas izmaksām dažādiem parādu līmeņiem.2. Dažām līgumu kategorijām, kas jādefinē valsts tiesību aktos, dalībvalstis laika posmu, pēc kura ir maksājami procenti, var noteikt ilgākais 60 dienas ar nosacījumu, ka tās vai nu aizkavē līgumslēdzējas puses no šā laika posma pārsniegšanas vai arī nosaka obligātu procentu likmi, kas būtiski pārsniedz obligāto likmi.3. Dalībvalstis paredz, ka nolīgums par maksājuma dienu vai par kavēta maksājuma sekām, kas neatbilst 1. punkta b) līdz d) apakšpunkta un 2. punkta noteikumiem, nav jāizpilda vai tas ir par iemeslu prasībai par zaudējumu atlīdzību, ja, ņemot vērā visus lietas apstākļus, tai skaitā labu tirdzniecības praksi un ražojuma īpašības, nolīgums ir redzami netaisns pret kreditoru. Nosakot, vai līgums ir redzami netaisns pret kreditoru, ņem vērā, inter alia, vai debitoram ir objektīvs iemesls novirzīties no 1. punkta b) līdz d) apakšpunkta un 2. punkta noteikumiem. Ja ir noteikts, ka šāds nolīgums ir redzami netaisns, piemēro likumā noteiktos noteikumus, ja vien valsts tiesas nenosaka atšķirīgus un taisnīgus nosacījumus.4. Dalībvalstis nodrošina to, ka kreditoru un konkurentu interesēs pastāv adekvāti un efektīvi līdzekļi, lai novērstu turpmāku tādu noteikumu izmantošanu, kas ir redzami netaisni 3. punkta nozīmē.5. Panta 4. punktā minētie līdzekļi ietver noteikumus, kuriem atbilstoši organizācijas, kas ir oficiāli atzītas kā tādas, kas pārstāv mazos un vidējos uzņēmumus, vai kuru leģitīmajās interesēs ietilpst to pārstāvība, var saskaņā ar attiecīgās valsts likumiem iesniegt prasību tiesā vai kompetentās pārvaldes iestādēs, pamatojoties uz to, ka vispārējai izmantošanai sagatavotie līguma noteikumi ir redzami netaisni 3. punkta nozīmē, lai šīs organizācijas varētu piemērot piemērotus un efektīvus līdzekļus šādu noteikumu turpmākas izmantošanas novēršanai.4. pantsĪpašumtiesību saglabāšana1. Dalībvalstis atbilstīgi piemērojamiem valstu noteikumiem, kas saskan ar starptautiskajiem privāttiesību aktiem, paredz, ka pārdevējam saglabājas īpašumtiesības uz precēm, līdz par tām ir pilnībā samaksāts, ja par īpašumtiesību saglabāšanas klauzulu ir bijusi skaidri izteikta vienošanās starp pircēju un pārdevēju pirms preču piegādes.2. Dalībvalstis var pieņemt vai paturēt spēkā noteikumus attiecībā uz debitora jau veiktajiem maksājumiem.5. pantsBezstrīdus prasību piedziņas procedūras1. Dalībvalstis nodrošina, ka izpildāmu spriedumu neatkarīgi no parāda summas parasti var saņemt 90 kalendāra dienās pēc kreditora prasības iesniegšanas vai pieteikuma tiesā vai citā kompetentā iestādē ar nosacījumu, ka parāds vai procedūras jautājumi netiek apstrīdēti. Šo pienākumu dalībvalstis pilda atbilstīgi saviem attiecīgiem normatīviem un administratīviem aktiem.2. Attiecīgie valstu normatīvie un administratīvie akti piemēro tādus pašus nosacījumus visiem Eiropas Kopienā reģistrētiem kreditoriem.3. Šā panta 1. punktā minētais 90 kalendāra dienu termiņš neietver:a) dokumentu nodošanas laiku;b) kreditora radītās aizkavēšanās, tādas kā pieteikumu precizēšanai veltīto laiku.4. Šis pants neskar Briseles konvenciju par jurisdikciju un tiesu spriedumu izpildi civillietās un komerclietās [13].6. pantsTransponēšana1. Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai līdz 2002. gada 8. augustam izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.Kad dalībvalstis paredz šos pasākumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarīt šādas atsauces.2. Dalībvalstīs var palikt spēkā vai stāties spēkā noteikumi, kas ir labvēlīgāki kreditoram, nekā šīs direktīvas izpildei vajadzīgie noteikumi.3. Transponējot šo direktīvu, dalībvalstis var neparedzēt:a) parādus, uz kuriem attiecas pret debitoru vērsts maksātnespējas process;b) līgumus, kas ir noslēgti pirms 2002. gada 8. augusta; unc) prasības par procentu maksājumiem, kas ir mazāki par EUR 5.4. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to savu tiesību aktu galvenos noteikumus, kurus tās pieņem jomā, uz ko attiecas šī direktīva.5. Komisija divus gadus pēc 2002. gada 8. augusta veic, inter alia, obligātās likmes, līgumā paredzēto maksājumu laiku un kavēto maksājumu pārskatīšanu, lai novērtētu direktīvas ietekmi uz komercdarījumiem un tiesību aktu darbību praksē. Minētās pārskatīšanas un citu pārskatīšanu rezultātus darīs zināmus Eiropas Parlamentam un Padomei vajadzības gadījumā kopā ar priekšlikumiem šīs direktīvas uzlabošanai.7. pantsStāšanās spēkāŠī direktīva stājas spēkā tās publicēšanas dienā Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.8. pantsAdresātiŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Luksemburgā, 2000. gada 29. jūnijāEiropas Parlamenta vārdā —priekšsēdētājaN. FontainePadomes vārdā —priekšsēdētājsM. Marques Da Costa[1] OV C 168, 3.6.1998., 13. lpp. un OV C 374, 3.12.1998., 4. lpp.[2] OV C 407, 28.12.1998., 50. lpp.[3] Eiropas Parlamenta 1998. gada 17. septembra atzinums (OV C 313, 12.10.1998., 142. lpp.), Padomes 1999. gada 29. jūlija kopējā nostāja (OV C 284, 6.10.1999., 1. lpp.) un Eiropas Parlamenta 1999. gada 16. decembra lēmums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts). Eiropas Parlamenta 2000. gada 15. jūnija lēmums un Padomes 2000. gada 18. maija lēmums.[4] OV C 323, 21.11.1994., 19. lpp.[5] OV L 127, 10.6.1995., 19. lpp.[6] OV C 211, 22.7.1996., 43. lpp.[7] OV C 287, 22.9.1997., 92. lpp.[8] OV C 216, 17.7.1997., 10. lpp.[9] OV L 209, 24.7.1992., 1. lpp.[10] OV L 199, 9.8.1993., 1. lpp.[11] OV L 199, 9.8.1993., 54. lpp.[12] OV L 199, 9.8.1993., 84. lpp.[13] Konsolidētā versija OV C 27, 26.1.1998., 3. lpp.--------------------------------------------------


title: Komisijas Direktīva (1979. gada 21. novembris), ar ko tehnikas attīstībai pielāgo Padomes Direktīvu 76/756/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu mehāniskajiem transportlīdzekļiem un to piekabēm

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31980L0233

Oficiālais Vēstnesis L 051 , 25/02/1980 Lpp. 0008 - 0018 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 13 Sējums 10 Lpp. 0192  Speciālizdevums grieķu valodā Nodaļa 13 Sējums 9 Lpp. 0108  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 13 Sējums 10 Lpp. 0192  Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 13 Sējums 11 Lpp. 0010  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 13 Sējums 11 Lpp. 0010

		Komisijas Direktīva(1979. gada 21. novembris),ar ko tehnikas attīstībai pielāgo Padomes Direktīvu 76/756/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu mehāniskajiem transportlīdzekļiem un to piekabēm(80/233/EEK)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes Direktīvu 70/156/EEK (1970. gada 6. februāris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju tipa apstiprinājumu [1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 78/547/EEK [2], un jo īpaši tās 11., 12. un 13. pantu,ņemot vērā Padomes Direktīvu 76/756/EEK (1976. gada 27. jūlijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu mehāniskajiem transportlīdzekļiem un to piekabēm [3],tā kā, ņemot vērā gūto pieredzi un pašreizējos jaunākos sasniegumus, tagad ir iespējams paplašināt dažas prasības un pielāgot tās faktiskajiem testa nosacījumiem;tā kā šiem grozījumiem sekos citi pašlaik izskatāmie grozījumi, kuru mērķis ir uzlabot gan transportlīdzekļu pasažieru, gan citu satiksmes dalībnieku drošību, un to ietekmē dažas prasības kļūs stingrākas;tā kā šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Komiteja, kas atbild par to, kā tehnikas attīstībai pielāgot direktīvas par tehnisko šķēršļu novēršanu mehānisko transportlīdzekļu tirdzniecībā,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsDirektīvā 76/756/EEK izdara šādus grozījumus:1. Direktīvas 2. un 3. pantu aizstāj ar šādu 2. pantu:"2. pants1. No 1980. gada 1. maija dalībvalstis, pamatojot to ar I pielikuma 1.5.7. līdz 1.5.20. punktā uzskaitīto obligāto vai fakultatīvo apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu, nedrīkst:- atteikt EEK tipa apstiprinājumu, Direktīvas 70/156/EEK 10. panta 1. punkta pēdējā ievilkumā minēto dokumentu vai valsts tipa apstiprinājumu transportlīdzekļa tipam, kā arī- aizliegt transportlīdzekļu nodošanu ekspluatācijā,ja minēto apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšana šajā transportlīdzekļa tipā vai šajos transportlīdzekļos atbilst šīs direktīvas prasībām.2. No 1981. gada 1. janvāra dalībvalstis:- vairs nedrīkst izdot Direktīvas 70/156/EEK 10. panta 1. punkta pēdējā ievilkumā minēto dokumentu tādam transportlīdzekļa tipam, kurā minēto apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšana neatbilst šīs direktīvas noteikumiem,- var atteikt valsts tipa apstiprinājumu tādam transportlīdzekļa tipam, kurā minēto apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšana neatbilst šīs direktīvas noteikumiem.3. No 1982. gada 1. oktobra dalībvalstis var aizliegt nodot ekspluatācijā transportlīdzekļus, kam sertifikāts par minēto apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu saskaņā ar Direktīvas 70/156/EEK 10. pantu ir izdots pēc 1979. gada 1. oktobra, ja šo ierīču uzstādīšana neatbilst šīs direktīvas noteikumiem."2. Direktīvas 4., 5., 6. un 7. pants attiecīgi kļūst par 3., 4., 5. un 6. pantu.3. Direktīvas I un II pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu.2. pantsDalībvalstīs stājas spēkā noteikumi, kas vajadzīgi, lai līdz 1980. gada 30. aprīlim izpildītu šīs direktīvas prasības, un tās par to tūlīt informē Komisiju.3. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 1979. gada 21. novembrīKomisijas vārdā –Komisijas loceklisÉtienne davignon[1] OV L 42, 23.2.1970., 1. lpp.[2] OV L 168, 26.6.1978., 39. lpp.[3] OV L 262, 27.9.1976., 1. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMSDirektīvas 76/756/EEK pielikumu grozījumiI PIELIKUMS: APGAISMES IERĪČU UN GAISMAS SIGNĀLIERĪČU UZSTĀDĪŠANAPielikuma 1.3. punktu groza šādi:"1.3. Nenoslogots transportlīdzeklis"Nenoslogots transportlīdzeklis" ir braukšanai derīgs transportlīdzeklis saskaņā ar Direktīvas 70/156/EEK I pielikuma 2.6. punkta definīciju informācijas dokumenta paraugā, bet tikai bez vadītāja."Pielikuma 1.5.3. punktu groza šādi:"1.5.3. Savienotie lukturi"Savienotie lukturi" ir ierīces ar atsevišķu optisko stiklu vai atsevišķu optiskā stikla daļu, atsevišķu gaismas avotu, bet kopēju luktura korpusu."Pielikuma 1.5.4. punktu groza šādi:"1.5.4. Kombinētie lukturi"Kombinētie lukturi" ir ierīces ar atsevišķu optisko stiklu vai atsevišķu optiskā stikla daļu, bet kopēju gaismas avotu un kopēju luktura korpusu."Pielikuma 1.5.20. punktu groza šādi:"1.5.20. Atstarotājs"Atstarotājs" ir ierīce, ko izmanto, lai brīdinātu par transportlīdzekļa klātieni, un kas atstaro gaismu no gaismas avota, kurš nav saistīts ar transportlīdzekli un kam blakus atrodas vērotājs.Šajā direktīvā par atstarotājiem neuzskata:- retroreflektīvas numura plāksnes,- retroreflektīvos signālus, kas minēti ADR (Eiropas Līgums par starptautiskiem bīstamu kravu autopārvadājumiem),- pārējās retroreflektīvās plāksnes un signālus, kas izmantojami saskaņā ar dalībvalsts noteikumiem par atsevišķu transportlīdzekļu kategoriju lietošanu vai dažiem ekspluatācijas veidiem."Pielikuma 1.6.1. punktu groza šādi:"1.6.1. Apgaismes ierīces apgaismojošā virsma"Gaismas ierīces apgaismojošā virsma" (1.5.7. līdz 1.5.10. punkts) ir atstarotāja pilnās apertūras taisnleņķa projekcija šķērsplaknē. Ja apgaismes ierīce ir bez atstarotāja, piemēro 1.6.2. punkta definīciju. Ja luktura stikls (vai stikli) nosedz tikai daļu no atstarotāja pilnās apertūras, tad vērā ņem tikai šīs daļas projekciju.Priekšējā tuvās gaismas luktura apgaismojošo virsmu ierobežo griezuma līnijas redzamā projekcija uz optiskā stikla. Ja atstarotājs un stikls ir savstarpēji regulējami, tie jānoregulē vidējā pozīcijā."Pielikuma 1.6.4. punktu groza šādi:"1.6.4. Šķietamā virsmaNoteikta novērošanas virziena "šķietamā virsma" ir gaismas izstarotājvirsmas taisnleņķa projekcija plaknē, kas ir perpendikulāra novērošanas virzienam (sk. zīmējumu 2. papildinājumā) un tangenciāla optisko stiklu vistālākajam ārējam punktam."Pēc 1.6.4. punkta pievieno šādu 1.6.5. punktu:"1.6.5. Gaismas izstarotājvirsma"Gaismas izstarotājvirsma" ir caurspīdīgo optisko stiklu ārējā virsma kopumā vai tās daļa, kas aptver apgaismes ierīci vai gaismas signālierīci un nodrošina atbilstību fotometrijas un kolorimetrijas prasībām."Pielikuma 1.8. punktu groza šādi:"1.8. Atskaites centrs"Atskaites centrs" ir pamatass un gaismas izstarotājvirsmas krustpunkts. Šo atskaites centru nosaka luktura izgatavotājs."Pielikuma 1.9. punktu groza šādi:"1.9. Ģeometriskās redzamības leņķi"Ģeometriskās redzamības leņķi" ir leņķi, kas nosaka minimālā telpleņķa lauku, kurā būtu jāredz luktura šķietamā virsma. Šo telpleņķa lauku nosaka tādas sfēras segmenti, kuras centrs sakrīt ar luktura atskaites centru un tās ekvators atrodas paralēli zemei. Šos segmentus nosaka attiecībā pret pamatasi. Horizontālie β leņķi atbilst garumam un vertikālie α leņķi atbilst platumam. Ģeometriskās redzamības leņķu iekšpusē nedrīkst būt šķēršļi, kas traucē gaismas plūsmu no jebkuras luktura šķietamās virsmas daļas, ko novēro no bezgalīga attāluma.Ja mērījumus veic tuvāk lukturim, lai panāktu tādu pašu precizitāti, paralēli jāmaina novērošanas virziens.Ģeometriskās redzamības leņķu iekšpusē neņem vērā šķēršļus, ja tie jau novēroti luktura tipa apstiprināšanas laikā.Ja pēc luktura uzstādīšanas kādu luktura šķietamās virsmas daļu aizsedz citas transportlīdzekļa detaļas, jāpārliecinās, ka šķēršļu neaizsegtā luktura daļa joprojām atbilst fotometriskajiem rādītājiem, kas noteikti tādas ierīces apstiprināšanai, kura ir uzskatāma par optisko vienību (sk. nākamo attēlu)."+++++ TIFF +++++Pielikuma 1.12. punktu groza šādi:"1.12. Vienots lukturis"Vienots lukturis" ir arī tādu divu vai vairāku vienādu vai atšķirīgu lukturu savienojums, kas neatšķiras funkcionāli un pēc izstarotās gaismas krāsas, ja tajā ietilpst ierīces, kuru kopējo apgaismojošo virsmu projekcija noteiktā šķērsplaknē aizņem 60 % vai vairāk platības vismazākajā taisnstūrī, kas aptver šo apgaismojošo virsmu projekcijas, ar nosacījumu, ka šis savienojums ir apstiprināts kā vienots lukturis, ja ir vajadzīgs apstiprinājums.Šāds savienojums nav pieļaujams galvenās gaismas lukturiem, priekšējiem tuvās gaismas lukturiem un priekšējiem miglas lukturiem."Pielikuma 1.14. punktu groza šādi:"1.14. Attālums starp diviem lukturiem"Attālums starp diviem lukturiem", kas vērsti vienā virzienā, ir tuvākais attālums starp taisnleņķa projekcijām plaknē, kura ir perpendikulāra divu saskaņā ar 1.6. punktā minēto gadījumu noteikto apgaismojošo virsmu kontūru pamatasīm. Attālumu starp diviem lukturiem tomēr var mērīt, precīzi nenosakot apgaismojošo virsmu kontūras, ja šis attālums nepārprotami pārsniedz direktīvas obligātās prasības."Pēc 1.17. punkta pievieno šādu 1.18. punktu:"1.18. Zeme"Zeme" ir virsmas laukums zem transportlīdzekļa, kam jābūt stingri horizontālam."Pielikuma 2.2.2. punktu groza šādi:"2.2.2. to ierīču saraksts, ko ražotājs ir noteicis apgaismes un gaismas signalizācijas montāžai. Katrai funkcijai sarakstā var būt paredzēti vairāki ierīces modeļi. Katru ierīces modeli pienācīgi marķē (jābūt detaļas tipa apstiprinājuma zīmei, jānorāda ražotājs utt.);"Pielikuma 2.2.4. punktu groza šādi:"2.2.4. katra atsevišķa luktura shēma(-as), norādot apgaismojošās virsmas saskaņā ar 1.6. punkta definīciju, pamatasi saskaņā ar 1.7. punkta definīciju un atskaites centru saskaņā ar 1.8. punkta definīciju."Pielikuma 3.5.1. punktu groza šādi:"3.5.1. jāuzstāda simetriski attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidus plakni (to nosaka pēc luktura ārējās ģeometriskās formas, nevis pēc tā apgaismojošās virsmas malas, kas minēta 1.6. punktā);"Pielikuma 3.5.2. punktu groza šādi:"3.5.2. jābūt savstarpēji simetriskiem attiecībā pret garenisko vidus plakni; šī prasība neattiecas uz luktura iekšējo uzbūvi;"Pielikuma 3.8. punktu groza šādi:"3.8. Maksimālo augstumu virs zemes mēra no apgaismojošās virsmas augstākā punkta, bet minimālo augstumu – no tās zemākā punkta.Priekšējiem tuvās gaismas lukturiem minimālo augstumu no zemes mēra no atstarotāja apakšējās malas."Pēc 3.8. punkta pievieno šādu 3.8.1. punktu:"3.8.1. Novietojumu attiecībā pret platumu nosaka pēc apgaismojošās virsmas malas, kura atrodas vistālāk no transportlīdzekļa gareniskās vidus plaknes, ja to samēro ar kopējo platumu, un pēc apgaismojošo virsmu iekšējām malām, ja to samēro ar attālumu starp lukturiem."Pielikuma 3.10. punktu groza šādi:"3.10. Lukturi, kas aplūkoti 1.5. punktā, nedrīkst izstarot sarkanu gaismu priekšējā virzienā un, ja vien tie nav atpakaļgaitas lukturi, nedrīkst izstarot baltu gaismu aizmugures virzienā. Šajā gadījumā neņem vērā transportlīdzekļa iekšējās apgaismes lukturīšus.Uzskata, ka šī prasība ir izpildīta, ja:"Pielikuma 3.10.1. punktu groza šādi:"3.10.1. kas attiecas uz sarkanas gaismas redzamību priekšpusē, sarkana luktura gaismas izstarotājvirsma nedrīkst būt tieši redzama vērotājam, kas 1. joslas robežās pārvietojas šķērsplaknē, kura atrodas 25 m attālumā no transportlīdzekļa priekšgala (sk. 1. attēlu 3. papildinājumā);"Pielikuma 3.10.2. punktu groza šādi:"3.10.2. kas attiecas uz baltas gaismas redzamību aizmugurē, balta luktura gaismas izstarotājvirsma nedrīkst būt tieši redzama vērotājam, kas 2. joslas robežās pārvietojas šķērsplaknē, kura atrodas 25 m attālumā no transportlīdzekļa pakaļgala (sk. 2. attēlu 3. papildinājumā)."Pielikuma 3.11. punktu groza šādi:"3.11. Elektriskajam saslēgumam jābūt tādam, lai priekšējo un aizmugurējo (sānu) gabarītlukturus, ārējo kontūru gabarītlukturus, ja tādi ir, un aizmugures numura plāksnes apgaismojumu būtu iespējams ieslēgt un izslēgt tikai vienlaicīgi.Tas neattiecas uz gadījumiem, kad priekšējos un aizmugurējos (sānu) gabarītlukturus izmanto kā stāvgaismas lukturus."Pielikuma 3.15.3. punktu groza šādi:"3.15.3. Ja ir sabojājusies aizsegierīces regulēšana vai novēro citus 3.15.2.1. un 3.15.2.2. punktā minētos bojājumus, ir jābūt iespējai iedarbināt aizsedzamo apgaismes ierīci bez darbarīku palīdzības."Pielikuma 3.15.6. punktu groza šādi:"3.15.6. Aizsegierīces temperatūras diapazonā no – 30 līdz + 50 oC priekšējam lukturim jāsasniedz pilnīgi atvērtais stāvoklis triju sekunžu laikā pēc vadības ierīces iedarbināšanas."Pēc 3.15.6. punkta pievieno šādu 3.16. punktu:"3.16. Lukturu skaitsTransportlīdzeklim uzstādīto lukturu skaitam ir jābūt tādam, kā tas norādīts 4.1. līdz 4.17. punkta 2. apakšpunktā."Pielikuma 4.1.4.3. punktu groza šādi:"4.1.4.3. Garumā:transportlīdzekļa priekšpusē, un tiem jābūt uzstādītiem tā, lai izstarojamā gaisma neradītu neērtības vadītājam tieši vai netieši kā atspulgs atpakaļskata spoguļos un/vai uz citām transportlīdzekļu atstarotājvirsmām."Pielikuma 4.1.5. punktu groza šādi:"4.1.5. Ģeometriskā redzamībaApgaismojošās virsmas redzamība, ieskaitot to vietu redzamību tajā, kas šķiet neapgaismotas attiecīgajā novērošanas virzienā, jānodrošina diverģējošajā telpā, kuras kontūras iezīmē līnijas, kas savienotas ar apgaismojošās virsmas perimetru un veido vismaz 5o leņķi ar priekšējā luktura pamatasi. Lai iegūtu ģeometriskās redzamības leņķus, izmanto apgaismojošās virsmas kontūru projekciju šķērsplaknē, kas pieskaras priekšējā luktura optisko stiklu priekšējai daļai."Pielikuma 4.1.11. punktu groza šādi:"4.1.11. IndikatorsJābūt kontūra indikatoram."Pielikuma 4.2.5. punktu groza šādi:"4.2.5. Ģeometriskā redzamībaTo nosaka α un β lenķi, kā tas norādīts 1.9. punktā:α = 15o uz augšu un 10o uz leju,β = 45o uz āru un 10o uz iekšu.Tā kā priekšējiem tuvās gaismas lukturiem nepieciešamie fotometriskie parametri neaptver visu redzamības lauku, atlikušajā telpā tipa apstiprināšanai nepieciešamā minimālā vērtība ir 1 cd. Paneļu vai citu aprīkojuma elementu atrašanās gaismas tuvumā nedrīkst radīt papildu traucējumus un neērtības pārējiem satiksmes dalībniekiem."Pielikuma 4.2.11. punktu groza šādi:"4.2.11. IndikatorsIndikators ir pieļaujams."Pielikuma 4.3.11. punktu groza šādi:"4.3.11. IndikatorsIndikators ir pieļaujams."Pielikuma 4.4.11. punktu groza šādi:"4.4.11. IndikatorsIndikators ir pieļaujams."Pielikuma 4.5.3. punktu groza šādi:"4.5.3. IzkārtojumsA. Divi priekšējie virzienrādītāji (1. kategorija).Divi aizmugurējie virzienrādītāji (2. kategorija).Divi dublējoši sānu virzienrādītāji (5. kategorija).Ja ir uzstādīti lukturi, kas apvieno priekšējo virzienrādītāju (1. kategorija) un dublējošu sānu virzienrādītāju (5. kategorija) funkcijas, drīkst papildus uzstādīt vēl divus dublējošus sānu virzienrādītājus, lai izpildītu 4.5.5. punktā iekļautās redzamības prasības.B. Divi aizmugurējie virzienrādītāji (2. kategorija)."Pielikuma 4.5.4.1. punktu groza šādi:"4.5.4.1. Platumā:Apgaismojošās virsmas mala, kas atrodas vistālāk no transportlīdzekļa gareniskās vidus plaknes, nedrīkst būt tālāk par 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas.Attālums starp divu apgaismojošo virsmu iekšējām malām nedrīkst būt mazāks par 600 mm. Ja vertikālais attālums starp aizmugurējo virzienrādītāju un attiecīgo aizmugurējo (sānu) gabarītlukturi nepārsniedz 300 mm, attālums starp transportlīdzekļa galējo ārmalu un aizmugurējā virzienrādītāja apgaismojošās virsmas galējo ārmalu nedrīkst vairāk par 50 mm pārsniegt attālumu starp transportlīdzekļa galējo ārmalu un attiecīgā aizmugurējā (sānu) gabarītluktura apgaismojošās virsmas ārmalu.Priekšējo virzienrādītāju apgaismojošā virsma nedrīkst būt tuvāk par 40 mm priekšējo tuvās gaismas lukturu apgaismojošai virmai vai priekšējiem miglas lukturiem, ja tādi ir. Ir pieļaujams mazāks attālums, ja gaismas stiprums virzienrādītāja pamatasī ir vismaz vienāds ar 400 cd."Pielikuma 4.5.8. punktu groza šādi:"4.5.8. Nedrīkst savienotar citu lukturi. Drīkst savienot tikai ar citas kategorijas virzienrādītāju."Pielikuma 4.5.11. punktu groza šādi:"4.5.11. IndikatorsDarbības indikators ir obligāts priekšējiem un aizmugurējiem virzienrādītājiem. Tas var būt optisks vai akustisks, vai abi kopā. Ja tas ir optisks, tas mirgo, nodziest vai paliek ieslēgts bez mirgošanas, vai ievērojami maina signāla biežumu vismaz tad, ja ir traucēta kāda priekšējā vai aizmugurējā virzienrādītāja darbība. Ja tas darbojas tikai akustiski, tam jābūt skaidri dzirdamam, un tas ievērojami maina signāla biežumu vismaz tad, ja ir traucēta kāda priekšējā vai aizmugurējā virzienrādītāja darbība.Ja mehānisks transportlīdzeklis ir aprīkots piekabes vilkšanai, tam jābūt ar īpašu optisko darbības indikatoru, kas ir paredzēts piekabes virzienrādītājiem, ja vilcēja transportlīdzekļa indikators neļauj konstatēt jebkuru kļūmi virzienrādītāju darbībā šādi izveidotā transportlīdzekļa un piekabes savienojumā."Pielikuma 4.6.10. punktu groza šādi:"4.6.10. Elektriskais saslēgumsSignālu ieslēdz ar īpašas vadības ierīces palīdzību, kas nodrošina visu virzienrādītāju sinhronu mirgošanu."Pielikuma 4.6.11. punktu groza šādi:"4.6.11. IndikatorsObligāti jābūt kontūra indikatoram. Mirgojoša brīdinājuma gaisma, kas var ieslēgties kopā ar 4.5.11. punktā norādīto indikatoru (indikatoriem)."Pielikuma 4.7.11. punktu groza šādi:"4.7.11. IndikatorsIndikators ir pieļaujams. Ja ir uzstādīts indikators, tam jābūt darbības indikatoram, nemirgojošai brīdinājuma gaismai iedegoties tad, ja ir traucēta stopsignāla darbība."2. papildinājums. Rasējumu aizstāj ar šādu rasējumu:+++++ TIFF +++++II PIELIKUMSPielikuma 15. punktu groza šādi:"15. Šīs tipa apstiprinājuma apliecības pielikumā ir šādi dokumenti, kuros norādīts iepriekš minētais tipa apstiprinājuma numurs:… to ierīču saraksts(-i), kuras ražotājs paredzējis apgaismes un gaismas signalizācijas montāžai; katrai ierīcei norāda ražotāja zīmi un detaļas tipa apstiprinājuma zīmi."Šie dokumenti ir jānosūta pārējo dalībvalstu kompetentajām iestādēm pēc to pieprasījuma.--------------------------------------------------


title: Komisijas Direktīva 2003/69/EK (2003. gada 11. jūlijs), ar ko groza pielikumu Padomes Direktīvai 90/642/EEK attiecībā uz hlormekvata, lambda-cihalotrīna, krezoksimmetila, azoksistrobīna un dažu ditiokarbamātu maksimālajiem atlieku līmeņiemDokuments attiecas uz EEZ

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32003L0069

Oficiālais Vēstnesis L 175 , 15/07/2003 Lpp. 0037 - 0044

		Komisijas Direktīva 2003/69/EK(2003. gada 11. jūlijs),ar ko groza pielikumu Padomes Direktīvai 90/642/EEK attiecībā uz hlormekvata, lambda-cihalotrīna, krezoksimmetila, azoksistrobīna un dažu ditiokarbamātu maksimālajiem atlieku līmeņiem(Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1990. gada 27. novembra Direktīvu 90/642/EEK par pesticīdu atlieku maksimālo līmeņu noteikšanu dažos augu izcelsmes produktos, tostarp augļos un dārzeņos, un uz tiem [1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2003/806 [2], un jo īpaši tās 7. pantu,tā kā:(1) Augu izcelsmes produktos, tostarp augļos un dārzeņos, atlieku līmeņi atspoguļo minimālo pesticīdu daudzumu, kas vajadzīgs, lai efektīvi aizsargātu augus, un ko izmanto tādā veidā, lai atlieku daudzums būtu cik vien iespējams mazs un pieņemams no toksikoloģiskā viedokļa, jo īpaši attiecībā uz vides aizsardzību un devu, ko patērētāji uzņem ar uzturu. Kopienas maksimālie atlieku līmeņi atspoguļo minēto atlieku maksimāli pieļaujamo daudzumu, kas varētu būt izstrādājumos, kuru ražotāji ievērojuši labu lauksaimniecības praksi.(2) Pesticīdu maksimālos atlieku līmeņus pārskata un maina, lai ņemtu vērā jaunāko informāciju un datus. Maksimālajiem atlieku līmeņiem nosaka zemāko analītiski nosakāmo līmeni, ja atļautie augu aizsardzības līdzekļu izmantošanas veidi nerada nosakāmus pesticīdu atlieku līmeņus pārtikas produktā vai uz tā, ja attiecīgos līdzekļus nav atļauts izmantot, ja par izmantošanas veidiem, ko atļāvušas dalībvalstis, nav iesniegti vajadzīgie dati vai ja nav iesniegti vajadzīgie dati par izmantošanas veidiem trešās valstīs, kā rezultātā rodas atliekas tādos pārtikas produktos, kas var iekļūt apritē Kopienas tirgū, vai uz tiem.(3) Attiecībā uz hlormekvatu dalībvalstis un ieinteresētās personas informēja Komisiju, ka vēl joprojām pastāv ievērojams bumbieru piesārņojums vidē sastopamā hlormekvata fona līmeņa dēļ, kas radies no tā izmantošanas iepriekš. Pārraudzības dati liecina, ka atlieku samazināšana ir tik lēna, ka pagaidu maksimālajiem atlieku līmeņiem, kādi paredzēti Direktīvā 90/642/EEK, jāpaliek nemainīgiem vēl trīs gadus.(4) ziņotājām dalībvalstīm tika iesniegti pieteikumi par jauniem vai mainītiem lambda-cihalotrīna, krezoksimmetila, azoksistrobīna un mankoceba izmantošanas veidiem. Šie izmantošanas veidi tika izvērtēti un tika secināts, ka tie neatstātu negatīvu ietekmi uz patērētāju.(5) Izmantojot esošo regulārās analīzes metodi, mankocebu nav iespējams atšķirt no citiem ditiokarbamātiem (manebs, mankocebs, metirāms, propinebs un cinebs (summa izteikta kā CS2)), tādēļ atlieku definīcija attiecas uz visu ditiokarbamātu grupu.(6) Komisija secināja, ka piesardzības nolūkā varētu mainīt dažus maksimālos atlieku līmeņus, ņemot vērā iespējamo risku, kam pakļauti patērētāji. Lai pienācīgi aizsargātu patērētāju, dalībvalstīm jāveic riska vadības papildpasākumi.(7) Šajā direktīvā minēto pesticīdu ietekmi, kam patērētājs, lietojot pārtikas produktus, ir pakļauts īslaicīgi un mūža garumā, atkārtoti novērtēja saskaņā ar Kopienas procedūrām un praksi, ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas publicētās pamatnostādnes [3]. Aprēķināts, ka maksimālie atlieku līmeņi, kādi noteikti šajā direktīvā, neradīs negatīvu ietekmi uz patērētāju.(8) Vajadzības gadījumā minēto pesticīdu akūto ietekmi, kam patērētājs pakļauts, lietojot pārtikas produktus, kuros var būt pesticīdu atliekas, novērtē saskaņā ar Kopienas procedūrām un praksi, ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas publicētās pamatnostādnes. Izdarīti secinājumi, ka pesticīdu atlieku esamība produktos tādā daudzumā, kas ir vienāds ar šajā direktīvā paredzētajiem maksimālajiem atlieku līmeņiem vai mazāks par tiem, neizraisīs akūtu toksisku iedarbību.(9) Ar Pasaules tirdzniecības organizācijas starpniecību notikušas apspriedes ar Kopienas tirdzniecības partneriem par šajā direktīvā ieteiktajiem maksimālajiem atlieku līmeņiem un ir ņemtas vērā to piezīmes par šiem līmeņiem.(10) Ir ņemti vērā Augu zinātniskās komitejas atzinumi, jo īpaši tās skaidrojumi un ieteikumi attiecībā uz metodoloģiju, kas jāievēro, lai aizsargātu ar pesticīdiem apstrādātu lauksaimniecības produktu patērētājus.(11) Tāpēc attiecīgi jāgroza Direktīvas 90/642/EEK pielikums.(12) Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsDirektīvas 90/642/EEK II pielikumu groza šādi.1. Ierakstā, kas attiecas uz krezoksimmetilu uz zemenēm, tekstu "0,2 (p) mg/kg" aizstāj ar tekstu "1 (p) mg/kg".2. Ierakstā, kas attiecas uz ditiokarbamātiem: "Manebs, mankocebs, metirāms, propinebs un cinebs (summa izteikta kā CS2)" ailē "uz redīsiem" tekstu "0,2 mg/kg" aizstāj ar tekstu "2 mg/kg", ailē "uz lokiem" tekstu "0,05* mg/kg" aizstāj ar tekstu "1 mg/kg".3. Ierakstā, kas attiecas uz hlormekvatu uz bumbieriem, zemsvītras piezīmi t) aizstāj ar šādu:"t) 0,3 mg/kg liels pagaidu maksimālais atlieku līmenis ir spēkā līdz 2006. gada 31. jūlijam.";4. Azoksistrobīna un lambda-cihalotrīna ierakstus aizstāj ar ierakstiem šīs direktīvas pielikumā.2. pantsDalībvalstis pieņem un publicē noteikumus, kas vajadzīgi, lai izpildīti šīs direktīvas prasības ne vēlāk kā līdz 2003. gada 31. jūlijam. Par to dalībvalstis tūlīt informē Komisiju.Dalībvalstis piemēro minētos noteikumus no 2003. gada 1. augusta.Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.3. pantsŠī direktīva stājas spēkā septītajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.4. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 2003. gada 11. jūlijāKomisijas vārdā —Komisijas loceklisDavid Byrne[1] OV L 350, 14.12.1990., 71. lpp.[2] OV L 122, 16.5.2003., 1. lpp.[3] Pamatnostādnes par to, kā noteikt pesticīdu atlieku devu (pārskatītas), kuras sagatavojusi GEMS/Pārtikas programma sadarbībā ar Pesticīdu atlieku kodeksa komiteju un publicējusi Pasaules Veselības organizācija 1997. gadā (WHO/FSF/FOS/97.7).--------------------------------------------------PIELIKUMS"Produktu grupas un atsevišķu produktu paraugi, kam piemēro maksimālos atlieku līmeņus | Pesticīdu atliekas un maksimālais atlieku līmenis (mg/kg) |Azoksistrobīns | Lambda-cihalotrīns |1.Svaigi, žāvēti vai termiski neapstrādāti augļi, ko konservē saldējot, bez cukura piedevām; riekstii)CITRUSAUGĻI | 1 | |Greipfrūti | | 0,1 |Citroni | | 0,2 |Laimi | | 0,2 |Mandarīni (tostarp klementīni un citi hibrīdi) | | 0,2 |Apelsīni | | 0,1 |Pampelmūzes | | 0,1 |Citi | | 0,02 |ii)KOKU RIEKSTI (lobīti vai nelobīti) | 0,1 | 0,05 |Mandeles | | |Brazīlijas rieksti | | |Indijas rieksti | | |Ēdamie kastaņi | | |Kokosrieksti | | |Lazdu rieksti | | |Makadāmijas rieksti | | |Pekanrieksti | | |Priežu rieksti | | |Pistācijas | | |Valrieksti | | |Citi | | |iii)SĒKLEŅI | 0,05 | 0,1 |Āboli | | |Bumbieri | | |Cidonijas | | |Citi | | |iv)KAULEŅI | 0,05 | |Aprikozes | | 0,2 |Ķirši | | |Persiki (tostarp nektarīni un līdzīgi hibrīdi) | | 0,2 |Plūmes | | |Citi | | 0,1 |v)OGAS UN SĪKAUGĻI | | |a)Galda un vīna vīnogas | 2 | 0,2 |Galda vīnogas | | |Vīna vīnogas | | |b)Zemenes (izņemot meža zemenes) | 2 | 0,5 |c)Avenes un kazenes (izņemot savvaļas): | | 0,02 |Kazenes (Rubus fruticosus) | 3 | |Kazenes (Rubus arcticus) | | |Kazeņavenes | | |Avenes | 3 | |Citi | 0,05 | |d)Citi sīkie augļi un ogas (izņemot savvaļas) | 0,05 | |Mellenes un brūklenes | | |Dzērvenes | | |Jāņogas (sarkanās un baltās, kā arī upenes) | | 0,1 |Ērkšķogas | | 0,1 |Citi | | 0,02 |e)Savvaļas ogas un savvaļas augļi | 0,05 | 0,2 |vi)DAŽĀDI | | 0,02 |Avokado | | |Banāni | 2 | |Dateles | | |Vīģes | | |Kivi | | |Kumkvati | | |Ličī | | |Mango | | |Olīvas | | |Pasifloru augļi | | |Ananasi | | |Granātāboli | | |Citi | 0,05 | |2.Svaigi vai termiski neapstrādāti, saldēti vai sausi dārzeņii)SAKŅU UN BUMBUĻU DĀRZEŅI | | |Sarkanās bietes | | |Burkāni | 0,2 | |Sakņu selerijas | 0,3 | 0,1 |Mārrutki | 0,2 | |Topinambūri | | |Pastinaki | 0,2 | |Sakņu pētersīļi | 0,2 | |Redīsi | | 0,1 |Puravlapu plostbārži | 0,2 | |Batātes | | |Kāļi | | |Turnepši | | |Jamss | | |Citi | 0,05 | 0,02 |ii)SĪPOLU DĀRZEŅI | | |Ķiploki | | |Sīpoli | | |Šalotes | | |Loki | 2 | 0,05 |Citi | 0,05 | 0,02 |iii)AUGĻU DĀRZEŅI | | |a)Nakteņaugi | | |Tomāti | 2 | 0,1 |Pipari | 2 | 0,1 |Baklažāni | 2 | 0,5 |Citi | 0,05 | 0,02 |b)Ķirbjaugi ar ēdamu mizu | 1 | 0,1 |Gurķi | | |Īsaugļu kārpainie gurķi | | |Tumšzaļie kabači | | |Citi | | |c)Ķirbjaugi ar neēdamu mizu | 0,5 | 0,05 |Melones | | |Kabači | | |Arbūzi | | |Citi | | |d)Cukurkukurūza | 0,05 | 0,05 |iv)KĀPOSTU DĀRZEŅI | | |a)Ziedoši kāpostu dārzeņi | | 0,1 |Brokoļi (tostarp sparģeļkāposti) | | |Ziedkāposti | 0,5 | |Citi | 0,05 | |b)Kāpostu dzimtas galviņdārzeņi | | |Briseles kāposti | | 0,05 |Galviņkāposti | 0,3 | 0,2 |Citi | 0,05 | 0,02 |c)Krustziežu dzimtas lapu dārzeņi | 0,05 | 1 |Ķīnas kāposti | | |Lapu kāposti | | |Citi | | |d)Kolrābji | 0,2 | 0,02 |v)LAPU DĀRZEŅI UN SVAIGI GARŠAUGI | | |a)Dārza salāti un līdzīgi | 3 | 1 |Kressalāti | | |Lauka salāti | | |Dārza salāti | | |Platlapu cigoriņi (platlapu endīvija) | | |Citi | | |b)Dārza spināti un līdzīgi | 0,05 | |Dārza spināti | | 0,5 |Lapu bietes | | |Citi | | 0,02 |c)Ūdens krese | 0,05 | 0,02 |d)Lapu cigoriņi | 0,2 | 0,02 |e)Garšaugi | 3 | 1 |Kārveles | | |Maurloki | | |Pētersīļi | | |Lapu selerijas | | |Citi | | |vi)PĀKŠAUGI (svaigi) | | |Pupas un pupiņas (ar pākstīm) | 1 | 0,2 |Pupas un pupiņas (bez pākstīm) | 0,2 | 0,02 |Zirņi (ar pākstīm) | 0,5 | 0,2 |Zirņi (bez pākstīm) | 0,2 | 0,2 |Citi | 0,05 | 0,02 |vii)KĀTU DĀRZEŅI (svaigi) | | |Sparģeļi | | |Lapu artišoki | | |Kātu selerijas | 5 | 0,3 |Fenheļi | | |Artišoki | 1 | |Puravi | 0,1 | 0,3 |Rabarberi | | |Citi | 0,05 | 0,02 |viii)SĒNES | 0,05 | |a)Šampinjoni | | 0,02 |b)Savvaļas sēnes | | 0,5 |3.Pākšaugi | 0,1 | 0,02 |Pupas un pupiņas | | |Lēcas | | |Zirņi | | |Citi | | |4.Eļļas augu sēklas | | 0,02 |Linsēklas | | |Zemesrieksti | | |Magoņu sēklas | | |Sezama sēklas | | |Saulgriežu sēklas | | |Rapšu sēklas | 0,5 | |Sojas pupas | 0,5 | |Sinepju sēklas | | |Kokvilnas sēklas | | |Citi | 0,05 | |5.Kartupeļi | 0,05 | 0,02 |Agrīnie kartupeļi | | |Galda kartupeļi | | |6.Tēja (fermentētas vai citādi apstrādātas, kaltētas Camellia sinensis lapas un stiebri) | 0,1 | 1 |7.Apiņi (kaltēti), tostarp apiņu rogas un nekoncentrēts pulveris | 20 | 10 |--------------------------------------------------


title: Komisijas Direktīva 2006/82/EK ( 2006. gada 23. oktobris ), ar ko pielāgo Direktīvu 91/321/EEK par mātes piena aizstājējiem zīdaiņiem un maziem bērniem un Direktīvu 1999/21/EK par diētisko pārtiku cilvēkiem ar veselības traucējumiem saistībā ar Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos

text:
               20.12.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 362/94

      KOMISIJAS DIREKTĪVA 2006/82/EK
   (2006. gada 23. oktobris),
   ar ko pielāgo Direktīvu 91/321/EEK par mātes piena aizstājējiem zīdaiņiem un maziem bērniem un Direktīvu 1999/21/EK par diētisko pārtiku cilvēkiem ar veselības traucējumiem saistībā ar Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās līgumu un jo īpaši tā 4. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 56. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Pievienošanās akta 56. pantu, ja tiesību akti ir spēkā pēc 2007. gada 1. janvāra un tiem ir vajadzīgi pielāgojumi saistībā ar pievienošanos, un vajadzīgie pielāgojumi nav paredzēti Pievienošanās aktā vai tā pielikumos, Komisija pieņem vajadzīgos pielāgojumus visos gadījumos, kad Komisija ir pieņēmusi sākotnējo aktu.

               (2)

               Konferences, kura sagatavoja Pievienošanās līgumu, nobeiguma aktā norādīts, ka Augstās Līgumslēdzējas Puses ir panākušas politisku vienošanos par vairākiem iestāžu pieņemto aktu pielāgojumiem, kas vajadzīgi sakarā ar pievienošanos, un aicina Padomi un Komisiju pieņemt šos pielāgojumus pirms pievienošanās, tos vajadzības gadījumā papildinot un atjaunojot, lai ņemtu vērā Savienības tiesību attīstību.

               (3)

               Tāpēc attiecīgi ir jāgroza Komisijas Direktīva 91/321/EEK (1991. gada 14. maijs) par mātes piena aizstājējiem zīdaiņiem un maziem bērniem (1) un Komisijas Direktīva 1999/21/EK (1999. gada 25. marts) par diētisko pārtiku cilvēkiem ar veselības traucējumiem (2).

         IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.
   1. pants
   Direktīvu 91/321/EEK un Direktīvu 1999/21/EK groza, kā noteikts Pielikumā.
   2. pants
   1.   Dalībvalstis vēlākais līdz datumam, kurā Bulgārija un Rumānija pievienosies Eiropas Savienībai, pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto tiesību aktu noteikumus un minēto aktu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.
   Dalībvalstis piemēro minētos tiesību aktus no Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās dienas Eiropas Savienībai.
   Kad dalībvalstis pieņem minētos aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka to, kā izdarāma šāda atsauce.
   2.   Dalībvalstis dara zināmus Komisijai savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomās, uz kurām attiecas šī direktīva.
   3. pants
   Šī direktīva stājas spēkā, ja stājas spēkā Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās līgums, tā spēkā stāšanās datumā.
   4. pants
   Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

      Briselē, 2006. gada 23. oktobrī

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Olli REHN

      (1)  OV L 175, 4.7.1991., 35. lpp.

      (2)  OV L 91, 7.4.1999., 29. lpp.

      PIELIKUMS
      BRĪVA PREČU APRITE
      PĀRTIKA

                  1.

                  31991 L 0321: Komisijas 1991. gada 14. maija Direktīva 91/321/EEK par mātes piena aizstājējiem zīdaiņiem un maziem bērniem (OV L 175, 4.7.1991., 35. lpp.), ko groza:

                              —

                              11994 N: Akts par pievienošanās nosacījumiem un Līgumu pielāgojumiem – Austrijas Republikas, Somijas Republikas un Zviedrijas Karalistes pievienošanās (OV C 241, 29.8.1994., 21. lpp.),

                              —

                              31996 L 0004: Komisijas 16.2.1996. Direktīva 96/4/EK (OV L 49, 28.2.1996., 12. lpp.),

                              —

                              31999 L 0050: Komisijas 25.5.1999. Direktīva 1999/50/EK (OV L 139, 2.6.1999., 29. lpp.),

                              —

                              12003 T: Akts par pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem Līgumos – Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanās (OV L 236, 23.9.2003., 33. lpp.),

                              —

                              32003 L 0014: Komisijas 10.2.2003. Direktīva 2003/14/EK (OV L 41, 14.2.2003., 37. lpp.),

                              a)

                              7. panta 1. punktā pēc vārdiem “počiatočná dojčenská výživa” un “následná dojčenská výživa” iekļauj šādu tekstu:

                                          “—

                                          bulgāru valodā:
                                          “храни за кърмачета” un “преходни храни”,

                                          —

                                          rumāņu valodā:
                                          “preparate pentru sugari” un “pentru copii de vârstă mică”.”;

                              b)

                              7. panta 1. punktā pēc vārdiem “počiatočná dojčenská mliečna výživa” un “následná dojčenská mliečna výživa” iekļauj šādu tekstu:

                                          “—

                                          bulgāru valodā:
                                          “млека за кърмачета” un “преходни млека”,

                                          —

                                          rumāņu valodā:
                                          “lapte pentru sugari” un “pentru copii de vârstă mică.” ”.

                  2.

                  31999 L 0021: Komisijas 1999. gada 25. marta Direktīva 1999/21/EK par diētisko pārtiku cilvēkiem ar veselības traucējumiem (OV L 91, 7.4.1999., 29. lpp.), ko groza:

                              —

                              12003 T: Akts par pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem Līgumos – Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanās (OV L 236, 23.9.2003., 33. lpp.).

                        4. panta 1. punktā sarakstu, kas sākas ar “spāņu valodā” un beidzas ar “medicinska ändamål”, aizstāj ar šādu sarakstu:

                              “—

                              bulgāru valodā:
                              “Диетични храни за специални медицински цели”

                              —

                              spāņu valodā:
                              “Alimento dietético para usos médicos especiales”

                              —

                              čehu valodā:
                              “Dietní potravina určená pro zvláštní lékařské účely”

                              —

                              dāņu valodā:
                              “Levnedsmiddel/Levnedsmidler til særlige medicinske formål”

                              —

                              vācu valodā:
                              “Diätetisches/Diätetische Lebensmittel für besondere medizinische Zwecke (Bilanzierte Diäten)”

                              —

                              igauņu valodā:
                              “Toit meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks”

                              —

                              grieķu valodā:
                              “Διαιτητικά τρόφιμα για ειδικούς ιατρικούς σκοπούς”

                              —

                              angļu valodā:
                              “Food(s) for special medical purposes”

                              —

                              franču valodā:
                              “Aliment(s) diététique(s) destiné(s) à des fins médicales spéciales”

                              —

                              itāļu valodā:
                              “Alimento dietetico destinato a fini medici speciali”

                              —

                              latviešu valodā:
                              “Diētiskā pārtika cilvēkiem ar veselības traucējumiem”

                              —

                              lietuviešu valodā:
                              “Specialios medicininės paskirties maisto produktai”

                              —

                              ungāru valodā:
                              “Speciális – gyógyászati célra szánt – tápszer”

                              —

                              maltiešu valodā:
                              “Ikel dijetetiku għal skopijiet mediċi speċifiċi”

                              —

                              holandiešu valodā:
                              “Dieetvoeding voor medisch gebruik”

                              —

                              poļu valodā:
                              “Dietetyczne środki spożywcze specjalnego przeznaczenia medycznego”

                              —

                              portugāļu valodā:
                              “Produto dietético de uso clínico”

                              —

                              rumāņu valodā:
                              “Alimente dietetice pentru scopuri medicale speciale”

                              —

                              slovāku valodā:
                              “dietetická potravina na osobitné lekárske účely”

                              —

                              slovēņu valodā:
                              “Dietno (dietetično) živilo za posebne zdravstvene namene”

                              —

                              somu valodā:
                              “Kliininen ravintovalmiste/kliinisiä ravintovalmisteita”

                              —

                              zviedru valodā:
                              “Livsmedel för speciella medicinska ändamål” ”.