title: Komisijas Direktīva 94/54/EK (1994. gada 18. novembris) par tādu norāžu obligātu iekļaušanu dažu pārtikas produktu marķējumā, kas nav paredzētas Padomes Direktīvā 79/112/EEK

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31994L0054

Oficiālais Vēstnesis L 300 , 23/11/1994 Lpp. 0014 - 0015 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 15 Sējums 13 Lpp. 0250  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 15 Sējums 13 Lpp. 0250

		Komisijas Direktīva 94/54/EK(1994. gada 18. novembris)par tādu norāžu obligātu iekļaušanu dažu pārtikas produktu marķējumā, kas nav paredzētas Padomes Direktīvā 79/112/EEKEIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes Direktīvu 79/112/EEK (1978. gada 18. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz galapatērētājam pārdodamu pārtikas produktu marķēšanu, noformējumu un reklāmu [1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 93/102/EK [2], un jo īpaši tās 4. panta 2. punktu,tā kā, ņemot vērā ierosinātās darbības apjomu un ietekmi, ar šo direktīvu ieviestie Kopienas pasākumi ir būtiski, lai sasniegtu izvirzītos mērķus; tā kā dalībvalstis nevar sasniegt minētos mērķus, darbojoties katra atsevišķi; tā kā turklāt Direktīvā 79/112/EEK jau paredzēta minēto mērķu sasniegšana Kopienas līmenī;tā kā, lai nodrošinātu, ka patērētāji saņem pietiekamu informāciju, jāparedz, ka konkrētiem pārtikas produktiem papildus Direktīvas 79/112/EEK 3. pantā paredzētajām norādēm obligāti vajadzīgas vēl citas norādes;tā kā dažu pārtikas produktu iepakošanā izmantotās aizsarggāzes nebūtu uzskatāmas par sastāvdaļām saskaņā ar Direktīvas 79/112/EEK 6. panta 1. punktu un tādēļ nebūtu iekļaujamas sastāvdaļu sarakstā marķējumā;tā kā patērētāji tomēr būtu jāinformē par šādu gāzu izmantošanu, ievērojot to, ka šāda informācija ļauj viņiem saprast, kāpēc nopirktajam pārtikas produktam ir ilgāks glabāšanas laiks nekā citādi iepakotiem līdzīgiem produktiem;tā kā jāpieņem Kopienas noteikumi, lai nepieļautu tādus jaunus šķēršļus tirdzniecībai, kurus rada dalībvalstu veikti vienpusēji pasākumi;tā kā saskaņā ar Padomes Direktīvas 79/112/EEK 17. pantā noteikto procedūru šo direktīvu iesniedza Pastāvīgajai pārtikas produktu komitejai, kura nespēja sniegt atzinumu; tā kā saskaņā ar minēto procedūru Komisija iesniedza Padomei priekšlikumu par veicamajiem pasākumiem;tā kā sakarā ar to, ka Padome tai atvēlētajos trīs mēnešos nav pieņēmusi nekādus pasākumus, Komisijai būtu jāpieņem ierosinātie pasākumi,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsNeierobežojot Direktīvas 79/112/EEK 3. pantu, šīs direktīvas pielikumā uzskaitīto pārtikas produktu marķējumā jāiekļauj papildu norādes, kā noteikts minētajā pielikumā.2. pantsDalībvalstis vajadzības gadījumā līdz 1995. gada 30. jūnijam groza savus normatīvos un administratīvos aktus tā, lai:- ne vēlāk kā līdz 1995. gada 1. jūlijam atļautu tirdzniecību ar produktiem, kas atbilst šīs direktīvas prasībām,- no 1997. gada 1. janvāra aizliegtu tirdzniecību ar produktiem, kas neatbilst šīs direktīvas prasībām; tomēr tirdzniecību ar produktiem, kas laisti tirgū vai marķēti pirms minētās dienas un neatbilst šīs direktīvas prasībām, var turpināt, līdz beidzas to krājumi.Par to dalībvalstis tūlīt informē Komisiju.Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos iekļauj atsauci uz minēto direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis pieņem procedūru, saskaņā ar kuru izdarīt šādas atsauces.3. pantsŠī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Briselē, 1994. gada 18. novembrīKomisijas vārdā —Komisijas loceklisMartin Bangemann[1] OV L 33, 8.2.1979., 1. lpp.[2] OV L 291, 25.11.1993., 14. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMSTo pārtikas produktu saraksts, kuru marķējumā jāiekļauj viena vai vairākas papildu norādesPārtikas produkta veids vai kategorija | Norādes |Pārtikas produkti, kuru derīguma laiks ir pagarināts, izmantojot aizsarggāzes, kas atļautas saskaņā ar Padomes Direktīvu 89/107/EEK | "Iepakots aizsargatmosfērā" |--------------------------------------------------


title: Komisijas Direktīva 2005/80/EK (2005. gada 21. novembris), ar ko groza Padomes Direktīvu 76/768/EEK par kosmētikas līdzekļiem, lai tās II un III pielikumu pielāgotu tehnikas attīstībai   (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               22.11.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 303/32

      KOMISIJAS DIREKTĪVA 2005/80/EK
   (2005. gada 21. novembris),
   ar ko groza Padomes Direktīvu 76/768/EEK par kosmētikas līdzekļiem, lai tās II un III pielikumu pielāgotu tehnikas attīstībai
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 1976. gada 27. jūlija Direktīvu 76/768/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz kosmētikas līdzekļiem (1), un jo īpaši tās 4.b pantu un 8. panta 2. punktu,
   apspriedusies ar Zinātnisko komiteju patērētājiem paredzēto preču jautājumos,
   tā kā:

               (1)

               Direktīva 76/768/EEK, kurā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/15/EK (2), aizliedz kosmētikas līdzekļos izmantot vielas, kas klasificētas kā kancerogēnas, mutagēnas vai toksiskas reprodukcijai (KMR) un atbilst 1., 2. un 3. kategorijai saskaņā ar I pielikumu Padomes 1967. gada 27. jūnija Direktīvai 67/548/EEK par normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamu vielu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu (3), bet atļauj izmantot vielas, kas saskaņā ar Direktīvu 67/548/EEK klasificētas kā 3. kategorijai atbilstošas, ja to lietošanu novērtējusi un apstiprinājusi Zinātniskā komiteja galapatērētājiem paredzēto kosmētikas līdzekļu un nepārtikas preču jautājumos (SCCNFP), kura saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2004/210/EK (4) aizstāta ar Zinātnisko komiteju patērētājiem paredzēto preču jautājumos (SCCP).

               (2)

               Direktīva 67/548/EEK ir grozīta ar Direktīvu 2004/73/EK, un tāpēc ir nepieciešams veikt pasākumus, lai saskaņotu Direktīvu 76/768/EEK ar Direktīvas 67/548/EEK nosacījumiem.

               (3)

               Tā kā dažas vielas, kas saskaņā ar Direktīvas 67/548/EEK I pielikumu klasificētas kā 1. un 2. kategorijas KMR, līdz šim vēl nav iekļautas Direktīvas 76/768/EEK II pielikumā, ir nepieciešams tās iekļaut minētajā pielikumā. Vielas, kas saskaņā ar Direktīvas 67/548/EEK I pielikumu klasificētas kā 3. kategorijas KMR, arī ir jāiekļauj Direktīvas 76/768/EEK II pielikumā, izņemot gadījumus, kad SCCP tās novērtējusi un atzinusi par pieņemamām izmantošanai kosmētikas līdzekļos.

               (4)

               Direktīvas 76/768/EEK III pielikuma pirmajā daļā uzskaitītās vielas, kas klasificētas kā 1. un 2. kategorijas KMR, ir jāsvītro, jo šīs vielas tagad ir uzskaitītas Direktīvas 76/768/EEK II pielikumā, un tāpēc tās nedrīkst būt kosmētikas līdzekļu sastāvdaļa.

               (5)

               Ar Komisijas Direktīvu 2004/93/EK (5) paredzēts iekļaut Direktīvas 76/768/EEK II pielikumā atsevišķas vielas, kuras tajā jau bija uzskaitītas. Tāpēc skaidrības labad minētais pielikums jāgroza.

               (6)

               Tāpēc Direktīva 76/768/EEK ir attiecīgi jāgroza.

               (7)

               Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Kosmētikas līdzekļu pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.
   1. pants
   Direktīvas 76/768/EEK II un III pielikumu groza atbilstoši šīs direktīvas pielikuma tekstam.
   2. pants
   Dalībvalstis veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka Kopienas ražotāji vai Kopienā reģistrēti importētāji no 2006. gada 22. augusta nelaiž tirgū kosmētikas līdzekļus, kas neatbilst šīs direktīvas prasībām.
   Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka pēc 2006. gada 22. novembra minētie līdzekļi netiek pārdoti vai realizēti galapatērētājiem.
   3. pants
   1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības vēlākais līdz 2006. gada 22. maijam. Dalībvalstis tūlīt dara Komisijai zināmus minēto noteikumu tekstus, kā arī minēto noteikumu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.
   Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu, vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.
   2.   Dalībvalstis iepazīstina Komisiju ar valsts tiesību aktu galvenajiem noteikumiem, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.
   4. pants
   Šī direktīva stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   5. pants
   Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

      Briselē, 2005. gada 21. novembrī

            Komisijas vārdā —

            priekšsēdētāja vietnieks

         Günter VERHEUGEN

      (1)  OV L 262, 27.9.1976., 169. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2005/52/EK (OV L 234, 10.9.2005., 9. lpp.).

      (2)  OV L 66, 11.3.2003., 26. lpp.

      (3)  OV 196, 16.8.1967., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2004/73/EK (OV L 152, 30.4.2004., 1. lpp.).

      (4)  OV L 66, 4.3.2004., 45. lpp.

      (5)  OV L 300, 25.9.2004., 13. lpp.

      PIELIKUMS
      Direktīvas 76/768/EEK II un III pielikumu groza šādi.

                  1)

                  Direktīvas II pielikumu groza šādi:

                              a)

                              svītro ierakstus ar atsauces numuru 615 un 616;

                              b)

                              ierakstu ar atsauces numuru 687 aizstāj ar šādu ierakstu:

                                          “687.

                                          dinitrotoluols, tehniskais (CAS Nr. 121-14-2)”;

                              c)

                              iekļauj šādus ierakstus ar atsauces numuru 1137 un 1211:

                                          Atsauces Nr.

                                          Ķīmiskais nosaukums

                                             CAS No
                                          EK Nr.

                                          “1137

                                          izobutilnitrīts

                                          542-56-3

                                          1138

                                          izoprēns (stabilizēts)
                                          (-metil-1,3-butadiēns)

                                          78-79-5

                                          1139

                                          1-brompropāns
                                          n-propilbromīds

                                          106-94-5

                                          1140

                                          hloroprēns (stabilizēts)
                                          (2-hlorbuta-1,3-diēns)

                                          126-99-8

                                          1141

                                          1,2,3-trihlorpropāns

                                          96-18-4

                                          1142

                                          etilēnglikoldimetilēteris (EGDME)

                                          110-71-4

                                          1143

                                          dinokaps (ISO)

                                          39300-45-3

                                          1144

                                          diaminotoluols, tehniskais – maisījums, ko veido [4-metil-m-fenilēndiamīn] (1) un [2-metil-m-fenilēndiamīn] (2)

                                          metilfenilēndiamīns

                                          25376-45-8

                                          1145

                                             p-hlorbenzotrihlorīds

                                          5216-25-1

                                          1146

                                          difenilēteris; oktabromatvasinājums

                                          32536-52-0

                                          1147

                                          1,2-bis(2-metoksietoksi)etāns
                                          trietilēnglikoldimetilēteris (TEGDME)

                                          112-49-2

                                          1148

                                          tetrahidrotiopirān-3-karboksaldehīds

                                          61571-06-0

                                          1149

                                          4,4′-bis(dimetilamino)benzofenons
                                          (Mičlera ketons)

                                          90-94-8

                                          1150

                                          oksirānmetanols, 4-metilbenzolsulfonāts, (S)-

                                          70987-78-9

                                          1151

                                          1,2-benzoldikarbonskābe, dipentilesteris ar sazarotu vai lineāru ķēdi [1]

                                          84777-06-0 [1]

                                          n-pentilizopentilftalāts [2]

                                          – [2]

                                          di-n-pentilftalāts [3]

                                          131-18-0 [3]

                                          diizopentilftalāts [4]

                                          605-50-5 [4]

                                          1152

                                          benzilbutilftalāts (BBP)

                                          85-68-7

                                          1153

                                          1,2-benzoldikarbonskābe di-C 7-11, alkilesteri ar sazarotu vai lineāru ķēdi

                                          68515-42-4

                                          1154

                                          maisījums, ko veido dinātrija 4-(3-etoksikarbonil-4-(5-(3-etoksikarbonil-5-hidroksi-1-(4-sulfonātfenil) pirazol-4-il)penta-2,4-dienilidēn)-4,5-dihidro-5-okspirazol-1-il)benzolsulfonāts un trinātrija 4-(3-etoksikarbonil-4-(5-(3-etoksikarbonil-5-oksīd-1-(4-sulfonātfenil)pirazol-4-il)penta-2,4-dienilidēn)-4,5-dihidro-5-okspirazol-1-il)benzolsulfonāts

                                          EK Nr. 402-660-9

                                          1155

                                          (metilēn-bis(4,1-fenilēnazo(1-(3-(dimetilamino)propil)-1,2-dihidro-6-hidroksi-4-metil-2-okspiridīn-5,3-diil)))-1,1′-dipiridīnijdihlorīda dihidrohlorīds

                                          EK Nr. 401-500-5

                                          1156

                                          2-[2-hidroksi-3-(2-hlorfenil) karbamoil-1-naftilazo]-7-[2-hidroksi-3-(3-metilfenil)-karbamoil-1-naftilazo]fluorēn-9-ons

                                          EK Nr. 420-580-2

                                          1157

                                          azafenidīns

                                          68049-83-2

                                          1158

                                          2,4,5-trimetilanilīns [1]

                                          137-17-7 [1]

                                          2,4,5-trimetilanilīna hidrogēnhlorīds [2]

                                          21436-97-5 [2]

                                          1159

                                          4,4′-tiodianilīns un tā sāļi

                                          139-65-1

                                          1160

                                          4,4′-oksidianilīns (p-aminofenilēteris) un tā sāļi

                                          101-80-4

                                          1161

                                          N,N,N′,N′-tetrametil-4,4′-metilēndianilīns

                                          101-61-1

                                          1162

                                          6-metoksi-m-toluidīns
                                          (p-krezidīns)

                                          120-71-8

                                          1163

                                          3-etil-2-metil-2-(3-metilbutil)-1,3-oksazolidīns

                                          143860-04-2

                                          1164

                                          maisījums, ko veido 1,3,5-tris(3-aminometilfenil)-1,3,5-(1H,3H,5H)-triazīn-2,4,6-trions un 3,5-bis(3-aminometilfenil)-1-poli[3,5-bis(3-aminometilfenil)-2,4,6-trioks-1,3,5-(1H,3H,5H)-triazīn-1-il]-1,3,5-(1H,3H,5H)-triazīn-2,4,6-triona oligomēru maisījums

                                          EK Nr. 421-550-1

                                          1165

                                          2-nitrotoluols

                                          88-72-2

                                          1166

                                          tributilfosfāts

                                          126-73-8

                                          1167

                                          naftalīns

                                          91-20-3

                                          1168

                                          nonilfenols [1]

                                          25154-52-3 [1]

                                          4-nonilfenols ar sazarotu ķēdi [2]

                                          84852-15-3 [2]

                                          1169

                                          1,1,2-trihloretāns

                                          79-00-5

                                          1170

                                          pentahloretāns

                                          76-01-7

                                          1171

                                          vinilidēnhlorīds
                                          (1,1-dihloretilēns)

                                          75-35-4

                                          1172

                                          alilhlorīds
                                          (3-hlorpropēns)

                                          107-05-1

                                          1173

                                          1,4-dichlorobenzene
                                          (p-dichlorobenzene)

                                          106-46-7

                                          1174

                                             bis(2-hloretil)ēteris

                                          111-44-4

                                          1175

                                          fenols

                                          108-95-2

                                          1176

                                             bis-fenols A
                                          (4,4′-izopropilidēndifenols)

                                          80-05-7

                                          1177

                                          trioksimetilēns
                                          (1,3,5-trioksāns)

                                          110-88-3

                                          1178

                                          propargīts (ISO)

                                          2312-35-8

                                          1179

                                          1-hlor-4-nitrobenzols

                                          100-00-5

                                          1180

                                          molināts (ISO)

                                          2212-67-1

                                          1181

                                          fenpropimorfs

                                          67564-91-4

                                          1182

                                          epoksikonazols

                                          133855-98-8

                                          1183

                                          metilizocianāts

                                          624-83-9

                                          1184

                                          N,N-dimetilanilīn-tetrakis(pentafluorfenil)borāts

                                          118612-00-3

                                          1185

                                          O,O′-(etenilmetilsililēn) di[(4-metilpentān-2-on)oksīms]

                                          EK Nr. 421-870-1

                                          1186

                                          attiecībā 2:1 gatavots maisījums, ko veido 4-(7-hidroksi-2,4,4-trimetil-2-hromanil)rezorcinol-4-il-tris(6-diazo-5,6-dihidro-5-oksnaftalīn-1-sulfonāts) un 4-(7-hidroksi-2,4,4-trimetil-2-hromanil)rezorcinol-bis(6-diazo-5,6-dihidro-5-oksnaftalīn-1-sulfonāts)

                                          140698-96-0

                                          1187

                                          maisījums, ko veido 4,4′-metilēn-bis[2-(4-hidroksibenzil)-3,6-dimetilfenola] un 6-diazo-5,6-dihidro-5-oks-naftalīnsulfonāta (1:2) reakcijas produkts un 4,4′-metilēn-bis[2-(4-hidroksibenzil)-3,6-dimetilfenola] un 6-diazo-5,6-dihidro-5-oksnaftalīnsulfonāta (1:3) reakcijas produkts

                                          EK Nr. 417-980-4

                                          1188

                                          malahītzaļā hidrogēnhlorīds [1]

                                          569-64-2 [1]

                                          malahītzaļā oksalāts [2]

                                          18015-76-4 [2]

                                          1189

                                          1-(4-hlorfenil)-4,4-dimetil-3-(1,2,4-triazol-1-ilmetil)pentān-3-ols

                                          107534-96-3

                                          1190

                                          5-(3-butiril-2,4,6-trimetilfenil)-2-[1-(etoksiimino)propil]-3-hidroksicikloheks-2-ēn-1-ons

                                          138164-12-2

                                          1191

                                             trans-4-fenil-L-prolīns

                                          96314-26-0

                                          1192

                                          bromoksinilheptanoāts (ISO)

                                          56634-95-8

                                          1193

                                          maisījums, ko veido 5-[(4-[(7-amino-1-hidroksi-3-sulfo-2-naftil)azo]-2,5-dietoksifenil)azo]-2-[(3-fosfonfenil)azo]benzoskābe un 5-[(4-[(7-amino-1-hidroksi-3-sulfo-2-naftil)azo]-2,5-dietoksifenil)azo]-3-[(3-fosfonfenil) azo]benzoskābe

                                          163879-69-4

                                          1194

                                          2-{4-(2-amonijpropilamino)-6-[4-hidroksi-3-(5-metil-2-metoksi-4-sulfamoilfenilazo)-2-sulfonātnaft-7-ilamino]-1,3,5-triazīn-2-ilamino}-2-aminopropilformiāts

                                          EK Nr. 424-260-3

                                          1195

                                          5-nitro-o-toluidīns [1]

                                          99-55-8 [1]

                                          5-nitro-o-toluidīna hidrogēnhlorīds [2]

                                          51085-52-0 [2]

                                          1196

                                          1-(1-naftilmetil)hinolīnijahlorīds

                                          65322-65-8

                                          1197

                                          (R)-5-brom-3-(1-metil-2-pirolidinilmetil)-1H-indols

                                          143322-57-0

                                          1198

                                          pimetrozīns (ISO)

                                          123312-89-0

                                          1199

                                          oksadiargils (ISO)

                                          39807-15-3

                                          1200

                                          hlortoluron
                                          (3-(3-hlor-p-tolil)-1,1-dimetilurīnviela)

                                          15545-48-9

                                          1201

                                          N-[2-(3-acetil-5-nitrotiofēn-2-ilazo)-5-dietilaminofenil]acetamīds

                                          EK Nr. 416-860-9

                                          1202

                                          1,3-bis(vinilsulfonilacetamido)-propāns

                                          93629-90-4

                                          1203

                                             p-fenetidīns (4-etoksianilīns)

                                          156-43-4

                                          1204

                                             m-fenilēndiamīns un tā sāļi

                                          108-45-2

                                          1205

                                          atliekvielas (akmeņogļu darva), kreozoteļļas dest., ja satur > 0,005 masas % benzopirēna

                                          92061-93-3

                                          1206

                                          kreozoteļļa, acenaftēna frakcija, mazgāšanas eļļa, ja satur > 0,005 masas % benzopirēna

                                          90640-84-9

                                          1207

                                          kreozoteļļa, ja satur > 0,005 masas % benzopirēna

                                          61789-28-4

                                          1208

                                          kreozots, ja satur > 0,005 masas % benzopirēna

                                          8001-58-9

                                          1209

                                          kreozoteļļa, destilāts ar augstu viršanas temperatūru, mazgāšanas eļļa, ja satur > 0,005 masas % benzopirēna

                                          70321-79-8

                                          1210

                                          ekstrakcijas atliekvielas (akmeņogles), kreozoteļļas skābe, mazgāšanas eļļas ekstrakcijas atliekvielas, ja satur > 0,005 masas % benzopirēna

                                          122384-77-4

                                          1211

                                          kreozoteļļa, destilāts ar zemu viršanas temperatūru, mazgāšanas eļļa, ja satur > 0,005 masas % benzopirēna

                                          70321-80-1

                  2)

                  Direktīvas III pielikuma pirmo daļu groza šādi:

                              a)

                              svītro ierakstu ar atsauces numuru 19;

                              b)

                              ierakstā ar atsauces numuru 1.a (b sleja) vārdus “Borskābe, borāti un tetraborāti” aizstāj ar vārdiem “Borskābe, borāti un tetraborāti, izņemot II pielikumā minēto vielu ar atsauces numuru 1184”;

                              c)

                              ierakstā ar atsauces numuru 8 (b sleja) vārdus “m-un p-fenilēndiamīns, to N-aizvietotie atvasinājumi un to sāļi; N-aizvietotie o-fenilēndiamīna atvasinājumi (5), izņemot atvasinājumus, kas minēti citur šajā pielikumā” aizstāj ar vārdiem “p-fenilēndiamīns, tā N-aizvietotie atvasinājumi un tā sāļi; N-aizvietotie o-fenilēndiamīna atvasinājumi (5), izņemot atvasinājumus, kas minēti citur šajā pielikumā”.

         (1)  Šīs sastāvdaļas atsauces numurs II pielikumā ir 364.

         (2)  Šīs sastāvdaļas atsauces numurs II pielikumā ir 413.”


title: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/42/EK (2003. gada 13. jūnijs) attiecībā uz ziņošanu par notikumiem civilajā aviācijā

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32003L0042

Oficiālais Vēstnesis L 167 , 04/07/2003 Lpp. 0023 - 0036

		Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/42/EK(2003. gada 13. jūnijs)attiecībā uz ziņošanu par notikumiem civilajā aviācijāEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [2],pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,rīkojoties saskaņā ar Līguma [3] 251. pantā paredzēto procedūru, ievērojot Samierināšanas komitejas 2003. gada 9. aprīlī apstiprināto kopīgo dokumentu,tā kā:(1) Pēdējo desmit gadu laikā nelaimes gadījumu skaits civilajā aviācijā nav daudz mainījies, taču pastāv bažas, ka, palielinoties satiksmes intensitātei, tuvākajā laikā varētu palielināties nelaimes gadījumu skaits.(2) Padomes Direktīvas 94/56/EK (1994. gada 21. novembris), ar ko nosaka civilās aviācijas nelaimes gadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas pamatprincipus [4], mērķis ir novērst nelaimes gadījumus un veicināt ātrāku to izmeklēšanu.(3) Pieredze rāda, ka bieži vien pirms nelaimes gadījuma vairāki starpgadījumi un neskaitāmi citi trūkumi ir liecinājuši par draudiem drošībai.(4) Lai būtu iespējams uzlabot drošību civilajā aviācijā, labāk jāpārzina šādi notikumi, kas atvieglo pareizās rīcības uzsākšanai vajadzīgo analīzi un notikumu attīstības uzraudzību.(5) Ja notikums skar dalībvalstī reģistrētu gaisa kuģi vai tādu gaisa kuģi, kura operators ir dalībvalstī dibināts uzņēmums, par notikumu jāziņo arī tad, ja tas noticis ārpus Kopienas teritorijas.(6) Katrai dalībvalstij būtu jāizveido obligātās ziņošanas sistēmas.(7) Dažādu kategoriju civilās aviācijas darbinieki nelaimes gadījumu novēršanas nolūkā ievēro notikumus, un viņu pienākums ir par tiem ziņot.(8) Iespējamā apdraudējuma noteikšanas efektivitāti ievērojami palielinātu apmaiņa ar informāciju par šādiem notikumiem.(9) Vajadzīga programmatūra apmaiņai ar dažādu sistēmu informāciju.(10) Drošības informācijai jābūt pieejamai organizācijām, kurām uzticēts regulēt civilās aviācijas drošību vai izmeklēt Kopienā notikušos nelaimes gadījumus un starpgadījumus, un vajadzības gadījumā arī cilvēkiem, kas var no šīs informācijas mācīties un veikt vai uzsākt darbības drošības uzlabošanai.(11) Lai nodrošinātu drošības informācijas ievākšanu, šīs informācijas konfidencialitāti, avota aizsardzību un civilajā aviācijā nodarbināto personu uzticēšanos, šī informācija ir slepena.(12) Sabiedrībai jāsniedz vispārīga informācija par aviācijas drošības līmeni.(13) Jāievieš vajadzīgie pasākumi, lai būtu iespējams izveidot konfidenciālu ziņojumu sniegšanas sistēmas.(14) Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību [5].(15) Jānodrošina saskaņa ar Eurocontrol un Apvienotās aviācijas iestāžu organizācijas ekspertu izveidotajām tehniskās ziņošanas prasībām. To notikumu sarakstā, par kuriem jāziņo, jāiekļauj arī abu šo Eiropas organizāciju paveiktais. Jāņem vērā arī Starptautiskās civilās aviācijas organizācijas veikums.(16) Ierosinātās rīcības mērķa izpildi — lidojumu drošības uzlabošanu — dalībvalstis nevar nodrošināt tik labi, kā to varētu panākt Kopienas līmenī, jo nesaistītas dalībvalstu ziņošanas sistēmas nav tik efektīvas kā saskaņots informācijas apmaiņas tīkls, kas ļauj ātrāk identificēt iespējamās drošības problēmas, tādēļ Kopiena saskaņā ar Līguma 5. pantā paredzēto subsidiaritātes principu var izveidot pasākumus. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī direktīva nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai,IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsMērķisŠīs direktīvas mērķis ir sniegt ieguldījumu lidojumu drošības uzlabošanā, panākot, ka visa svarīgā ar drošību saistītā informācija tiek ziņota, savākta, uzglabāta, aizsargāta un izplatīta.Vienīgais mērķis ziņošanai par notikumiem ir nelaimes gadījumu un starpgadījumu novēršana, nevis vainīgā vai atbildīgā meklēšana.2. pantsDefinīcijasŠajā direktīvā:1. "notikums" nozīmē darbības pārtraukumu, defektu, nepilnību vai kādus citus ārkārtas apstākļus, kas ir ietekmējuši vai var ietekmēt lidojuma drošību un kuru dēļ nav noticis nelaimes gadījums vai nopietns starpgadījums, še turpmāk "nelaimes gadījums vai nopietns starpgadījums", kā definēts Direktīvas 94/56/EK 3. panta a) un k) apakšpunktā;2. "anonimizācija" nozīmē visu ziņotāja personas datu, kā arī tehniskās informācijas, pēc kuras iespējams identificēt ziņotāju vai izsecināt trešās puses, dzēšanu no iesniegtajiem ziņojumiem.3. pantsDarbības joma1. Šī direktīva attiecas uz notikumiem, kas apdraud vai kas, ja tos nenovērš, var apdraudēt gaisa kuģi, personas, kas tajā atrodas, vai jebkuru citu personu. Šādu notikumu piemēri iekļauti I un II pielikumā.2. Komisija, lemjot saskaņā ar 10. panta 2. punktā izklāstīto kārtību, drīkst grozīt pielikumus, lai pievienotu jaunus piemērus vai izdarītu izmaiņas jau iekļautajos piemēros.3. Uzskata, ka šīs direktīvas piemērošana Gibraltāra lidostai neskar Spānijas Karalistes un Apvienotās Karalistes attiecīgās juridiskās nostājas sakarā ar strīdu par tās teritorijas suverenitāti, kurā atrodas šī lidosta.4. Šīs direktīvas noteikumu piemērošanu Gibraltāra lidostai atliek līdz brīdim, kad stājas spēkā kārtība, kura noteikta 1987. gada 2. decembra Spānijas Karalistes un Apvienotās Karalistes ārlietu ministru kopīgajā deklarācijā. Spānijas un Apvienotās Karalistes valdības par to informē Padomi.4. pantsObligātā ziņošana1. Dalībvalstis pieprasa, lai par 3. pantā minētajiem notikumiem tālāk tekstā uzskaitītās personas, pildot savus pienākumus, ziņotu 5. panta 1. punktā minētajām kompetentajām iestādēm:a) tāda gaisa kuģa ar gāzturbīnu dzinējiem vai sabiedriskās transporta lidmašīnas operators vai vadītājs, ko izmanto tāds operators, kura gadījumā dalībvalsts nodrošina ekspluatācijas drošības kontroli;b) persona, kas nodarbojas ar dalībvalsts drošības kontrolē esošu gaisa kuģu ar gāzturbīnu dzinējiem vai sabiedriskā transporta lidmašīnu, vai jebkura šo transportlīdzekļu aprīkojuma vai daļu projektēšanu, ražošanu, apkopi vai pārbūvi;c) persona, kas paraksta dalībvalsts drošības kontrolē esoša gaisa kuģa ar gāzturbīnu dzinējiem vai sabiedriskā transporta lidmašīnas, vai jebkura to aprīkojuma vai daļas uzturēšanas pārskata sertifikātu vai izmantošanas sertifikātu;d) persona, kas veic tādus pienākumus, kuru pildīšanai nepieciešama dalībvalsts atļauja strādāt par dispečeru vai īstenot gaisa satiksmes vadību;e) tādas lidostas vadītājs, uz kuru attiecas Padomes Regula (EEK) Nr. 2408/92 (1992. gada 23. jūlijs) par Kopienas aviosabiedrību piekļuvi Kopienas iekšējiem gaisa ceļiem [6];f) persona, kas veic pienākumus, kas saistīti ar dalībvalsts atbildībā esošu aeronavigācijas iekārtu uzstādīšanu, pārbūvi, apkopi, remontu, kapitālo remontu, pārbaudi lidojuma laikā vai inspekciju;g) persona, kas veic pienākumus, kas gaisa kuģa apkopi uz zemes, tostarp degvielas uzpildi, tehnisko apkalpošanu, atskaites sagatavošanu par svara un smaguma centra izvietojumu, piekraušanu, atbrīvošanu no ledus un buksēšanu lidostā, uz ko attiecas Regula (EEK) Nr. 2408/92.2. Dalībvalstis var veicināt jebkuras personas, kas citās civilās aviācijas operācijās veic 1. punktā uzskaitītajiem līdzīgus pienākumus, brīvprātīgu ziņošanu par 3. panta 1. punktā minētajiem notikumiem.5. pantsInformācijas savākšana un glabāšana1. Dalībvalstis nozīmē vienu vai vairākas kompetentās iestādes, kurām saskaņā ar 4. pantu jāizveido mehānisms ziņojumu par notikumiem savākšanai, izvērtēšanai, apstrādei un glabāšanai.Šo pienākumu var uzticēt šādām objektīvām iestādēm:a) valsts civilās aviācijas iestādei un/vaib) izmeklēšanas iestādei vai organizācijai, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 94/56/EK 6. pantu, un/vaic) jebkurai citai neatkarīgai iestādei vai organizācijai, kurai uzticēts veikt šos pienākumus.Ja dalībvalsts nozīmē vairākas iestādes vai organizācijas, viena no tām jānozīmē par kontaktpunktu apmaiņai ar 6. panta 1. punktā minēto informāciju.2. Kompetentās iestādes savāktos ziņojumus glabā savās datubāzēs.3. Šajās datubāzēs uzglabā arī informāciju par nelaimes gadījumiem un nopietniem starpgadījumiem.6. pantsInformācijas apmaiņa1. Dalībvalstis piedalās informācijas apmaiņā, ļaujot citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm un Komisijai piekļūt visai svarīgajai informācijai, kas glabājas 5. panta 2. punktā minētajās datubāzēs.Datubāzēm jābūt savietojamām ar 3. punktā minēto programmatūru.2. Saskaņā ar 5. panta 1. punktu nozīmētā kompetentā iestāde saņemto ziņojumu par notikumu noglabā datubāzē un vajadzības gadījumā dara zināmu tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā notikums noticis, kurā reģistrēts gaisa kuģis, kurā gaisa kuģis ražots un/vai kurā sertificēts tā operators.3. Komisija šīs direktīvas nolūkā izveido speciālu programmatūru. To darot, ņem vērā vajadzību pēc savietojamības ar dalībvalstīs jau esošajām programmatūrām. Kompetentās iestādes šo programmatūru var izmantot savu datubāzu darbības nodrošināšanai.4. Komisija veic vajadzīgos pasākumus, lai atvieglotu apmaiņu ar 1. punktā minēto informāciju saskaņā ar 10. panta 2. punktā izklāstīto procedūru.7. pantsInformācijas izplatīšana1. Jebkurai organizācijai, kurai Kopienā uzticēts regulēt civilās aviācijas lidojumu drošību vai izmeklēt civilās aviācijas nelaimes gadījumus vai starpgadījumus, jābūt piekļuvei informācijai par notikumiem, kas savākta un ar kuru apmainās saskaņā ar 5. un 6. pantu, lai tā no šiem ziņojumiem varētu gūt pieredzi drošības jomā.2. Neskarot sabiedrības tiesības piekļūt Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem, ko paredz Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1049/2001 (2001 gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem [7], Komisija pēc savas iniciatīvas un saskaņā ar 10. panta 2. punktā izklāstīto procedūru izveido pasākumus 1. punktā minētās informācijas izplatīšanai ieinteresētajām pusēm un šādas izplatīšanas nosacījumiem. Šiem pasākumiem, kas var būt gan vispārīgi, gan konkrēti, jābalstās uz vajadzību:- sniegt personām un organizācijām informāciju, kas vajadzīga civilās aviācijas lidojumu drošības uzlabošanai,- ierobežot tādas informācijas izplatīšanu, lai tā sasniegtu tikai tās lietotājus un lai tādējādi nodrošinātu pienācīgu šīs informācijas konfidencialitāti.Neskarot 8. panta noteikumus, lēmumam izplatīt šajā punktā minēto informāciju ir jāattiecas tikai uz to informāciju, kas ir tiešām vajadzīga lietotājiem.3. Lai informētu sabiedrību par civilās aviācijas lidojumu drošības līmeni, dalībvalstis vismaz reizi gadā var publicēt pārskatu par drošības situāciju, kurā ietver ar savām obligātajām ziņojumu sistēmām savākto informāciju par notikumu veidiem. Dalībvalstis var publicēt arī anonimizētus ziņojumus.8. pantsInformācijas aizsardzība1. Dalībvalstis saskaņā ar saviem tiesību aktiem veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu pienācīgu saskaņā ar 6. panta 1. punktu un 7. panta 1. punktu saņemtās informācijas konfidencialitāti. Šo informāciju tās izmanto tikai šīs direktīvas mērķiem.2. Neatkarīgi no notikuma, nelaimes gadījuma vai nopietna starpgadījuma veida vai kategorijas, personu vārdus un uzvārdus 5. panta 2. punktā minētajā datubāzē iekļaut nedrīkst.3. Neskarot piemērojamos krimināltiesību noteikumus un izņemot rupjas nolaidības gadījumus, dalībvalstis atturas no tiesvedības uzsākšanas saistībā ar bez iepriekšēja nodoma vai aiz neuzmanības izdarītiem likumpārkāpumiem, par kuriem tās uzzinājušas tikai tāpēc, ka par tiem ziņots saskaņā ar valsts obligāto ziņojumu sistēmu.4. Saskaņā ar to tiesību aktos noteikto vai praksē izmantoto procedūru dalībvalstis nodrošina, ka pret darbiniekiem, kas ziņo par viņiem zināmiem starpgadījumiem, nekādā veidā nevēršas viņu darba devējs.5. Šo pantu piemēro, neierobežojot valstu tiesību aktus par tiesu iestāžu piekļuvi informācijai.9. pantsBrīvprātīga ziņošana1. Papildus saskaņā ar 4. un 5. pantu izveidotajām obligātajām ziņošanas sistēmām dalībvalstis var nozīmēt vienu vai vairākas iestādes vai organizācijas, kas veido brīvprātīgās ziņošanas sistēmu, lai savāktu un analizētu informāciju par pamanītajiem trūkumiem aviācijā, par kuriem nav jāziņo saskaņā ar obligāto ziņošanas sistēmu, bet ko ziņotājs uzskata par pastāvošu vai potenciālu apdraudējumu.2. Ja dalībvalsts nolemj izveidot brīvprātīgās ziņošanas sistēmu, vienai vai vairākām saskaņā ar 1. punktu nozīmētajām iestādēm vai organizācijām jāizveido arī saskaņā ar šo sistēmu saņemto brīvprātīgo ziņojumu anonimizācijas nosacījumi.3. Dalībvalstis nodrošina, ka visa svarīgā anonimizētā drošības informācija, kas iegūta, analizējot konfidenciālos ziņojumus, tiek saglabāta un ir pieejama visām pusēm, lai to varētu izmantot lidojumu drošības līmeņa uzlabošanai.10. pantsKomiteja1. Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 3922/91 (1991. gada 16. decembris) par tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošanu civilās aviācijas jomā [8] 12. pantu.2. Ja ir atsauce uz šo punktu, tad piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus.Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā noteiktais laika posms ir trīs mēneši.3. Komiteja pieņem savu reglamentu.11. pantsĪstenošana1. Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai līdz 2005. gada 4. jūlijam izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.Dalībvalstīm pieņemot šos tiesību aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka veidu, kādā izdarāmas šādas atsauces.2. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu svarīgākos noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.12. pantsStāšanās spēkāŠī direktīva stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.13. pantsAdresātsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Luksemburgā, 2003. gada 13. jūnijāEiropas Parlamenta vārdā —priekšsēdētājsP. CoxPadomes vārdā —priekšsēdētājaV. Papandreou[1] OV C 120 E, 24.4.2001., 148. lpp. un OV C 332 E, 2 7.11.2001., 320. lpp.[2] OV C 311, 7.11.2001., 8. lpp.[3] Eiropas Parlamenta 2001. gada 14. jūnija atzinums (OV C 53 E, 28.2.2002., 324. lpp.), Padomes 2002. gada 17. jūnija kopējā nostāja (OV C 197 E, 20.8.2002., 16. lpp.) un Eiropas Parlamenta 2002. gada 23. oktobra lēmums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts). Eiropas Parlamenta 2003. gada 13. maija lēmums un Padomes 2003. gada 13. maija lēmums.[4] OV L 319, 12.12.1994., 14. lpp.[5] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.[6] OV L 240 24.8.1992., 8. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar 1994. gada Pievienošanās aktu.[7] OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.[8] OV L 373, 31.12.1991., 4. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2871/2000 (OV L 333, 29.12.2000., 47. lpp.).--------------------------------------------------I PIELIKUMSTo ar gaisa kuģu ekspluatāciju, apkopi, remontu un ražošanu saistīto notikumu saraksts, par kuriem jāziņo1. piezīme: Lai gan šajā pielikumā uzskaitīta lielākā daļa tādu notikumu, par kuriem jāziņo, šis saraksts nav pilnīgs. Jāziņo arī par visiem tiem notikumiem, kuri, pēc tajos iesaistīto personu domām, atbilst kritērijiem.2. piezīme: Šajā pielikumā nav iekļauti nelaimes gadījumi. Papildus prasībām, kas skar ziņošanu par nelaimes gadījumiem, tie arī jāreģistrē 5. panta 2. punktā minētajā datubāzē.3. piezīme: Šajā pielikumā iekļauti paraugi ziņošanas prasībām attiecībā uz gaisa kuģu ekspluatāciju, apkopi, remontu un ražošanu.4. piezīme: Jāziņo par tādiem notikumiem, kas apdraudējuši vai varējuši apdraudēt lidojuma drošību vai kuru rezultātā varēja iestāties nedroši apstākļi. Ja, pēc ziņotāja domām, notikums nav apdraudējis lidojuma drošību, taču, atkārtojoties citos apstākļos, tas būtu varējis radīt apdraudējumu, jāiesniedz ziņojums. To, ko uzskata par ziņojamo attiecībā uz vienu izstrādājumu vai iekārtu kategoriju, par tādu var neuzskatīt citu izstrādājumu vai iekārtu gadījumā, un tikai viens cilvēka vai tehnisks faktors notikumu var pārvērst nelaimes gadījumā vai nopietnā starpgadījumā.5. piezīme: Noteikti ekspluatācijas apstiprinājumi, piemēram, RVSM, ETOPS, RNAV vai projektēšanas vai apkopes programma var paredzēt specifiskas prasības ziņot par ar šo atzinumu vai programmu saistītām atteicēm vai darbības traucējumiem.SATURSA:B:C:D:A. GAISA KUĢA LIDOJUMA OPERĀCIJASi) Gaisa kuģa ekspluatācijaa) Izvairīšanās manevri:- risks sadurties ar citu gaisa kuģi, zemi vai kādu citu objektu vai bīstama situācija, kad būtu bijis jāveic izvairīšanās manevrs,- izvairīšanās manevrs, kas vajadzīgs, lai izvairītos no sadursmes ar citu gaisa kuģi, zemi vai citu objektu,- izvairīšanās manevrs, lai izvairītos no citām bīstamām situācijām.b) Ar pacelšanos vai nosēšanos saistīti starpgadījumi, tostarp nosēšanās drošības nolūkā vai piespiedu nosēšanās. Tādi starpgadījumi kā apsteigta zemskare, pārskreja vai pārbraukšana pāri skrejceļa malām. Pacelšanās, pacelšanās atteice, nosēšanās vai nosēšanās mēģinājumi slēgtos, aizņemtos vai nepareizos skrejceļos. Skrejceļa bojājums.c) Nespēja izpildīt paredzētās darbības paceļoties vai sākotnējās augstuma uzņemšanas laikā.d) Pārāk mazs degvielas daudzums, degvielas sastrēgums vai nespēja izmantot visu lietojamās degvielas daudzumu.e) Kontroles zudums (tostarp daļējs vai īslaicīgs) neatkarīgi no iemesla.f) Notikumi, kas ir tuvu V1 vai virs tā un kas rodas bīstamas vai potenciāli bīstamas situācijas rezultātā vai rada šādu situāciju (piemēram, pacelšanās atteice, astes defekts, motora jaudas samazināšanās utt.).g) Aiziešana uz otro riņķi, kuras rezultātā rodas bīstama vai potenciāli bīstama situācija.h) Neplānota, ievērojama novirze no gaisa ātruma, paredzētā maršruta vai augstuma (vairāk nekā par 300 pēdām) neatkarīgi no iemesla.i) Augstuma samazināšana zem lēmumu pieņemšanas relatīvā/absolūtā augstuma vai minimālā augstuma samazināšanas relatīvā/absolūtā augstuma bez vajadzīgajiem ar redzamību saistītajiem iemesliem.j) Faktiskās pozīcijas vai pozīcijas attiecībā pret citu gaisa kuģi izpratnes zudums.k) Sakaru zudums starp lidojuma apkalpes locekļiem vai lidojuma apkalpi un citām pusēm (stjuartiem, gaisa satiksmes vadību, mehāniķiem).l) Smaga nosēšanās — nosēšanās, pēc kuras jāveic "nosēšanās apstākļu pārbaude".m) Atļautās novirzes no degvielas līdzsvara pārsniegšana.n) Nepareiza SSR koda vai altimetra apakšskalas uzstādīšana.o) Nepareiza navigācijas vai darbības aprēķinu aprīkojuma ieprogrammēšana, nepareizi ieraksti tajā vai kļūdainu datu izmantošana.p) Nepareiza pa radiotelefonu raidīto ziņojumu saņemšana vai šo ziņojumu interpretācija.q) Degvielas sistēmas darbības traucējumi, kas ietekmējuši degvielas padevi un/vai sadali.r) Nejauša gaisa kuģa pacelšanās no virsmas ar mākslīgu segumu.s) Gaisa kuģa sadursme ar citu gaisu kuģi, transportlīdzekli vai citu objektu uz zemes.t) Neuzmanīga un/vai nepareiza apiešanās ar vadības ierīcēm.u) Nespēja kādā no lidojuma fāzēm sasniegt paredzēto gaisa kuģa konfigurāciju (piemēram, šasijas, šasiju vārti, slēgi, stabilizācijas mehānismi, priekšplāksnis utt.).v) Bīstama vai potenciāli bīstama situācija, kas rodas mācību, sistēmas pārbaužu vai apmācības nolūkā veiktas kļūmes imitācijas rezultātā.w) Pārāk spēcīga vibrācija.x) Jebkuras ar gaisa kuģa manevrēšanu saistītas galvenās brīdināšanas sistēmas izmantošana, piemēram, brīdināšana par konfigurāciju, brīdināšana par iekrišanu (vadības stūres vibroautomāts), ātruma pārsniegšanu utt., ja vien:1. apkalpe pēc tam nav noskaidrojusi, ka brīdinājums bijis nepamatots un ja šī nepamatotā brīdinājuma rezultātā nav radušās grūtības vai bīstama situācija, kas saistīta ar apkalpes reakciju uz šo brīdinājumu; vai2. tā izmantota mācību vai pārbaudes nolūkā.y) GPWS/TAWS"brīdinājumi", ja:1. gaisa kuģis nonācis tuvāk zemei nekā bijis plānots vai sagaidāms; vai2. brīdinājums raidīts meteoroloģisku apstākļu dēļ vai naktī un noskaidrots, ka to izraisījusi pārāk strauja augstuma samazināšana (1. režīms), vai3. brīdinājuma iemesls ir bijis nespēja attiecīgajā pieejas fāzē izlaist šasijas balstus vai slēgus (4. režīms); vai4. jebkādas grūtības vai bīstamas situācijas, kas radušās vai varēja rasties apkalpes reakcijas uz "brīdinājumu" rezultātā, piemēram, iespējamā attāluma no citiem transporta līdzekļiem samazināšanās. Tas attiecas uz jebkura veida brīdinājumiem — patiesiem, nebūtiskiem vai nepamatotiem.z) GPWS/TAWS"trauksme", ja grūtības vai bīstamas situācijas radušās vai varēja rasties apkalpes reakcijas uz "trauksmi" rezultātā.aa) Gaisa kuģa sadursmes brīdināšanas sistēmas ziņošanas starpgadījumi.bb) Starpgadījumi, kas saistīti ar dzinēja vai propellera eksploziju, kuras dēļ radušies nopietni bojājumi vai savainojumi.ii) Ārkārtas situācijasa) Ugunsgrēks, eksplozija, dūmi vai toksiski vai kaitīgi izgarojumi arī tad, ja liesmas nodzēstas.b) Jebkura nestandarta procedūra, ko lidojuma apkalpe vai stjuarti izmanto, lai novērstu ārkārtas situāciju gadījumos, kad:1. procedūra pastāv, taču netiek izmantota;2. procedūras nav;3. procedūra pastāv, taču tā ir nepilnīga vai nepiemērota;4. procedūra nav pareiza;5. izmanto nepareizo procedūru.c) Jebkuru izmantošanai ārkārtas situācijās izveidotu, tostarp apkopes, mācību vai pārbaužu nolūkā izmantotu procedūru neatbilstība.d) Notikums, kura rezultātā uzsākta ārkārtas evakuācija.e) Dehermetizācija.f) Jebkura avārijas aprīkojuma vai izveidoto ārkārtas procedūru izmantošana, lai atrisinātu radušos situāciju.g) Notikums, kura rezultātā pasludināta ārkārtas situācija ("Mayday" vai "panne").h) Jebkuras avārijas sistēmas vai aprīkojuma, tostarp avārijas izejas durvju un avārijas apgaismojuma nepilnīga darbība, tostarp tad, kad tos izmanto apkopes, mācību vai pārbaudes nolūkā.i) Gadījumi, kad kādam, tostarp stjuartiem, nācies izmantot ārkārtas situācijām paredzēto skābekli.iii) Lidojuma apkalpes darba nespējaa) Jebkura lidojuma apkalpes locekļa darba nespēja, tostarp tāda darba nespēja, kas iestājas pirms izlidošanas, ja ir pamats uzskatīt, ka tā radījusi darba nespēju, kas sāka izpausties pēc pacelšanās.b) Jebkura stjuarta darba nespēja, kuras dēļ viņš nespēj veikt būtiski svarīgus ārkārtas situācijā veicamus pienākumus.iv) TraumaNotikumi, kuru dēļ pasažieriem vai lidojuma apkalpes locekļiem radusies vai varējusi rasties nopietna trauma, bet par kuru nav jāziņo kā par nelaimes gadījumu.v) Meteoroloģijaa) Zibens spēriens, kura dēļ bojāts gaisa kuģis vai vairs nav bijis iespējams izmantot būtiskas funkcijas vai bijusi traucēta to darbība.b) Krusa, kuras dēļ bojāts gaisa kuģis vai vairs nav bijis iespējams izmantot būtiskas funkcijas vai bijusi traucēta to darbība.c) Stipra turbulence, kas izraisījusi gaisa kuģī esošo personu traumas vai kuru uzskata par tādu, pēc kuras jāveic gaisa kuģa "turbulences pārbaude".d) Vēja nobīde.e) Apledojums, kura dēļ radušās grūtības vadīt gaisa kuģi, tas bojāts vai vairs nav bijis iespējams izmantot būtiskas funkcijas vai bijusi traucēta to darbība.vi) Drošībaa) Nelikumīga iejaukšanās lidojuma gaitā, tostarp sprādziena vai gaisa kuģa nolaupīšanas draudi.b) Grūtības kontrolēt pasažierus, kas atrodas apreibinošu vielu ietekmē, vardarbīgus vai nepaklausīgus pasažierus.c) Bezbiļetnieka atklāšana.vii) Citi notikumia) Konkrēta veida notikuma atkārtošanās, kuru, ja tas notiktu tikai vienu reizi, neuzskatītu par tādu, par kuru jāziņo, bet kura atkārtošanās biežums rada potenciālus draudus.b) Sadursme ar putniem, kuras dēļ bojāts gaisa kuģis vai vairs nav bijis iespējams izmantot būtiskas funkcijas vai bijusi traucēta to darbība.c) Pēcstrūklas turbulence.d) Jebkurš cits notikums, kurš apdraudējis vai varējis apdraudēt gaisa kuģi vai cilvēkus, kas atrodas tajā vai uz zemes.B. GAISA KUĢA TEHNIKAi) StrukturālāNe par visiem strukturāliem defektiem ir jāziņo. Vajadzīgs mehāniķa novērtējums, lai izlemtu, vai defekts ir pietiekami nopietns, lai par to būtu jāziņo. Var ņemt vērā šādus piemērus:a) tāda galvenā strukturālā elementa (GSE) bojājums, kuru uzskata par bojājumizturīgo (kuram jākalpo visu gaisa kuģa ekspluatācijas laiku). GSE ir elementi, kas ievērojami atvieglo lidojuma, zemes un spiediena radīto slodzi un kuru atteice var izraisīt katastrofālu gaisa kuģa atteici;b) defekts vai bojājums, kas ir lielāks par pieļaujamajiem bojājumizturīgo GSE bojājumiem;c) bojājums vai defekts, kas ir lielāks par pieļaujamajiem strukturālo elementu bojājumiem un kas var samazināt konstrukciju stingrumu līdz tādai pakāpei, ka vairs nav iespējams panākt vajadzīgā līmeņa vibrāciju, novirzi vai vadības maiņu;d) strukturālā elementa bojājums vai defekts, kura rezultātā smagi, krītoši priekšmeti būtu varējuši radīt traumas gaisa kuģī esošajiem cilvēkiem;e) strukturālā elementa bojājums vai defekts, kas būtu varējis apdraudēt sistēmu pienācīgu darbību. Skat. ii) punktu zemāk;f) jebkuras gaisa kuģa daļas atteice lidojuma laikā.ii) SistēmasIerosināti šādi vispārīgi, visām sistēmām piemērojami kritēriji:a) jebkuras sistēmas, apakšsistēmas vai iekārtu komplekta atteice, nopietni darbības traucējumi vai defekts, kad nav iespējams pienācīgi veikt standarta darbības procedūras, mācības utt.;b) lidojuma apkalpes nespēja kontrolēt sistēmu, piemēram:1. patvaļīgas darbības;2. nepareiza un/vai nepilnīga reakcija, tostarp ierobežota vai lēna darbība;3. kontroles zaudēšana;4. mehāniska atvienošanās vai atteice;c) ekskluzīvas sistēmas funkcijas(-u) (viena sistēma var apvienot vairākas funkcijas) atteice vai darbības traucējumi;d) traucējumi vienā vai vairākās sistēmās;e) ar sistēmu saistītās aizsardzības ierīces vai ārkārtas sistēmas defekts vai darbības traucējumi;f) sistēmas dublēšanās zudums;g) jebkurš notikums, kas saistīts ar neparedzētu sistēmas darbību;h) gaisa kuģiem ar vienu galveno sistēmu, apakšsistēmu vai aprīkojuma komplektiem:galvenās sistēmas, apakšsistēmas vai aprīkojuma komplekta atteice, nopietni darbības traucējumi vai defekts;i) gaisa kuģiem ar vairākām neatkarīgām galvenajām sistēmām, apakšsistēmām vai aprīkojuma komplektiem:vairāk nekā vienas galvenās sistēmas, apakšsistēmas vai aprīkojuma komplekta atteice, nopietni darbības traucējumi vai defekts;j) jebkuras ar gaisa kuģa sistēmām vai aprīkojumu saistītas galvenās brīdināšanas sistēmas darbība, ja vien lidojuma apkalpe nav konstatējusi, ka brīdinājums bijis nepatiess un ja nepatiesā brīdinājuma rezultātā neradās ar apkalpes reakciju uz brīdinājumu saistītas grūtības vai bīstama situācija;k) hidrauliskā šķidruma, degvielas, eļļas vai citu šķidrumu noplūde, kuras dēļ izcēlies ugunsgrēks vai iespējams gaisa kuģa korpusa, sistēmu vai aprīkojuma piesārņojums vai kas apdraudējusi gaisa kuģī esošos cilvēkus;l) indikatoru sistēmas darbības traucējumi, kuras dēļ radusies iespējamība, ka apkalpe saņēmusi maldinošas norādes;m) jebkura atteice, darbības traucējums vai defekts, ja tas notiek svarīgā lidojuma fāzē un ietekmē sistēmas darbību;n) nopietna faktiskās darbības neatbilsme apstiprinātajiem darbības rādītājiem (ņemot vērā darbības aprēķinu metodes precizitāti), kas radusies bīstamas situācijas, tostarp bremzēšanas darbības, degvielas patēriņa utt., dēļ;o) lidojuma vadības sistēmas asimetrija; piemēram, slēgi, priekšplāksnis, plūsmas bremze u.c.Šā pielikuma papildinājumā iekļauts saraksts ar tādu notikumu piemēram, par kuriem jāziņo un kas radušies, piemērojot šos vispārīgos kritērijus noteiktām sistēmām.iii) Dzinējiekārtas (tostarp dzinēji, propelleri un rotora sistēmas) un palīgdzinēji (APU)a) Liesmas noraušana, kāda dzinēja apstāšanās vai darbības traucējumi.b) Jebkura ātri rotējoša komponenta ātruma pārsniegšana vai nespēja kontrolēt tā ātrumu (piemēram, APU, gaisa palaišanas iekārta, gaisa ciklus regulējoša iekārta, gaisa turbīnas motors, propellers vai rotors).c) Jebkuras dzinēja vai spēka iekārtas daļas atteice vai darbības traucējumi, kuras dēļ rodas viena vai vairākas šādas problēmas:1. komponentu/atlūzu atdalīšanās;2. nekontrolējams iekšējs vai ārējs ugunsgrēks vai karstu gāzu noplūde;3. vilce pilota nepieprasītā virzienā;4. vilces reversa atteice vai patvaļīga darbība;5. nespēja kontrolēt jaudu, vilci vai apgriezienu skaitu minūtē;6. dzinēja stiprinājuma struktūras atteice;7. daļēja vai pilnīga lielākās spēka iekārtas darbības daļas atteice;8. biezi, redzami dūmi vai tāda toksisku vielu koncentrācija, kas lidojuma apkalpi vai pasažierus padara rīkoties nespējīgus;9. nespēja, izmantojot parastās procedūras, apturēt dzinēju;10. nespēja atkārtoti iedarbināt darbībai svarīgu dzinēju.d) patvaļīgs vilces/jaudas zudums vai izmaiņas vai svārstības tajā, ko var uzskatīt par kontroles pār vilci vai jaudu zaudēšanu (LOTC):1. viendzinēja gaisa kuģiem; vai2. ja to uzskata par pārāk spēcīgu konkrētajai darbībai; vai3. ja tas varētu ietekmēt vienu vai vairākus vairākdzinēju gaisa kuģa dzinējus, sevišķi divdzinēju gaisa kuģa gadījumā; vai4. vairākdzinēju gaisa kuģa gadījumā — ja izmanto to pašu vai līdzīgu dzinēja veidu un ja notikumu uzskata par bīstamu vai nopietnu.e) Jebkurš defekts daļā, kurai būtu jākalpo visu gaisa kuģa ekspluatācijas laiku, kura dēļ tas nomainīts gaisa kuģa ekspluatācijas laikā.f) Bieži sastopami defekti, kuru dēļ dzinēju izslēgšanās lidojuma laikā notiek tik bieži, ka pastāv iespēja, ka lidojuma laikā varētu apstāties vairāki dzinēji.g) Dzinēja darbības ierobežošanas vai kontroles ierīces atteice vai patvaļīga darbība.h) Dzinēja parametru pārsniegšana.i) FOD, kuras dēļ rodas bojājumi.Propelleri un transmisijaj) Jebkuras propellera vai spēka iekārtas daļas atteice vai darbības traucējumi, kuras dēļ rodas viena vai vairākas šādas problēmas:1. pārāk liels propellera ātrums;2. pārāk liela frontālā pretestība;3. vilce pilota nepieprasītā virzienā;4. propellera vai ievērojamas tā daļas atteice;5. atteice, kuras rezultātā ievērojami samazinās līdzsvars;6. neparedzēta propellera lāpstiņu kustība, kas ir mazāka par noteikto minimālo propellera soli lidojuma laikā;7. nespēja plūdiestatīt propelleru;8. nespēja mainīt propellera soli;9. patvaļīgas soļa izmaiņas;10. nekontrolējamas griezes vai ātruma svārstības;11. zemas enerģijas daļu atteice.Rotori un transmisijak) Rotora pārnesumkārbas/savienojuma bojājums vai defekts, kas var izraisīt rotora komplekta atdalīšanos lidojuma laikā un/vai rotora darbības kontroles traucējumus.l) Astes rotora, transmisijas un tamlīdzīgu sistēmu bojājumi.Palīgdzinējim) Izslēgšanās vai atteice, kad saskaņā ar ekspluatācijas prasībām, piemēram, ETOPS, MEL palīgdzinējiem būtu jābūt pieejamiem.n) Nespēja izslēgt palīgdzinēju.o) Ātruma pārsniegšana.p) Nespēja iedarbināt palīgdzinēju, kad tas ir vajadzīgs.iv) Cilvēka faktoriJebkurš starpgadījums, kurā kāda no gaisa kuģa konstrukcijas īpašībām vai nepilnībām būtu varējusi radīt tādu kļūmi izmantojumā, kas varētu radīt bīstamas vai katastrofālas sekas.v) Citi notikumia) Jebkurš starpgadījums, kurā kāda no gaisa kuģa konstrukcijas īpašībām vai nepilnībām būtu varējusi radīt tādu kļūmi izmantojumā, kas varētu radīt bīstamas vai katastrofālas sekas.b) Jebkurš notikums, kuru parasti neuzskata par tādu, par kuru būtu jāziņo (piemēram, saistībā ar salona mēbelējumu un aprīkojumu, ūdens sistēmām), bet kurš kopā ar apstākļiem apdraudējis gaisa kuģi vai tajā esošos cilvēkus.c) Ugunsgrēks, eksplozija, dūmi vai toksiski vai kaitīgi izgarojumi.d) Jebkurš cits notikums, kas būtu varējis apdraudēt gaisa kuģi vai tajā esošo cilvēku drošību, vai cilvēkus vai īpašumu, kas atradies gaisa kuģa tuvumā vai uz zemes.e) Pasažieru uzrunāšanas sistēmas atteice vai defekts, kuras dēļ pasažieru uzrunāšanas sistēma nav darbojusies vai pasažieriem paziņotā informācija nav bijusi dzirdama.f) Pilota sēdekļa kontroles ierīces atteice lidojuma laikā.C. GAISA KUĢA APKOPE UN REMONTSi) Šim nolūkam neparedzētas inspekcijas vai pārbaudes procedūras laikā atklāts nepareizs mezglu un detaļu savienojums.ii) Karsta gaisa noplūde, kuras pamatā ir bojājums konstrukcijā.iii) Jebkurš defekts daļā, kurai būtu jākalpo visu gaisa kuģa ekspluatācijas laiku, kura dēļ tas nomainīts pirms gaisa kuģa ekspluatācijas laika beigām.iv) Jebkurš bojājums vai nolietojums (piemēram, lūzumi, plaisas, korozija, noslāņošanās, atvienošanās utt.), kas var radīt visdažādākās problēmas (piemēram, vibrācija, stingrības mazināšanās vai strukturāls defekts) šādās daļās:a) galvenajā struktūrā vai GSE (kā definēts ražotāja remonta rokasgrāmatā), ja šāds bojājums vai nolietojums pārsniedz remonta rokasgrāmatās noteiktās pieļaujamās robežas un tā dēļ vajadzīgs remonts vai pilnīga vai daļēja aizstāšana ar citu detaļu;b) sekundārajā sistēmā, kuras dēļ gaisa kuģis bijis apdraudēts vai varētu būt bijis apdraudēts;c) dzinējā, propellerā vai rotorplāna rotorajā sistēmā.v) Jebkura kādas sistēmas vai aprīkojuma atteice, darbības traucējumi, defekts, bojājums vai nolietojums, kas atklāts, ievērojot norādījumu attiecībā uz lidojumderīgumu vai citu obligātu regulatīvas iestādes izdoto instrukciju, ja:a) ziņojumu iesniegusī organizācija, kas nodrošina atbilsmi, to atklāj pirmoreiz;b) jebkurā no nākamajām atbilsmes pārbaudēm tie pārsniedz instrukcijās minētās pieļaujamās robežas un/vai rakstiskas remonta/defektu novēršanas procedūras nav pieejamas.vi) Jebkuras ārkārtas sistēmas vai iekārtas, tostarp izejas durvju un apgaismojuma, darbības traucējumi, tai skaitā apkopes vai pārbaudes laikā.vii) Pilnīga vai daļēja neatbilsme noteiktajām apkopes prasībām.viii) Nezināmas vai apšaubāmas izcelsmes izstrādājumi, daļas, iekārtas un materiāli.ix) Maldinoša, nepareiza vai nepietiekama informācija par apkopi vai ar to saistītām procedūrām, kuras dēļ var rasties apkopes kļūdas.x) Jebkura uz zemes novietota aprīkojuma, ko izmanto gaisa kuģa sistēmu un aprīkojuma testēšanai vai pārbaudei, atteice, darbības traucējumi, defekts, bojājums vai nolietojums, ja regulārajās inspekcijas un pārbaudes procedūrās šī problēma nav atklāta un tās dēļ radusies bīstama situācija.D. AERONAVIGĀCIJAS DIENESTI, IEKĀRTAS UN APKOPE UZ ZEMESi) Aeronavigācijas dienestiAr aeronavigācijas dienestiem saistītus notikumus, par kuriem jāziņo, skatīt II pielikumā.ii) Lidlauks un lidlauka dienestia) Nejauša degvielas noplūde uzpildīšanās laikā.b) Nepareiza degvielas daudzuma iepildīšana, kas var nopietni ietekmēt gaisa kuģa lidojuma ilgumu, sniegumu, līdzsvaru vai strukturālo izturību.iii) Darbības ar pasažieriem, bagāžu un kravua) Ievērojams gaisa kuģa korpusa, sistēmu un aprīkojuma piesārņojums, kura avots ir pārvadājamā bagāža vai krava.b) Nepareiza pasažieru, bagāžas vai kravas izvietošana, kas var ievērojami ietekmēt gaisa kuģa svaru un/vai līdzsvaru.c) Nepareizs bagāžas vai kravas (tostarp rokas bagāžas) sadalījums, kura dēļ kādā veidā var tikt apdraudēts gaisa kuģis, tā aprīkojums vai tajā esošie cilvēki vai kas var traucēt evakuāciju ārkārtas gadījumos.d) Nepareizs kravas konteineru vai citu lielu kravas vienību sadalījums.e) Bīstamu izstrādājumu ienešana vai ienešanas mēģinājums, pārkāpjot spēkā esošos noteikumus, tostarp nepareizs bīstamo izstrādājumu marķējums vai iesaiņojums.iv) Lidlauka pakalpojumi un gaisa kuģa apkalpošana uz zemesa) Uz zemes izvietotā gaisa kuģa sistēmu un aprīkojuma testēšanai un pārbaudīšanai paredzētā aprīkojuma atteice, darbības traucējumi vai defekts, ja regulāro inspekcijas un pārbaužu laikā problēma nav atklāta un tās dēļ radusies bīstama situācija.b) Pilnīga vai daļēja neatbilsme noteiktajām apkalpošanas prasībām.c) Piesārņotas vai nepareizas degvielas vai citu svarīgu šķidrumu (tostarp skābekļa un dzeramā ūdens) iepildīšana.--------------------------------------------------II PIELIKUMSTo ar aeronavigācijas pakalpojumiem saistīto notikumu saraksts, par kuriem jāziņo1. piezīme: Kaut arī šajā pielikumā uzskaitīta lielākā daļa notikumu, par kuriem jāziņo, tas nav pilnīgi visaptverošs. Jāziņo arī par visiem tiem notikumiem, kurus tajā iesaistītās personas uzskata par tādiem, kas atbilst kritērijiem.2. piezīme: Šajā pielikumā nav iekļauti nelaimes gadījumi un nopietni starpgadījumi. Papildus prasībām, kas skar ziņošanu par nelaimes gadījumiem, tie arī jāreģistrē 5. panta 2. punktā minētajā datubāzē.3. piezīme: Šajā pielikumā ietverti tādi ar aeronavigācijas pakalpojumiem saistīti notikumi, kas apdraudējuši vai varējuši apdraudēt lidojuma drošību, vai neatbilst noteikumiem par drošiem aeronavigācijas dienestu pakalpojumiem.4. piezīme: Šajā pielikumā izklāstītais neliedz ziņot par tādiem notikumiem, situācijām vai apstākļiem, kuriem atkārtojoties citos iespējamos apstākļos vai atkārtojoties, varētu tikt apdraudēta gaisa kuģa drošība.i) Bīstamas savstarpējas tuvošanās nopietni starpgadījumi (tostarp situācijas, kad gaisa kuģis atradies pārāk tuvu citam gaisa kuģim/zemei/transportlīdzeklim, cilvēkam vai objektam):a) minimālās distances neievērošana;b) nepareiza distance;c) zemei bīstami tuvs kontrolējams lidojums (tuvs CFIT);d) nosēšanās uz skrejceļa situācijā, kad bija vajadzīga izvairīšanās rīcība.ii) Sadursmes draudi vai bīstama savstarpēja tuvošanās (tostarp situācijas, kad pastāvējuši nelaimes gadījuma vai bīstamas savstarpējas tuvošanās draudi, ja tuvumā atradies otrs gaisa kuģis):a) nosēšanās uz skrejceļa situācijā, kad nebija vajadzīga izvairīšanās rīcība;b) novirzīšanās no skrejceļa;c) gaisa kuģa novirzīšanās no gaisa satiksmes vadības atļautā kursa;d) atkāpšanās no piemērojamo gaisa satiksmes vadības (GSV) noteikumu ievērošanas:1. gaisa kuģa atkāpšanās no piemērojamajām, publicētajām GSV procedūrām;2. nesankcionēta iekļūšana gaisa telpā;3. atkāpšanās no piemērojamo noteikumu paredzētās gaisa kuģa GSV aprīkojuma izvietošanas un izmantošanas.iii) Ar GSV saistīti notikumi (tostarp situācijas, kad samazinājušās iespējas sniegt GSV pakalpojumus, ieskaitot situācijas, kad tikai nejaušības dēļ nav tikusi apdraudēta gaisa kuģa ekspluatācijas drošība). Tostarp šādi notikumi:a) nespēja sniegt GSV pakalpojumus:1. nespēja sniegt gaisa satiksmes pakalpojumus;2. nespēja sniegt gaisa telpas vadības pakalpojumus;3. nespēja sniegt gaisa satiksmes plūsmas vadības pakalpojumus;b) nespēja izmantot sakaru funkciju;c) nespēja izmantot uzraudzības funkciju;d) nespēja izmantot datu apstrādes un paziņošanas funkciju;e) nespēja izmantot navigācijas funkciju;f) GSV sistēmas drošība.--------------------------------------------------


title: Komisijas Otrā Direktīva (1983. gada 30. marts), ar ko tehnikas attīstībai pielāgo II, III, IV un V pielikumu Padomes Direktīvā 76/768/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz kosmētikas līdzekļiem

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31983L0191

Oficiālais Vēstnesis L 109 , 26/04/1983 Lpp. 0025 - 0027 Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 15 Sējums 4 Lpp. 0124  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 15 Sējums 4 Lpp. 0124  Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 13 Sējums 12 Lpp. 0171  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 13 Sējums 12 Lpp. 0171

		Komisijas Otrā Direktīva(1983. gada 30. marts),ar ko tehnikas attīstībai pielāgo II, III, IV un V pielikumu Padomes Direktīvā 76/768/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz kosmētikas līdzekļiem(83/191/EEK)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1976. gada 27. jūlija Direktīvu 76/768/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz kosmētikas līdzekļiem [1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 82/368/EEK [2], un jo īpaši tās 8. panta 2. punktu,tā kā, pamatojoties uz veiktajiem pētījumiem, var atļaut izmantot bārija, stroncija un cirkonija lakas, sāļus un pigmentus ar ierobežotu krāsvielu skaitu;tā kā, ņemot vērā pašreizējās zinātnes atziņas, kosmētikas līdzekļos var atļaut 6-metilkumarīna izmantošanu saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem;tā kā, lai aizsargātu sabiedrības veselību, jāpieņem pasākumi attiecībā uz sudraba nitrātiem;tā kā, balstoties uz saņemto informāciju, saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem var provizoriski atļaut atsevišķu cirkonija kompleksu izmantošanu par pretsviedru līdzekļiem;tā kā Direktīvas 76/768/EEK pielikumu franču un itāļu valodas versijā ir drukas kļūdas, kuras ir jālabo;tā kā šajā direktīvā paredzētie pasākumi saskan ar atzinumu, ko sniegusi Kosmētikas līdzekļu tirdzniecības tehnisko šķēršļu novēršanas un tehniskās modernizēšanas direktīvu komiteja,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsDirektīvu 76/768/EEK ar šo groza šādi:1. Formulējumu, kas attiecas uz 46. vielu, II pielikumā aizstāj ar šādu:"46. Bārija sāļi, izņemot bārija sulfātu, bārija sulfīdu saskaņā ar III pielikuma 1. daļā paredzētajiem nosacījumiem un lakas, sāļus un pigmentus, kas gatavoti no krāsvielām, kuras norādītas ar 5. atsauces numuru III pielikuma 2. daļā un IV pielikuma 2. daļā."2. Direktīvas III pielikuma 1. daļai pievieno šādu:"Atsauces numurs | Viela | Ierobežojumi | Kosmētikas līdzekļa etiķetē norādāmie lietošanas noteikumi un brīdinājumi |a | b | Piemērošanas un/vai lietošanas joma | Maksimāli pieļaujamā koncentrācija gatavā kosmētikas līdzeklī | Citi ierobežojumi un prasības | f |c | d | e |46 | 6-metilkumarīns | Mutes dobuma higiēnas līdzekļos | 0,003 %" | |3. Direktīvas III pielikuma 2. daļu groza šādi:- svītro šādus krāsu indeksu numurus:15630: 1 (Ba)15630: 3 (Sr)15865: 3 (Sr);- "45170: 1 (Ba)" numurā svītro "(Ba)";- (5). atsauci ievieto aiz šādiem krāsu indeksu numuriem:12085 | 10316 | 42051 |15585 | 12075 | |15630 | 15510 | |15850 | 15985 | |15865 | 19140 | |16255 | | |45170 | | |45370 | | |45380 | | |45410 | | |45430 | | |- pievieno šādu zemsvītras piezīmi:"(5) Tāpat atļauj arī nešķīstošas bārija, stroncija un cirkonija lakas, sāļus un pigmentus no šīm krāsvielām. Tiem jāiztur nešķīdības tests, ko nosaka ar 8. pantā noteikto procedūru."4. Direktīvas IV pielikuma 1. daļai pievieno šādu:"Atsauces numurs | Viela | Ierobežojumi | Kosmētikas līdzekļa etiķetē norādāmie lietošanas noteikumi un brīdinājumi |a | b | Piemērošanas un/vai lietošanas joma | Maksimāli pieļaujamā koncentrācija gatavā kosmētikas līdzeklī | Citi ierobežojumi un prasības | f |c | d | e |6 | Sudraba nitrāts | Tikai līdzekļos, kas paredzēti skropstu un uzacu krāsošanai | 4 % | | Satur sudraba nitrātuJa līdzeklis nokļūst acīs, tūlīt jāizskalo |7 | Alumīnija cirkonija hlorīda hidroksīda kompleksi AlxZr(OH)yClz un alumīnija cirkonija hlorīda hidroksīda glicīna kompleksi | Pretsviedru līdzekļos | 20 % kā bezūdens alumīnija cirkonija hlorīda hidroksīds; 5,4 % kā cirkonijs | 1.Alumīnija atomu skaita attiecībai pret cirkonija atomu skaitu jābūt starp 2 un 102.(Al + Zr) atomu skaita attiecībai pret hlora atomu skaitu jābūt starp 0,9 un 2,13.Aizliegts izmantot aerosolos (izsmidzinātājos)" | |5. Direktīvas IV pielikuma 2. daļu groza šādi:- svītro šādu krāsu indeksu numuru:15585: 1 (Ba)- (5). atsauces numuru ievieto aiz šāda krāsu indeksa numura: 27290- pievieno šādu zemsvītras piezīmi:"(5) Tāpat atļauj arī nešķīstošas bārija, stroncija un cirkonija lakas, sāļus un pigmentus no šīm krāsvielām. Tiem jāiztur tests uz nešķīdību, ko nosaka ar 8. pantā noteikto procedūru."6. Direktīvas IV pielikuma 3B daļu groza šādi:- zem virsraksta "Violetās, brūnās, melnās un baltās" vārdus "23. dispersā violetā" aizstāj ar "60724".7. Direktīvas V pielikumā formulējumu, kas attiecas uz 5. un 6. vielu, aizstāj ar:"5. Stroncijs un tā savienojumi, izņemot stroncija sulfīdu saskaņā ar III pielikuma 1. daļā paredzētajiem nosacījumiem, kā arī stroncija sāļus, lakas un pigmentus no krāsvielām, kuras norādītas ar 5. atsauces numuru III pielikuma 2. daļā un IV pielikuma 2. daļā.6. Cirkonijs un tā savienojumi, izņemot kompleksus ar 7. atsauces numuru IV pielikuma 1. daļā un cirkonija lakas, sāļus un pigmentus no krāsvielām, kuras norādītas ar 5. atsauces numuru III pielikuma 2. daļā un IV pielikuma 2. daļā."2. pants1. Direktīvas 76/768/EEK IV pielikuma 1. daļas franču versiju labo šādi:- d slejā, kas attiecas uz vielu, kura norādīta ar 4. atsauces numuru, skaitli "35 %" aizstāj ar "3,5 %";- b slejā, kas attiecas uz vielu, kura norādīta ar 5. atsauces numuru, iekavās jābūt vārdam "Tribromsalan" nevis "Tribomsalan".2. Direktīvas 76/768/EEK itāļu versijā (3). atsauce III pielikuma 1. daļā un IV pielikuma 2. daļā ir šāda:"(3) Sono ammessi anche le lacche o i sali di tali coloranti che contengono sostanze non vietate dall’allegato II o non escluse dal campo di applicazione della direttiva in base all’allegato V."3. pantsDalībvalstīs, vēlākais, 1984. gada 31. decembrī stājas spēkā normatīvi un administratīvi akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.4. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 1983. gada 30. martāKomisijas vārdā —Komisijas loceklisKarl-Heinz Narjes[1] OV L 262, 27.9.1976., 169. lpp.[2] OV L 167, 15.6.1982., 1. lpp.--------------------------------------------------


title: Komisijas Direktīva 2006/142/EK ( 2006. gada 22. decembris ), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/13/EK IIIa pielikumu, kurā sniegts saraksts sastāvdaļām, kas vienmēr jānorāda pārtikas produktu marķējumā   (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               23.12.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 368/110

      KOMISIJAS DIREKTĪVA 2006/142/EK
   (2006. gada 22. decembris),
   ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/13/EK IIIa pielikumu, kurā sniegts saraksts sastāvdaļām, kas vienmēr jānorāda pārtikas produktu marķējumā
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 20. marta Direktīvu 2000/13/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas produktu marķēšanu, noformēšanu un reklāmu (1), un jo īpaši tās 6. panta 11. punkta trešo daļu,
   ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes 2005. gada 6. decembra un 2006. gada 15. februāra atzinumu,
   tā kā:

               (1)

               Direktīvas 2000/13/EK IIIa pielikumā sniegts saraksts sastāvdaļām, kas vienmēr jānorāda pārtikas produktu marķējumā, jo tās alergēnuzņēmīgiem indivīdiem var izraisīt blakusparādības.

               (2)

               Minētās direktīvas 6. panta 11. punkta pirmā daļa paredz regulāri pārskatīt IIIa pielikumā iekļauto sarakstu un, ja nepieciešams, atjaunināt, pamatojoties uz jaunākajām zinātnes atziņām.

               (3)

               Saistībā ar šo pārskatīšanu Komisija pieprasīja Eiropas Pārtikas un nekaitīguma iestādes (EPNI) atzinumu par noteiktu papildu produktu iespējamu iekļaušanu IIIa pielikumā.

               (4)

               Attiecībā uz lupīnu 2005. gada 6. decembra atzinumā EPNI norāda, ka šo pākšaugu, kuram ir 450 sugas, pārtikā izmanto jau sen, bet kopš vairākiem gadiem lupīnu miltus pievieno kviešu miltiem maizes izstrādājumu ražošanā. Ir dokumentēti tiešu, dažreiz smagu, alerģisku reakciju gadījumi, un pētījumi liecina, ka 30–60 % pret zemesriekstiem alerģiskiem cilvēkiem ir relatīvi augsts krustotās alerģijas risks pret lupīnu.

               (5)

               Attiecībā uz gliemjiem (gliemeži, gliemenes vai galvkāji) 2006. gada 15. februāra atzinumā EPNI precizē, ka tos visbiežāk patērē neapstrādātus, bet arī lieto pēc iespējamas pārstrādes kā sastāvdaļu dažos izstrādājumos, kā arī tādos produktos kā surimi. Alerģiskās reakcijas, dažkārt smagas, skar līdz 0,4 % no iedzīvotājiem, tas ir, 20 % no visiem jūras produktu alerģijas gadījumiem. Galvenais alergēnais gliemju proteīns tropomiozīns ir tas pats, kas vēžveidīgajiem, un bieži novērojami krustotās gliemju/vēžveidīgo alerģijas gadījumi.

               (6)

               Šie konstatējumi ļauj secināt, ka Direktīvas 2000/13/EK IIIa pielikuma sarakstā ir jāiekļauj lupīna un gliemji.

               (7)

               Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.
   1. pants
   Direktīvas 2000/13/EK IIIa pielikumā iekļauj šādas sastāvdaļas:

      “Lupīna un lupīnas produkti
      Gliemji un gliemju produkti.”

   2. pants
   1.   Dalībvalstis no 2007. gada 23. decembra atļauj to pārtikas produktu pārdošanu, kas atbilst šajā direktīvā noteiktajām prasībām.
   2.   Dalībvalstis no 2008. gada 23. decembra aizliedz to pārtikas produktu pārdošanu, kas neatbilst šajā direktīvā noteiktajām prasībām. Tomēr to pārtikas produktu pārdošana, kas neatbilst šajā direktīvā noteiktajām prasībām un kas ir marķēti pirms šā datuma, ir atļauta līdz krājumu iztukšošanai.
   3. pants
   1.   Dalībvalstis vēlākais līdz 2007. gada 23. decembrim pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt paziņo Komisijai minēto noteikumu tekstus, kā arī minēto noteikumu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.
   Kad dalībvalstis pieņem šos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.
   2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu svarīgākos noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.
   4. pants
   Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   5. pants
   Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

      Briselē, 2006. gada 22. decembrī

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Markos KYPRIANOU

      (1)  OV L 109, 6.5.2000., 29. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2003/89/EK (OV L 308, 25.11.2003., 15. lpp.).


title: Padomes Direktīva 2007/61/EK ( 2007. gada 26. septembris ), ar kuru groza Direktīvu 2001/114/EK, kas attiecas uz daļēji vai pilnīgi dehidrētu konservētu pienu, kurš paredzēts lietošanai pārtikā

text:
               4.10.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 258/27

      PADOMES DIREKTĪVA 2007/61/EK
   (2007. gada 26. septembris),
   ar kuru groza Direktīvu 2001/114/EK, kas attiecas uz daļēji vai pilnīgi dehidrētu konservētu pienu, kurš paredzēts lietošanai pārtikā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
   tā kā:

               (1)

               Pieaugot vajadzībai saskaņot piena un piena produktu starptautisko tirdzniecību, būtu jāparedz noteikumi, lai būtu iespējams standartizēt daļēji vai pilnīgi dehidrēta konservētā piena olbaltumvielu saturu, paredzot saturu 34 % no svara, izteiktu kā beztauku sausni.

               (2)

               Nodrošinot standartizācijas iespēju, ir nepieciešams definēt izejvielas, kā arī olbaltumvielu satura korekcijai izmantoto izejvielu sastāvu.

               (3)

               Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1925/2006 (2006. gada 20. decembris) par vitamīnu un minerālvielu, un dažu citu vielu pievienošanu pārtikai (2) ir paredzēts reglamentēt šādu vielu pievienošanu pārtikai, un ar to ir izveidots to vitamīnu un minerālvielu saraksts, kuras var pievienot pārtikai. Tālab Padomes Direktīva 2001/114/EK (3) būtu jāgroza, lai ļautu pievienot vitamīnus un minerālvielas, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 1925/2006.

               (4)

               Direktīva 2001/114/EK būtu attiecīgi jāgroza,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.
   1. pants
   Ar šo Direktīvu 2001/114/EK groza šādi:

               1)

               Svītro 2. pantu.

               2)

               I pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu.

         2. pants
   1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvi un administratīvi akti, kas vajadzīgi, lai līdz 2008. gada 31. augustam izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmu Komisijai minēto normatīvo un administratīvo aktu tekstu kopā ar atbilstības tabulu, kur atspoguļota atbilstība starp minētajiem aktiem un šo direktīvu.
   Kad dalībvalstis pieņem minētos pasākumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarīt šādas atsauces.
   2.   Dalībvalstis dara zināmus Komisijai to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.
   3. pants
   Šī direktīva stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   4. pants
   Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

      Briselē, 2007. gada 26. septembrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         J. SILVA

      (1)  2007. gada 5. septembra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

      (2)  OV L 404, 30.12.2006.,26. lpp.

      (3)  OV L 15, 17.1.2002., 19. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

      PIELIKUMS
      Ar šo Direktīvas 2001/114/EK I pielikumu groza šādi:

                  1.

                  Pielikuma 1. punkta “Daļēji dehidrēts piens” pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:
                  “Tas ir šķidrs, saldināts vai nesaldināts produkts, ko iegūst, daļēji atdalot ūdeni no piena, pilnīgi vai daļēji nokrejota piena vai minēto produktu maisījuma, kam var būt piejaukts krējums vai pilnīgi dehidrēts piens – vai arī abi, un pilnīgi dehidrētā piena piedeva galaproduktos nav lielāka par 25 % no kopējās piena sausnes.”

                  2.

                  Pielikuma 2. punkta “Pilnīgi dehidrēts piens” pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:
                  “Tas ir tāds ciets produkts, kura galaprodukta svarā nav vairāk par 5 % ūdens un kuru iegūst, atdalot ūdeni no piena, pilnīgi vai daļēji nokrejota piena, krējuma vai minēto produktu maisījuma.”

                  3.

                  Pielikuma 3. punktu “Apstrāde” groza šādi:

                              a)

                              3. punkta b) apakšpunkta ievadfrāzi aizstāj ar šādu ievadfrāzi:
                              “Neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 853/2004 (2004. gada 29. aprīlis), ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (1), 1. un 2. punktā minētos produktus konservē:

                              b)

                              pievieno šādu apakšpunktu:

                                          “c)

                                          neskarot šā pielikuma 1. un 2. punkta prasības attiecībā uz sastāvu, piena olbaltumvielu daudzumu var koriģēt līdz minimālajam saturam 34 % no svara (kas izteikts kā beztauku sausne), piena sastāvdaļas pievienojot un/vai atdalot tā, lai koriģējamā pienā neizjauktu sūkalu olbaltumvielu un kazeīna samēru.”

                  4.

                  Pielikuma 4. punktu “Atļautās piedevas” aizstāj ar šādu punktu:
                  “4.   Atļautās piedevas un izejvielas

                              a)

                              Vitamīni un minerālvielas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1925/2006 (2006. gada 20. decembris) par vitamīnu un minerālvielu, un dažu citu vielu pievienošanu pārtikai (2).

                              b)

                              Izejvielas, ar ko ir atļauts koriģēt 3. punkta c) apakšpunktā minēto olbaltumvielu saturu, ir šādas:

                                          i)

                                          piena koncentrāts
                                          Piena koncentrāts ir produkts, ko iegūst, ultrafiltrācijā koncentrējot piena, daļēji nokrejota piena vai vājpiena olbaltumvielas;

                                          ii)

                                          piena filtrāts
                                          Piena filtrāts ir produkts, ko iegūst, ultrafiltrācijā no piena, daļēji nokrejota piena vai vājpiena atdalot olbaltumvielas un piena taukus; un

                                          iii)

                                          laktoze
                                          Laktoze ir dabīga piena sastāvdaļa, ko parasti iegūst no sūkalām, kurās ir vairāk nekā 99,0 % m/m bezūdens laktozes, ko aprēķina sausnei. Laktoze var būt bezūdens laktoze, vai tajā var būt viena ūdens kristalizācijas molekula, vai arī tā var būt abu minēto formu maisījums.

         (1)  OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp. Labota redakija OV L 226, 25.6.2004, 22. lpp.”

         (2)  OV L 404, 30.12.2006., 26. lpp.”


title: Komisijas Direktīva 2005/26/EK (2005. gada 21. marts), ar ko izveido to pārtikas sastāvdaļu vai vielu pagaidu sarakstu, kuras svītro no Direktīvas 2000/13/EK IIIa pielikumaDokuments attiecas uz EEZ

text:
               22.3.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 75/33

      KOMISIJAS DIREKTĪVA 2005/26/EK
   (2005. gada 21. marts),
   ar ko izveido to pārtikas sastāvdaļu vai vielu pagaidu sarakstu, kuras svītro no Direktīvas 2000/13/EK IIIa pielikuma
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 20. marta Direktīvu 2000/13/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas produktu marķēšanu, noformēšanu un reklāmu (1), un jo īpaši tās 6. panta 11. punkta otro daļu,
   tā kā:

               (1)

               Direktīvas 2000/13/EK IIIa pielikumā uzskaitītas pārtikas sastāvdaļas, kas jānorāda marķējumā, jo tās alergēnuzņēmīgiem indivīdiem var izraisīt blakusparādības.

               (2)

               Saskaņā ar Direktīvu 2003/13/EK Komisija var uz laiku svītrot konkrētas sastāvdaļas vai no šīm sastāvdaļām iegūtus produktus no minētās direktīvas IIIa pielikuma, kamēr pārtikas ražotāji vai to apvienības veic zinātniskus pētījumus, lai noteiktu minēto sastāvdaļu vai produktu atbilstību nosacījumiem, kas ļauj pastāvīgi svītrot tos no minētā pielikuma.

               (3)

               Komisija ir saņēmusi 27 pieteikumus attiecībā uz 34 sastāvdaļām vai to produktiem, no kuriem 32 ir tādi, uz kuriem attiecas šīs direktīva, un ir iesniegusi tos Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei zinātniska atzinuma sniegšanai.

               (4)

               Pamatojoties uz pieteikumu iesniedzēju sniegto informāciju, kā arī citu pieejamo informāciju, Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde uzskata, ka nav ticams vai nav īpaši ticams, ka daži sastāvdaļu produkti jutīgiem indivīdiem varētu izraisīt blakusparādības. Dažos gadījumos Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde secināja, ka nav iespējams sniegt skaidru atzinumu, lai gan reģistrēti gadījumi nav minēti.

               (5)

               Tādēļ minētajiem nosacījumiem atbilstošie produkti vai sastāvdaļas pagaidām jāsvītro no Direktīvas 2000/13/EK IIIa pielikuma,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.
   1. pants
   Šīs direktīvas pielikumā uzskaitītās sastāvdaļas vai vielas svītro no Direktīvas 2000/13/EK IIIa pielikuma līdz 2007. gada 25. novembrim.
   2. pants
   1.   Dalībvalstis vēlākais līdz 2005. gada 21. septembrim pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto tiesību aktu tekstus, kā arī minēto aktu un šīs direktīvas korelācijas tabulu.
   Dalībvalstis piemēro minētos tiesību aktus no 2005. gada 25. novembra.
   Kad dalībvalstis pieņem minētos tiesību aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu, vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.
   2.   Dalībvalstis dara zināmus Komisijai savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.
   3. pants
   Šī direktīva stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   4. pants
   Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

      Briselē, 2005. gada 21. martā

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Markos KYPRIANOU

      (1)  OV L 109, 6.5.2000., 29. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2003/89/EK (OV L 308, 25.11.2003., 15. lpp.).

      PIELIKUMS
      To pārtikas sastāvdaļu vai vielu pagaidu saraksts, kuras svītro no Direktīvas 2000/13/EK IIIa pielikuma

                  Sastāvdaļas

                  Sastāvdaļu produkti, kurus pagaidām svītro

                  Labība, kas satur lipekli

                              —

                              glikozes sīrupi uz kviešu bāzes, ieskaitot dekstrozi (1)

                              —

                              maltodekstrīni uz kviešu bāzes (1)

                              —

                              glikozes sīrupi uz miežu bāzes

                              —

                              labība, ko izmanto stipro alkoholisko dzērienu destilātiem

                  Olas

                              —

                              no olām iegūts lisozīms, ko izmanto vīnā

                              —

                              no olām iegūts albumīns, ko izmanto kā vīna un sidra kvalitātes uzlabotāju

                  Zivis

                              —

                              zivju želatīns, ko izmanto kā vitamīnu un aromatizētāju avotu

                              —

                              zivju želatīns vai zivju līme, ko izmanto kā alus, sidra un vīna kvalitātes uzlabotāju

                  Sojas pupas

                              —

                              pilnībā rafinēta sojas pupu eļļa un tauki (1)

                              —

                              no sojas pupām iegūti dabiski jaukti tokoferoli (E306), dabisks D-alfa tokoferols, dabisks D-alfa tokoferola acetāts, dabisks D alfa tokoferola sukcināts

                              —

                              fitosteroli un fitosterolesteri, kas atvasināti no augu eļļas, kas iegūta no sojas pupām

                              —

                              fitostanolesteri, kas iegūti no tādas augu eļļas steroliem, kas iegūta no sojas pupām

                  Piens

                              —

                              sūkalas, ko izmanto stipro alkoholisko dzērienu destilātiem

                              —

                              laktitols

                              —

                              piena (kazeīna) produkti, ko izmanto kā vīna un sidra kvalitātes uzlabotājus

                  Rieksti

                              —

                              rieksti, ko izmanto stipro alkoholisko dzērienu destilātiem

                              —

                              rieksti (mandeles, valrieksti), ko izmanto (kā aromatizatorus) stiprajos alkoholiskajos dzērienos

                  Kātu selerijas

                              —

                              seleriju lapu un sēklu eļļa

                              —

                              seleriju sēklu oleosveķi

                  Sinepes

                              —

                              sinepju eļļa

                              —

                              sinepju sēklu eļļa

                              —

                              sinepju sēklu oleosveķi

         (1)  Un to produkti, ja vien to apstrādes procesā nevar palielināties alergēniskuma līmenis, ko Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde izvērtējusi atbilstošajam produktam, no kura tie iegūti.


title: Komisijas Direktīva 96/87/EK (1996. gada 13. decembris), ar ko tehnikas attīstībai pielāgo Padomes Direktīvu 96/49/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamo kravu pārvadāšanu pa dzelzceļuDokuments attiecas uz EEZ.

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31996L0087

Oficiālais Vēstnesis L 335 , 24/12/1996 Lpp. 0045 - 0045

		Komisijas Direktīva 96/87/EK(1996. gada 13. decembris),ar ko tehnikas attīstībai pielāgo Padomes Direktīvu 96/49/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamo kravu pārvadāšanu pa dzelzceļu(Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1996. gada 23. jūlija Direktīvu 96/49/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamo kravu pārvadāšanu pa dzelzceļu [1], un jo īpaši tās 8. pantu,tā kā bīstamo kravu starptautisko dzelzceļa pārvadājumu noteikumi, ko parasti pazīst ar nosaukumu "RID", ar grozījumiem būtu pievienojami pielikumā Direktīvai 96/49/EK un piemērojami ne tikai pārrobežu pārvadājumiem, bet arī pārvadājumiem atsevišķās dalībvalstīs;tā kā Direktīvas 96/49/EK pielikumā iekļautie RID ir piemērojami no 1995. gada 1. janvāra;tā kā RID atjaunina reizi divos gados, un tāpēc grozītā redakcija būs spēkā no 1997. gada 1. janvāra;tā kā saskaņā ar 8. pantu visas izmaiņas, kas vajadzīgas, lai pielāgotos zinātnes un tehnikas attīstībai direktīvas piemērošanas jomā, un kas vērstas uz tās saskaņošanu ar jaunajiem noteikumiem, jāpieņem saskaņā ar 9. pantā noteikto procedūru;tā kā nozare jāpielāgo jaunajiem RID noteikumiem un tāpēc jāgroza Direktīvas 96/49/EK pielikums;tā kā šajā direktīvā paredzētie pasākumi saskan ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kas izveidota, ievērojot Direktīvas 96/49/EK 9. pantu,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsDirektīvas 96/49/EK pielikumu groza šādi:"Pielikumā ir Bīstamo kravu starptautisko dzelzceļa pārvadājumu noteikumi (RID), kas ir COTIF B papildinājuma I pielikums, kuru piemēro no 1997. gada 1. janvāra, ar nosacījumu, ka terminus "līgumslēdzēja puse" un "valstis vai dzelzceļi" aizstāj ar terminu "dalībvalsts".NB:RID visās oficiālajās Kopienas valodās publicē, tiklīdz teksts ir sagatavots visās valodās."2. pants1. Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvi un administratīvi akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības līdz 1997. gada 1. janvārim. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.Kad dalībvalstis paredz tādus pasākumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstīs nosaka paņēmienus, kā izdarīt šādas atsauces.2. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu svarīgākos noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, kuru regulē ar šo direktīvu.3. pantsŠī direktīva stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.4. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 1996. gada 13. decembrīKomisijas vārdā —Komisijas loceklisNeil Kinnock[1] OV L 235, 17. 9. 1996., 25. lpp.--------------------------------------------------