title: Komisijas Direktīva 98/86/EK (1998. gada 11. novembris), ar ko groza Direktīvu 96/77/EK par īpašiem tīrības kritērijiem pārtikas piedevām, kas nav krāsvielas un saldinātāji Dokuments attiecas uz EEZ.

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31998L0086

Oficiālais Vēstnesis L 334 , 09/12/1998 Lpp. 0001 - 0063

		Komisijas Direktīva 98/86/EK(1998. gada 11. novembris),ar ko groza Direktīvu 96/77/EK par īpašiem tīrības kritērijiem pārtikas piedevām, kas nav krāsvielas un saldinātāji(Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1988. gada 21. decembra Direktīvu 89/107/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas piedevām, ko atļauts izmantot cilvēku uzturā [1], kura grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 94/347/EK [2], un jo īpaši tās 3. panta 3. punkta a) apakšpunktu,apspriedusies ar Pārtikas zinātnisko komiteju,tā kā ir jāizstrādā tīrības kritēriji visām pārtikas piedevām, kas nav krāsvielas un saldinātāji un kas uzskaitītas Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 20. februāra Direktīvā 95/2/EK par pārtikas piedevām, kas nav krāsvielas un saldinātāji [3], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 98/72/EK [4];tā kā ir jāaizstāj tīrības kritēriji, kas ietverti Padomes 1978. gada 25. jūlija Direktīvā 78/663/EEK par īpašiem tīrības kritērijiem emulgatoriem, stabilizētājiem, biezinātājiem un recinātājiem, kurus var izmantot cilvēku uzturam paredzētos pārtikas produktos [5], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 92/4/EEK [6];tā kā Komisijas 1996. gada 2. decembra Direktīvā 96/77/EK, ar ko nosaka īpašus tīrības kritērijus pārtikas piedevām, kas nav krāsvielas un saldinātāji [7], ietverts daudzu pārtikas piedevu tīrības kritēriju pirmais saraksts; tā kā tagad šis saraksts būtu jāpapildina ar no jauna ieviestiem tīrības kritērijiem citām pārtikas piedevām;tā kā ir jāņem vērā specifikācijas un analīžu tehniskos paņēmienus pārtikas piedevām, ko Apvienotā FAO/WHO ekspertu komiteja par pārtikas piedevām (JECFA) izklāstījusi Codex Alimentarius;tā kā gadījumā, ja pārtikas piedevas pagatavotas ar ražošanas metodēm vai no izejmateriāliem, kas ievērojami atšķiras no tiem, kuri ietverti Pārtikas zinātniskās komitejas novērtējumā vai šajā direktīvā, tās būtu jāiesniedz Pārtikas zinātniskajā komitejā pilnīgai novērtēšanai, īpaši pievēršot uzmanību tīrības kritērijiem;tā kā šajā direktīvā paredzētie pasākumi saskan ar Pārtikas produktu pastāvīgās komitejas viedokli,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsDirektīvu 96/77/EK groza šādi:1. 2. pantu aizstāj ar šādu:"2. pants1. pantā minētie tīrības kritēriji aizstāj direktīvās 65/66/EEK, 78/663/EEK un 78/664/EEK ietvertos tīrības kritērijus."2. Pielikumam pievieno šīs direktīvas pielikuma tekstu.2. pants1. Dalībvalstīs līdz 1999. gada 1. jūlijam stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šo direktīvu. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.Kad dalībvalstis pieņem šos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka kārtību, kā izdarīt šādas atsauces.2. Produktus, kas neatbilst šīs direktīvas prasībām, bet ir izlaisti tirgū vai marķēti līdz 1999. gada 1. jūlijam, var tirgot, līdz krājumi izbeidzas.3. pantsŠī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.4. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 1998. gada 11. novembrīKomisijas vārdā —Komisijas loceklisMartin Bangemann[1] OV L 40, 11.2.1989., 27. lpp.[2] OV L 237, 10.9.1994., 1. lpp.[3] OV L 61, 18.3.1995., 1. lpp.[4] OV L 295, 4.11.1998., 18. lpp.[5] OV L 223, 14.8.1978., 7. lpp.[6] OV L 55, 29.2.1992., 96. lpp.[7] OV L 339, 30.12.1996., 1. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMS"Etilēna oksīdu pārtikas piedevās nedrīkst izmantot sterilizēšanai| || |E 400 ALGĪNSKĀBEDefinīcija | Lineārs glikuronglikāns, kas sastāv galvenokārt no b-(1,4)-saistītas D-mannuronskābes un a-(1,4)-saistītas L-guluronskābes atliekām piranozes cikla formā. Tā ir hidrofīls koloidāls ogļhidrāts, ko iegūst, ekstrahējot ar atšķaidītu sārmu no dažādām brūnaļģu (Phaeophyceae) sugām |EINECS numurs | 232–680–1 |Ķīmiskā formula | (C6H806)n |Molekulmasa | 10000-600000 (vidēji) |Pamatviela | No bezūdens algīnskābes var iegūt ne mazāk kā 20,0 % un ne vairāk kā 23,0 % oglekļa dioksīda (CO2), kas atbilst ne mazāk kā 91,0 % un ne vairāk kā 104,5 % algīnskābes (C6H806)n (pamatviela aprēķināta vielai ar nosacītu molekulmasu 200) |Ārējais izskats | Algīnskābe ir šķiedrveida, granulu, graudu vai pulverveida viela. Tā ir balta līdz dzeltenbrūna, gandrīz bez smaržas |Identitātes pierādīšanaA. Šķīdība | Nešķīst ūdenī un organiskos šķīdinātājos, lēni šķīst nātrija karbonāta, nātrija hidroksīda un trinātrija fosfāta šķīdumos. |B. Izgulsnēšana ar kalcija hlorīdu | Pie 0,5 % parauga šķīduma 1M nātrija hidroksīdā pievieno vienu piekto tilpuma daļu 2,5 % kalcija hlorīda šķīduma. Veidojas apjomīgas želatīnveida nogulsnes. Ar šo testu var atšķirt algīnskābi no akāciju sveķiem, nātrija karboksimetilcelulozes, karboksimetilcietes, karagināna, želatīna, gati sveķiem, karaja sveķiem, karoba sēklu sveķiem, metilcelulozes un tragakanta sveķiem. |C. Izgulsnēšana ar amonija sulfātu | Pie 0,5 % parauga šķīduma 1M nātrija hidroksīdā pievieno pusi no tilpuma piesātināta amonija sulfāta šķīduma. Nogulsnes neveidojas. Tā var atšķirt algīnskābi no agara, nātrija karboksimetilcelulozes, karagināna, deesterificēta pektīna, želatīna, karoba sēklu sveķiem, metilcelulozes un cietes. |D. Krāsu reakcija | Izšķīdina, cik iespējams pilnīgi, 0,01 g parauga 0,15 ml 0,1 N nātrija hidroksīda, pievieno 1 ml skābā dzelzs (III) sulfāta šķīduma. 5 minūšu laikā parādās ķiršu sarkans krāsojums, kas vēlāk kļūst tumši purpursarkans. |Tīrības kritērijipH (3 % suspensijā) | Starp 2,0 un 3,5 |Zudumi pēc žāvēšanas | Ne vairāk kā 15 % (105 °C, 4 stundas) |Pelni, sulfātu veidā | Ne vairāk kā 8 % bezūdens vielā |1 M nātrija hidroksīdā | Ne vairāk kā 2 %, aprēķinātas nešķīstošai bezūdens vielai |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 20 mg/kg |Summāri mikroorganismi | Ne vairāk kā 5000 kolonijas/g |Raugs un pelējums | Ne vairāk kā 500 kolonijas/g |E.coli | Nav pieļaujamas 5 g |Salmonella spp. | Nav pieļaujamas 10 g |E 401 NĀTRIJA ALGINĀTSDefinīcijaĶīmiskais nosaukums | Algīnskābes nātrija sāls |Ķīmiskā formula | (C6H7NaO6)n |Molekulmasa | 10000-600000 (vidēji) |Pamatviela | No bezūdens nātrija algināta var iegūt ne mazāk kā 18,0 % un ne vairāk kā 21,0 % oglekļa dioksīda (CO2), kas atbilst ne mazāk kā 90,8 % un ne vairāk kā 106,0 % nātrija algināta (pamatviela aprēķināta vielai ar nosacītu molekulmasu 222) |Ārējais izskats | Balta līdz iedzeltena šķiedrveida vai graudaina pulverveida viela, gandrīz bez smaržas |Identitātes pierādīšanaA. Pozitīvi nātrija jonu un algīnskābes testi | | |Tīrības kritērijiZudumi pēc žāvēšanas | Ne vairāk kā 15 % (105 °C, 4 stundas) |Ūdenī nešķīstošas vielas | Ne vairāk kā 2 % bezūdens vielā |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 20 mg/kg |Summāri mikroorganismi | Ne vairāk kā 5000 kolonijas/g |Raugs un pelējums | Ne vairāk kā 500 kolonijas/g |E.coli | Nav pieļaujamas 5 g |Salmonella spp. | Nav pieļaujamas 10 g |E 402 KĀLIJA ALGINĀTSDefinīcijaĶīmiskais nosaukums | Algīnskābes kālija sāls |Ķīmiskā formula | (C6H7KO6)n |Molekulmasa | 10000-600000 (vidēji) |Pamatviela | No bezūdens kālija algināta var iegūt ne mazāk kā 16,5 % un ne vairāk kā 19,5 % oglekļa dioksīda, kas atbilst ne mazāk kā 89,2 % un ne vairāk kā 105,5 % kālija algināta (pamatviela aprēķināta vielai ar nosacītu molekulmasu 238) |Ārējais izskats | Balta līdz iedzeltena šķiedrveida vai graudaina pulverveida viela, gandrīz bez smaržas |Identitātes pierādīšanaA. Pozitīvi kālija jonu un algīnskābes testi | | |Tīrības kritērijiZudumi pēc žāvēšanas | Ne vairāk kā 15 % (105 °C, 4 stundas) |Ūdenī nešķīstošas vielas | Ne vairāk kā 2 %, aprēķinātas bezūdens vielai |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 20 mg/kg |Summāri mikroorganismi | Ne vairāk kā 5000 kolonijas/g |Raugs un pelējums | Ne vairāk kā 500 kolonijas/g |E.coli | Nav pieļaujamas 5 g |Salmonella spp. | Nav pieļaujamas 10 g |E 403 AMONIJA ALGINĀTSDefinīcijaĶīmiskais nosaukums | Algīnskābes amonija sāls |Ķīmiskā formula | (C6H11NO6)n |Molekulmasa | 10000-600000 (vidēji) |Pamatviela | No bezūdens amonija algināta var iegūt ne mazāk kā 18 % un ne vairāk kā 21 % oglekļa dioksīda, kas atbilst ne mazāk kā 88,7 % un ne vairāk kā 103,6 % amonija algināta (pamatviela aprēķināta vielai ar nosacītu molekulmasu 217) |Ārējais izskats | Šķiedrveida viela vai graudains pulveris baltā vai iedzeltenā krāsā |Identitātes pierādīšanaA. Pozitīvi amonija jonu un algīnskābes testi | | |Tīrības kritērijiZudumi pēc žāvēšanas | Ne vairāk kā 15 % (105 °C, 4 stundas) |Pelni, sulfātu veidā | Ne vairāk kā 7 % žāvētā vielā |Ūdenī nešķīstošas vielas | Ne vairāk kā 2 %, aprēķinātas bezūdens vielai |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 20 mg/kg |Summāri mikroorganismi | Ne vairāk kā 5000 kolonijas/g |Raugs un pelējums | Ne vairāk kā 500 kolonijas/g |E.coli | Nav pieļaujamas 5 g |Salmonella spp. | Nav pieļaujamas 10 g |E 404 KALCIJA ALGINĀTSSinonīmi | Algināta kalcija sāls |DefinīcijaĶīmiskais nosaukums | Algīnskābes kalcija sāls |Ķīmiskā formula | (C6H7Ca1/2O6)n |Molekulmasa | 10000-600000 (vidēji) |Pamatviela | No bezūdens kalcija algināta var iegūt ne mazāk kā 18 % un ne vairāk kā 21 % oglekļa dioksīda, kas ekvivalents ne mazāk kā 89,6 % un ne vairāk kā 104,5 % kalcija algināta (pamatviela aprēķināta vielai ar nosacītu molekulmasu 219) |Ārējais izskats | Balta līdz iedzeltena šķiedrveida vai graudaina pulverveida viela, gandrīz bez smaržas |Identitātes pierādīšanaA. Pozitīvi kalcija jonu un algīnskābes testi | | |Tīrības kritērijiZudumi pēc žāvēšanas | Ne vairāk kā 15,0 % (105 °C, 4 stundas) |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 20 mg/kg |Summāri mikroorganismi | Ne vairāk kā 5000 kolonijas/g |Raugs un pelējums | Ne vairāk kā 500 kolonijas/g |E.coli | Nav pieļaujamas 5 g |Salmonella spp. | Nav pieļaujamas 10 g |E 405 PROPĀN-1,2-DIOLA ALGINĀTSSinonīmi | Hidroksipropilalgināts, propilēnglikola algināts, algīnskābes 1,2-propāndiola esteris |DefinīcijaĶīmiskais nosaukums | Algīnskābes propān-1,2-diola esteris; sastāvs mainās atkarībā no esterifikācijas pakāpes un no brīvo un neitralizēto karboksilgrupu procentuālās attiecības molekulā |Ķīmiskā formula | (C9H14O7)n (esterificēts) |Molekulmasa | 10000-600000 (vidēji) |Pamatviela | No bezūdens propān-1,2-diola algināta var iegūt ne mazāk kā 16 % un ne vairāk kā 20 % oglekļa dioksīda |Ārējais izskats | Šķiedrveida vai graudains pulveris baltā līdz dzeltenbrūnā krāsā, gandrīz bez smaržas |Identitātes pierādīšanaA. Pēc hidrolīzes pozitīvi 1,2-propāndiola un algīnskābes testi | | |Tīrības kritērijiZudumi pēc žāvēšanas | Ne vairāk kā 20 % (105 °C, 4 stundas) |Propān-1,2-diols (kopīgais) | Ne mazāk kā 15 % un ne vairāk kā 45 % |Propān-1,2-diols (brīvais) | Ne vairāk kā 15 % |Ūdenī nešķīstošas vielas | Ne vairāk kā 2 %, aprēķinātas bezūdens vielai |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 20 mg/kg |Summāri mikroorganismi | Ne vairāk kā 5000 kolonijas/g |Raugs un pelējums | Ne vairāk kā 500 kolonijas/g |E.coli | Nav pieļaujamas 5 g |Salmonella spp. | Nav pieļaujamas 10 g |E 406 AGARSSinonīmi | Geloze, Japānas agars, Bengālijas, Ceilonas, Ķīnas vai Japānas želatīns (zivju līme), Layor Carang |Definīcija| Agars ir hidrofīls koloidāls polisaharīds, kas sastāv galvenokārt no D-galaktozes molekulām. Apmēram katras desmitās D-galaktopiranozes molekulas viena hidroksilgrupa ir esterificēta ar sērskābi un neitralizēta ar kalciju, magniju, kāliju vai nātriju. Agaru ekstrahē no Gelidiaceae un Sphaerococcaceae dzimtas jūras aļģēm un no Rhodophyceae klases sarkanajām aļģēm. |EINECS numurs | 232–658–1 |Pamatviela | Gēla koncentrācijas slieksnis nedrīkst pārsniegt 0,25 % |Ārējais izskats | Agars ir bez smaržas vai ar vieglu raksturīgu smaržu. Parasti agars ir plānu salipušu membrānu slokšņu, kamolu, pārslu vai granulu veidā. Var būt gaiši dzeltenīgi oranžs, dzeltenīgi pelēks līdz bāli dzeltens vai bezkrāsas. Aplūkojot mikroskopā, ūdenī agars ir granulu un nedaudz šķiedru veidā ar dažādu veidu piejaukumiem. Sālsskābes šķīdumā pulverveida agars ir caurspīdīgāks nekā ūdenī, granulu un dažādās citās formās. Gēla noturību var standartizēt, pievienojot maltodekstrīnus vai saharozi. |Identitātes pierādīšanaA. Šķīdība | Nešķīst aukstā ūdenī; šķīst vārošā ūdenī |Tīrības kritērijiZudumi pēc žāvēšanas | Ne vairāk kā 22 % (105 °C, 5 stundas) |Pelni | Ne vairāk kā 6,5 %, aprēķināti bezūdens vielai, noteikti 550 °C temperatūrā |Skābēs nešķīstoši pelni (nešķīst 3N sālsskābē) | Ne vairāk kā 0,5 %, aprēķināti bezūdens vielai, noteikti 550 °C temperatūrā |Nešķīstošas vielas (karstā ūdenī) | Ne vairāk kā 1,0 % |Ciete | Nav nosakāma ar šādu metodi: pie parauga šķīduma (1/10) pievieno dažus pilienus joda šķīduma. Nedrīkst parādīties zils krāsojums |Želatīns un citas olbaltumvielas | Izšķīdina 1g agara 100 ml vāroša ūdens un ļauj atdzist līdz 50 °C. Pie 5 ml šķīduma pievieno 5 ml trinitrofenola šķīduma (1g bezūdens trinitrofenola 100 ml karsta ūdens). Nav pieļaujama šķīduma saduļķošanās 10 minūšu laikā |Ūdens absorbcija | 5 g agara ievieto 100 ml mērcilindrā, pielej ūdeni līdz mērsvītrai, samaisa un atstāj 24 stundas 25 °C temperatūrā. Cilindra saturu nolej caur samitrinātu stikla vati otrā 100 ml mērcilindrā. Iegūst ne vairāk kā 75 ml ūdens |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 20 mg/kg |E 407 KARAGINĀNSSinonīmi | Īrijas sūnas geloze,Eucheuman (no Eucheuma spp.),Iridofikans (no Irdidaea spp.),Haipneans (no Hypnea spp.),Furcelarans vai Dāņu agars (no Furcellaria fastigiata),Karagināns (no Chondrus un Gigartina spp.) |Definīcija | Karaginānu iegūst no Rhodophyceae (sarkanaļģes) klases Gigartinaceae, Solieriaceae, Hypneaeceae un Furcellariaceae dzimtu jūraszālēm, ekstrahējot ar ūdeni. Ekstrakcijai drīkst lietot tikai šādus šķīdinātājus: metanolu, etanolu un propān-2-olu. Karagināns sastāv galvenokārt no polisaharīda sulfāta estera kālija, nātrija, magnija un kalcija sāļiem, kuri pēc hidrolīzes dod galaktozi un 3,6-anhidrogalaktozi. Karaginānu nedrīkst hidrolizēt vai citādi ķīmiski sadalīt. |EINECS numurs | 232–524–2 |Ārējais izskats | Iedzeltens līdz bezkrāsains, rupjš vai smalks pulveris, praktiski bez smaržas |Identitātes pierādīšanaA. Pozitīvi sulfāta, galaktozes un anhidrogalaktozes testi | | |Tīrības kritērijiMetanola, etanola, propān-2-ola saturs | Ne vairāk kā 0,1 %, atsevišķi vai kopā |Viskozitāte (1,5 % šķīdums, 75 °C temperatūrā) | Ne mazāk kā 5 mPa×s |Zudumi pēc žāvēšanas | Ne vairāk kā 12 % (105 °C, 4 stundas) |Sulfāti | Ne mazāk kā 15 % un ne vairāk kā 40 %, aprēķināti kā SO4 bezūdens vielai |Pelni | Ne mazāk kā 15 % un ne vairāk kā 40 %, noteikti 550 °C temperatūrā, aprēķināti bezūdens vielai |Skābēs nešķīstoši pelni | Ne vairāk kā 1 %, aprēķināti bezūdens vielai (nešķīst 10 % sālsskābē) |Skābēs nešķīstošas vielas | Ne vairāk kā 2 %, aprēķināti bezūdens vielai (nešķīst 1 % v/v sērskābē) |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 20 mg/kg |Summāri mikroorganismi | Ne vairāk kā 5000 kolonijas/g |Raugs un pelējums | Ne vairāk kā 300 kolonijas/g |E.coli | Nav pieļaujamas 5 g |Salmonella spp. | Nav pieļaujamas 10 g |E 407a APSTRĀDĀTAS EUCHEUMA JŪRASZĀLESSinonīmi | PES |Definīcija | Apstrādātas Eucheuma jūraszāles iegūst, apstrādājot ar sārma (KOH) ūdens šķīdumu Rhodophyceae (sarkanās jūraszāles) dabiskās Eucheuma cottonii un Eucheuma spinosum jūraszāles, tādā veidā attīrot tās no piemaisījumiem. Pēc tam tās mazgā ar tīru ūdeni un žāvē. Tālāk var attīrīt, mazgājot ar metanolu, etanolu vai propān-2-olu un žāvējot. Produkts sastāv galvenokārt no polisaharīda sulfāta esteru kālija sāļiem, kas pēc hidrolīzes dod galaktozi un 3,6-anhidrogalaktozi. Produkts satur nelielus daudzumus nātrija, kalcija un magnija sāļu, kā arī līdz 15 % celulozes. Apstrādātās jūraszālēs esošo karaginānu nedrīkst hidrolizēt vai citādi ķīmiski sadalīt |Ārējais izskats | Dzeltenbrūns līdz dzeltens, rupjš vai smalks pulveris, praktiski bez smaržas |Identitātes pierādīšanaA. Pozitīvi sulfāta, galaktozes un anhidrogalaktozes testi | | |B. Šķīdība | Veido duļķainu viskozu suspensiju ūdenī. Nešķīst etanolā. |Tīrības kritērijiMetanola, etanola, propān-2-ola saturs | Ne vairāk kā 0,1 %, atsevišķi vai kopā |Viskozitāte (1,5 % šķīdums 75 °C temperatūrā) | Ne mazāk kā 5 mPa×s |Zudumi pēc žāvēšanas | Ne vairāk kā 12 % (105 °C, 4 stundas) |Sulfāti | Ne mazāk kā 15 % un ne vairāk kā 40 %, aprēķināti kā SO4 žāvētai vielai |Pelni | Ne mazāk kā 1 % un ne vairāk kā 40 %, noteikti 550 °C temperatūrā, aprēķināti bezūdens vielai |Skābēs nešķīstoši pelni | Ne vairāk kā 1 %, aprēķināti bezūdens vielai (nešķīst 10 % sālsskābē) |Skābēs nešķīstošas vielas | Ne mazāk kā 8 % un ne vairāk kā 15 %, aprēķinātas žāvētai vielai (nešķīst 1 % v/v sērskābē) |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 20 mg/kg |Summāri mikroorganismi | Ne vairāk kā 5000 kolonijas/g |Raugs un pelējums | Ne vairāk kā 300 kolonijas/g |E.coli | Nav pieļaujamas 5 g |Salmonella spp. | Nav pieļaujamas 10 g |E 410 KAROBA SĒKLU SVEĶISinonīmi | Ceratonijas sveķi, Algaroba sveķi |Definīcija | Karoba sēklu sveķi ir karoba koka jeb ceratonijas (Ceratonia siliqua (L.) Taub ., Leguminosae dzimta) sēklu dīgļu endosperma. Sastāv galvenokārt no lielmolekulāriem hidrokoloidāliem polisaharīdiem, kuri veidoti no galaktopiranozes un mannopiranozes grupām, kas savienotas ar glikozīdu saitēm, un kurus ķīmiski var nosaukt par galaktomannāniem |Molekulmasa | 50000-3000000 |EINECS numurs | 232–541–5 |Pamatviela | Satur ne mazāk kā 75 % galaktomannāna |Ārējais izskats | Balts līdz dzeltenbalts pulveris, gandrīz bez smaržas |Identitātes pierādīšanaA. Pozitīvi galaktozes un mannozes testi | | |B. Mikroskopiskā pārbaude | Paraugu ūdens šķīdumā, kas satur 0,5 % joda un 1 % kālija jodīda, novieto uz stikla plāksnītes un pārbauda mikroskopā. Karoba sēklu sveķi sastāv no garām izstieptām cauruļveidīgām šūnām, kas savstarpēji atdalītas vai starp kurām ir nelielas starptelpas. Šūnu brūnais pildījums ir daudz mazāk regulāras formas kā guāra sveķu šūnu pildījums. Guāra sveķiem ir apaļu vai bumbierveida šūnu ciešas grupas. To pildījums ir dzeltens līdz brūns. |C. Šķīdība | Šķīst karstā ūdenī, nešķīst etanolā |Tīrības kritērijiZudumi pēc žāvēšanas | Ne vairāk kā 15 % (105 °C, 5 stundas) |Pelni | Ne vairāk kā 1,2 %, noteikti 800 °C temperatūrā |Olbaltumvielas (N × 6,25) | Ne vairāk kā 7 % |Skābēs nešķīstošas vielas | Ne vairāk kā 4 % |Ciete | Navnosakāma ar šādu metodi: pie parauga šķīduma (1/10) pievieno dažus pilienus joda šķīduma, nedrīkst parādīties zils krāsojums |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 20 mg/kg |Etanols un propān-2-ols | Ne vairāk kā 1 %, atsevišķi vai kopā |E 412 GUĀRA SVEĶISinonīmi | Ciamopsis sveķi, Guāra milti |Definīcija | Guāra sveķi ir guāra auga (Cyamopsis tetragonolobus (L.) Taub , Leguminosae dzimta) sēklu dīgļu endosperma, kas sastāv galvenokārt no lielmolekulāriem hidrokoloidāliem polisaharīdiem, kuri veidoti no galaktopiranozes un mannopiranozes grupām, kas savienotas ar glikozīdu saitēm, un kurus ķīmiski var nosaukt par galaktomannāniem |EINECS numurs | 232–536–0 |Molekulmasa | 50000-8000000 |Pamatviela | Satur ne mazāk kā 75 % galaktomannāna |Ārējais izskats | Balts līdz dzelteni balts pulveris, gandrīz bez smaržas |Identitātes pierādīšanaA. Pozitīvi galaktozes un mannozes testi | | |B. Šķīdība | Šķīst aukstā ūdenī |Tīrības kritērijiZudumi pēc žāvēšanas | Ne vairāk kā 15 % (105 °C, 5 stundas) |Pelni | Ne vairāk kā 1,5 %, noteikti 800 °C temperatūrā |Skābēs nešķīstošas vielas | Ne vairāk kā 7 % |Olbaltumvielas (N × 6,25) | Ne vairāk kā 10 % |Ciete | Nav nosakāma ar šādu metodi: pie parauga šķīduma (1/10) pievieno dažus pilienus joda šķīduma, nedrīkst parādīties zils krāsojums |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 20 mg/kg |E 413 TRAGAKANTSSinonīmi | Tragakanta sveķi, Tragants |Definīcija | Tragakants ir Astragalus gummifer Labillardiere un citu Astragalus sugu(Leguminosae dzimta)augu stumbru un zaru kaltēts izsvīdums, kas sastāv galvenokārt no lielmolekulāriem polisaharīdiem (galaktoarabaniem un skābiem polisaharīdiem), kuri hidrolizējoties dod galakturonskābi, galaktozi, arabinozi, ksilozi un fukozi. Var saturēt nelielus ramnozes un glikozes daudzumus (kas radušies no cietes un/vai celulozes atliekām) |Molekulmasa | Aptuveni 800000 |EINECS numurs | 232–252–5 |Ārējais izskats | Traganta sveķi ir 0,5-2,5 mm biezi un līdz 3 cm gari saplacināti taisni vai izliekti fragmenti vai spirālēs savīti gabaliņi. Tie ir balti vai dzeltenbalti (daži gabaliņi sarkanīgā nokrāsā). Tiem ir raupja struktūra ar īsām plaisām. Tiem nav aromāta, un šķīdumam ir sāju gļotu garša. Pulverveida tragakants ir balts vai bāli dzeltens vai iesārti brūns (bāli dzeltenbrūns) |Identitātes pierādīšanaA. Šķīdība | 1 g parauga 50 ml ūdens uzbriest, veidojot lāsumainas gļotas; nešķīst etanolā un neuzbriest 60 % (w/v) etanola ūdens šķīdumā |Tīrības kritērijiNegatīvs Karaja sveķu tests | Vāra 1 g parauga ar 20 ml ūdens, līdz veidojas gļotas. Pievieno 5 ml sālsskābes un vāra vēl piecas minūtes. Neparādās paliekoša iesārta vai sarkana krāsa. |Zudumi pēc žāvēšanas | Ne vairāk kā 16 % (105 °C, 5 stundas) |Pelni (kopējie) | Ne vairāk kā 4 % |Skābēs nešķīstoši pelni | Ne vairāk kā 0,5 % |Skābēs nešķīstošas vielas | Ne vairāk kā 2 % |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 20 mg/kg |Salmonella spp. | Nav pieļaujamas 10 g |E.coli | Nav pieļaujamas 5 g |E 414 AKĀCIJAS SVEĶISinonīmi | Gumiarābiks |Definīcija | Akācijas sveķi ir Acacia senegal (L) Willdenowvai citu akācijas sugu (Leguminosae dzimta) stumbru un zaru kaltēts izsvīdums, kas sastāv galvenokārt no lielmolekulāriem polisaharīdiem un to kalcija, magnija un kālija sāļiem, kurus hidrolizējot, iegūst arabinozi, galaktozi, ramnozi un glukuronskābi |Molekulmasa | Aptuveni 350000 |EINECS numurs | 232–519–5 |Ārējais izskats | Akācijas sveķi sastopami kā balti vai dzeltenbalti mainīga lieluma sfēriski pilieni vai stūraini gabaliņi, dažreiz ar tumšāku daļiņu piejaukumu. Var būt arī baltu līdz dzeltenbaltu pārslu, granulu vai pulvera veidā. |Identitātes pierādīšanaA. Šķīdība | 1 g parauga izšķīst 2 ml auksta ūdens, veidojot viegli plūstošu skābu šķīdumu; nešķīst etanolā |Tīrības kritērijiZudumi pēc žāvēšanas | Ne vairāk kā 17 % (105 °C, 5 stundas) graudainam materiālam un ne vairāk kā 10 % (105 °C, 4 stundas) izsmidzinot žāvētam materiālam |Pelni (kopējie) | Ne vairāk kā 4 % |Pelni (skābēs nešķīstoši) | Ne vairāk kā 0,5 % |Skābēs nešķīstošas vielas | Ne vairāk kā 1 % |Ciete vai dekstrīns | Vāra sveķus ūdens šķīdumā 1/50 un atdzesē. Pie 5 ml šķīduma pievieno 1 pilienu joda šķīduma. Neparādās zilgana vai sarkanīga krāsa. |Tanīns | Pie 10 ml sveķu ūdens šķīduma (1/50) pievieno 0,1ml dzelzs trihlorīda šķīduma (9 g FeCl3×6H2O šķīdina ūdenī līdz 100 ml tilpumam). Neparādās melns krāsojums vai melnas nogulsnes |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 20 mg/kg |Hidrolīzes produkti | Nesatur mannozi, ksilozi un galakturonskābi (nosaka hromatogrāfiski) |Salmonella spp. | Nav pieļaujamas 10 g |E.coli | Nav pieļaujamas 5 g |E 415 KSANTĀNA SVEĶIDefinīcija | Ksantāna sveķi ir lielmolekulāri polisaharīdu sveķi, kurus producē Xanthomonas campestris, tīrkultūrā fermentējot ogļhidrātus, un kurus attīra, reģenerējot ar etanolu vai propān-2-olu, izžāvē un samaļ. Tie satur D-glukozi un D-mannozi kā galvenās heksozes grupas, kā arī D-glukuronskābi un pirovīnogskābi, un tos pagatavo nātrija, kālija vai kalcija sāls formā. Sveķu šķīdums ir neitrāls |Molekulmasa | Aptuveni 1000000 |EINECS numurs | 234–394–2 |Pamatviela | No žāvētiem ksantāna sveķiem var iegūt ne mazāk kā 4,2 % un ne vairāk kā 5 % oglekļa dioksīda, kas atbilst ksantāna sveķu saturam no 91 % līdz 108 % |Ārējais izskats | Krēmkrāsas pulveris |Identitātes pierādīšanaA. Šķīdība | Šķīst ūdenī. Nešķīst etanolā |Tīrības kritērijiZudumi pēc žāvēšanas | Ne vairāk kā 15 % (105 °C, 2,5 stundas) |Pelni (kopīgie) | Ne vairāk kā 16 %, noteikti 650 °C temperatūrā pēc žāvēšanas četras stundas 105 °C temperatūrā |Pirovīnogskābe | Ne mazāk kā 1,5 % |Slāpeklis | Ne vairāk kā 1,5 % |Propān-2-ols | Ne vairāk kā 500 mg/kg |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 20 mg/kg |Summāri mikroorganismi | Ne vairāk kā 10000 kolonijas/g |Raugs un pelējums | Ne vairāk kā 300 kolonijas/g |E.coli | Nav pieļaujamas 5 g |Salmonella spp. | Nav pieļaujamas 10 g |Xanthomonas campestris | Nav redzamas šūnas |E 416 KARAJA SVEĶISinonīmi | Katilo, Kadaja, Sterculia sveķi, Sterculia, Karaja, Karaja sveķi, Kullo, Kuterra |Definīcija | Karaja sveķi ir kaltēts izsvīdums no Sterculia urens Roxburgh un citu Sterculia sugu (Sterculiaceae dzimta) vai Cochlospermum gossypium A. P. De Candole vai citu Cochlospermum sugu (Bixaceae dzimta) augu zariem un stumbriem. Tie satur galvenokārt lielmolekulārus acetilētus polisaharīdus, kas hidrolīzē dod galaktozi, ramnozi un galakturonskābi kopā ar nelieliem glukuronskābes daudzumiem |EINECS numurs | 232–539–4 |Ārējais izskats | Karaja sveķi sastopami dažāda lieluma pilienu un tādu neregulāru gabaliņu veidā, kam raksturīga puskristāliska struktūra. Tie ir bāli dzeltenā līdz iesārti brūnā krāsā, caurspīdīgi un raupji. Karaja sveķu pulveris ir no bāli pelēka līdz iesārti brūnam. Sveķiem ir raksturīga etiķskābes smarža |Identitātes pierādīšanaA. Šķīdība | Nešķīst etanolā |B. Uzbriešana etanolā | Karaja sveķi atšķirībā no citiem sveķiem uzbriest 60 % etanolā |Tīrības kritērijiZudumi pēc žāvēšanas | Ne vairāk kā 20 % (105 °C, 5 stundas) |Pelni (kopīgie) | Ne vairāk kā 8 % |Skābē nešķīstoši pelni | Ne vairāk kā 1 % |Skābē nešķīstošas vielas | Ne vairāk kā 3 % |Gaistošas skābes | Ne mazāk kā 10 %, aprēķinātas kā etiķskābe |Ciete | Nav pieļaujama |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 20 mg/kg, aprēķināti kā svins |Salmonella spp. | Nav pieļaujamas 10 g |E.coli | Nav pieļaujamas 5 g |E 417 TARA SVEĶIDefinīcija | Tara sveķi ir samalta Caesalpinia spinosa (Leguminosae dzimta) sēklu endosperma, kas sastāv galvenokārt no lielmolekulāriem polisaharīdiem, ko lielākoties veido galaktomannāni. Pamatsastāvdaļa satur (1-4)-b-D- mannopiranozes un a-D-galaktopiranozes grupu lineāras ķēdes, kas savienotas ar (1-6) saitēm. Mannozes un galaktozes attiecība tara sveķos ir 3:1. (Karoba sēklu sveķos šī attiecība ir 4:1, guāra sveķos-2:1) |EINECS numurs | 254–409–6 |Ārējais izskats | Balts līdz bāli dzeltens pulveris, gandrīz bez smaržas |Identitātes pierādīšanaA. Šķīdība | Šķīst ūdenī. Nešķīst etanolā |B. Gēla veidošana | Parauga ūdens šķīdumam pievienojot nedaudz nātrija borāta, veidojas gēls |Tīrības kritērijiZudumi pēc žāvēšanas | Ne vairāk kā 15 % |Pelni | Ne vairāk kā 1,5 % |Skābē nešķīstošas vielas | Ne vairāk kā 2 % |Olbaltumvielas | Ne vairāk kā 3,5 % (faktors N ′ 5,7) |Ciete | Nav pieļaujama |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 20 mg/kg |E 418 GELANA SVEĶIDefinīcija | Gelana sveķi ir lielmolekulāri polisaharīdu sveķi, kurus producē Pseudomonas elodea, tīrkultūrā fermentējot ogļhidrātus, un attīra, reģenerējot ar propān-2-olu, izžāvē un samaļ. Lielmolekulārais polisaharīds sastāv galvenokārt no tetrasaharīda atkārtotām grupām, kuras savukārt sastāv no vienas ramnozes, vienas glukuronskābes un divām glikozes grupām, un ir aizvietotas ar acil- (gliceril- un acetil) grupām O-glikozidāli saistītu esteru veidā. Glukuronskābe ir neitralizēta kā jauktais kālija, nātrija, kalcija un magnija sāls |EINECS numurs | 275–117–5 |Molekulmasa | Aptuveni 500000 |Pamatviela | No žāvētas vielas var iegūt ne mazāk kā 3,3 % un ne vairāk kā 6,8 % oglekļa dioksīda |Ārējais izskats | Pelēkbalts pulveris |Identitātes pierādīšanaA. Šķīdība | Šķīst ūdenī, veidojot viskozu šķīdumu. Nešķīst etanolā |Tīrības kritērijiZudumi pēc žāvēšanas | Ne vairāk kā 15 % (105 °C, 2,5 stundas) |Slāpeklis | Ne vairāk kā 3 % |Propān-2-ols | Ne vairāk kā 750 mg/kg |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 2 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 20 mg/kg |Summāri mikroorganismi | Ne vairāk kā 10000 kolonijas/g |Raugs un pelējums | Ne vairāk kā 400 kolonijas/g |E.coli | Nav pieļaujamas 5 g |Salmonella spp. | Nav pieļaujamas 10 g |E 422 GLICEROLSSinonīmi | Glicerīns |DefinīcijaĶīmiskais nosaukums | 1,2,3-propāntriols, glicerols, trihidroksipropāns |EINECS numurs | 200–289–5 |Ķīmiskā formula | C3H8O3 |Molekulmasa | 92,10 |Pamatviela | Satur ne mazāk kā 98 % glicerola bezūdens vielā |Ārējais izskats | Dzidrs, bezkrāsains, higroskopisks, sīrupains šķidrums ar saldu garšu un vieglu raksturīgu smaržu, kas nav ne asa, ne nepatīkama |Identitātes pierādīšanaA. Akroleīna veidošanās karsējot | Karsē dažus pilienus parauga mēģenē ar 0,5 g kālija bisulfāta. Izdalās akroleīnam raksturīgie kodīgie tvaiki |B. Īpatnējais svars (25/25 °C) | Ne mazāk kā 1,257 |C. Refrakcijas koeficients [n]D20 | Starp 1,471 un 1,474 |Tīrības kritērijiŪdens | Ne vairāk kā 5 % (K. Fišera metode) |Pelni, sulfātu veidā | Ne vairāk kā 0,01 %, noteikti 800 °C ± 25 °C temperatūrā |Butāntrioli | Ne vairāk kā 0,2 % |Akroleīns, glikoze un amonija savienojumi | Karsē 5 ml glicerīna un 5 ml kālija hidroksīda šķīduma (1/10) maisījumu 60 °C temperatūrā piecas minūtes. Tas nedrīkst nedz kļūt dzeltens, nedz arī izdalīt amonjaka smaku |Taukskābes un esteri | Ne vairāk kā 0,1 %, aprēķināti kā sviestskābe |Hlorēti savienojumi | Ne vairāk kā 30 mg/kg, (kā hlors) |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 2 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 5 mg/kg |E 431 POLIOKSIETILĒNA (40) STEARĀTSSinonīmi | Polioksila (40) stearāts, polioksietilēna (40) monostearāts |Definīcija | Pārtikas stearīnskābes mono- un diesteru maisījums un jaukti polioksietilēna dioli (ar vidējo polimēra garumu apmēram 40 oksietilēna grupas) kopā ar brīvu polispirtu |Pamatviela | Satur ne mazāk kā 97,5 % bezūdens vielā |Ārējais izskats | 25 °C temperatūrā krēmkrāsas pārslas vai vaskveida viela ar vāju smaržu |Identitātes pierādīšanaA. Šķīdība | Šķīst ūdenī, etanolā, metanolā un etilacetātā. Nešķīst minerāleļļā |B. Sastingšanas temperatūra | 39 °C-44 °C |C. Infrasarkanais spektrs | Raksturīgs polioksietilētu polispirtu daļējiem taukskābju esteriem |Tīrības kritērijiŪdens | Ne vairāk kā 3 % (K. Fišera metode) |Skābes skaitlis | Ne vairāk kā 1 |Pārziepošanas skaitlis | Ne mazāk kā 25 un ne vairāk kā 35 |Hidroksilskaitlis | Ne mazāk kā 27 un ne vairāk kā 40 |1,4-Dioksāns | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Brīvs etilēnoksīds | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Etilēnglikoli (mono- un di-) | Ne vairāk kā 0,25 % |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 10 mg/kg |E 432 POLIOKSIETILĒNA SORBITĀNA MONOLAURĀTS (POLISORBĀTS 20)Sinonīmi | Polisorbāts 20, Polioksietilēna (20) sorbitāna monolaurāts |Definīcija | Sorbīta un tā mono- un dianhidrīdu daļēju esteru maisījums ar pārtikas laurīnskābi, kas kondensēts ar aptuveni 20 moliem etilēnoksīda uz molu sorbīta vai tā anhidrīda |Pamatviela | Satur ne mazāk kā 70 % oksietilēngrupu, kas atbilst ne mazāk kā 97,3 % polioksietilēna (20) sorbitāna monolaurāta, aprēķināta bezūdens vielai |Ārējais izskats | 25 °C temperatūrā citrondzeltens līdz dzintarkrāsas eļļains šķidrums ar vāju raksturīgu smaržu |Identitātes pierādīšanaA. Šķīdība | Šķīst ūdenī, etanolā, metanolā, etilacetātā un dioksānā. Nešķīst minerāleļļā un petrolēterī |B. Infrasarkanais spektrs | Raksturīgs polioksietilētu polispirtu daļējiem taukskābju esteriem |Tīrības kritērijiŪdens | Ne vairāk kā 3 % (K. Fišera metode) |Skābes skaitlis | Ne vairāk kā 2 |Pārziepošanas skaitlis | Ne mazāk kā 40 un ne vairāk kā 50 |Hidroksilskaitlis | Ne mazāk kā 96 un ne vairāk kā 108 |1,4-Dioksāns | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Brīvs etilēnoksīds | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Etilēnglikoli (mono- un di-) | Ne vairāk kā 0,25 % |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 10 mg/kg |E 433 POLIOKSIETILĒNA SORBITĀNA MONOOLEĀTS (POLISORBĀTS 80)Sinonīmi | Polisorbāts 80, polioksietilēna (20) sorbitāna monooleāts |Definīcija | Sorbīta un tā mono- un dianhidrīdu daļēju esteru maisījums ar pārtikas oleīnskābi, kas kondensēts ar aptuveni 20 moliem etilēnoksīda uz molu sorbīta vai tā anhidrīda |Pamatviela | Satur ne mazāk kā 65 % oksietilēngrupu, kas atbilst ne mazāk kā 96,5 % polioksietilēna (20) sorbitāna monooleāta, aprēķināta bezūdens vielai |Ārējais izskats | 25 °C temperatūrā citrondzeltens līdz dzintarkrāsas eļļains šķidrums ar vāju raksturīgu smaržu |Identitātes pierādīšanaA. Šķīdība | Šķīst ūdenī, etanolā, metanolā, etilacetātā un toluolā. Nešķīst minerāleļļā un petrolēterī |B. Infrasarkanais spektrs | Raksturīgs polioksietilētu polispirtu daļējiem taukskābju esteriem |Tīrības kritērijiŪdens | Ne vairāk kā 3 % (K. Fišera metode) |Skābes skaitlis | Ne vairāk kā 2 |Pārziepošanas skaitlis | Ne mazāk kā 45 un ne vairāk kā 55 |Hidroksilskaitlis | Ne mazāk kā 65 un ne vairāk kā 80 |1,4-Dioksāns | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Brīvs etilēnoksīds | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Etilēnglikoli (mono- un di-) | Ne vairāk kā 0,25 % |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 10 mg/kg |E 434 POLIOKSIETILĒNA SORBITĀNA MONOPALMITĀTS (POLISORBĀTS 40)Sinonīmi | Polisorbāts 40, Polioksietilēna (20) sorbitāna monopalmitāts |Definīcija | Sorbīta un tā mono- un dianhidrīdu daļēju esteru maisījums ar pārtikas palmitīnskābi, kas kondensēts ar aptuveni 20 moliem etilēnoksīda uz molu sorbīta vai tā anhidrīdiem |Pamatviela | Satur ne mazāk kā 66 % oksietilēngrupu, kas atbilst ne mazāk kā 97 % polioksietilēna (20) sorbitāna monopalmitāta, aprēķināta bezūdens vielai |Ārējais izskats | 25 °C temperatūrā citrondzeltens līdz oranžs eļļains šķidrums vai gēls ar vāju raksturīgu smaržu |Identitātes pierādīšanaA. Šķīdība | Šķīst ūdenī, etanolā, metanolā, etilacetātā un acetonā. Nešķīst minerāleļļā |B. Infrasarkanais spektrs | Raksturīgs polioksietilētu polispirtu daļējiem taukskābju esteriem |Tīrības kritērijiŪdens | Ne vairāk kā 3 % (K. Fišera metode) |Skābes skaitlis | Ne vairāk kā 2 |Pārziepošanas skaitlis | Ne mazāk kā 41 un ne vairāk kā 52 |Hidroksilskaitlis | Ne mazāk kā 90 un ne vairāk kā 107 |1,4-Dioksāns | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Brīvs etilēnoksīds | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Etilēnglikoli (mono- un di-) | Ne vairāk kā 0,25 % |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 10 mg/kg |E 435 POLIOKSIETILĒNA SORBITĀNA MONOSTEARĀTS (POLISORBĀTS 60)Sinonīmi | Polisorbāts 60, Polioksietilēna (20) sorbitāna monostearāts |Definīcija | Sorbīta un tā mono- un dianhidrīdu daļēju esteru maisījums ar pārtikas stearīnskābi, kas kondensēts ar aptuveni 20 moliem etilēnoksīda uz molu sorbīta vai tā anhidrīda |Pamatviela | Satur ne mazāk kā 65 % oksietilēngrupu, kas atbilst ne mazāk kā 97 % polioksietilēna (20) sorbitāna monostearāta, aprēķināta bezūdens vielai |Ārējais izskats | 25 °C temperatūrā citrondzeltens līdz oranžs eļļains šķidrums vai gēls, ar vāju raksturīgu smaržu |Identitātes pierādīšanaA. Šķīdība | Šķīst ūdenī, etilacetātā un toluolā. Nešķīst minerāleļļā un augu eļļās |B. Infrasarkanais spektrs | Raksturīgs polioksietilētu polispirtu daļējiem taukskābju esteriem |Tīrības kritērijiŪdens | Ne vairāk kā 3 % (K. Fišera metode) |Skābes skaitlis | Ne vairāk kā 2 |Pārziepošanas skaitlis | Ne mazāk kā 45 un ne vairāk kā 55 |Hidroksilskaitlis | Ne mazāk kā 81 un ne vairāk kā 96 |1,4-Dioksāns | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Brīvs etilēnoksīds | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Etilēnglikoli (mono- un di-) | Ne vairāk kā 0,25 % |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 10 mg/kg |E 436 POLIOKSIETILĒNA SORBITĀNA TRISTEARĀTS (POLISORBĀTS 65)Sinonīmi | Polisorbāts 65, Polioksietilēna (20) sorbitāna tristearāts |Definīcija | Sorbīta un tā mono- un dianhidrīdu daļēju esteru maisījums ar pārtikas stearīnskābi, kas kondensēts ar aptuveni 20 moliem etilēnoksīda uz molu sorbīta vai tā anhidrīda |Pamatviela | Satur ne mazāk kā 46 % oksietilēngrupu, kas atbilst ne mazāk kā 96 % polioksietilēna (20) sorbitāna tristearāta, aprēķināta bezūdens vielai |Ārējais izskats | 25 °C temperatūrā dzeltenbrūna vaskveida viela ar vāju raksturīgu smaržu |Identitātes pierādīšanaA. Šķīdība | Disperģējams ūdenī. Šķīst minerāleļļā, augu eļļās, petrolēterī, acetonā, dietilēterī, dioksānā, etanolā un metanolā |B. Infrasarkanais spektrs | Raksturīgs polioksietilētu polispirtu daļējiem taukskābju esteriem |C. Sastingšanas temperatūra | 29 °C-33 °C |Tīrības kritērijiŪdens | Ne vairāk kā 3 % (K. Fišera metode) |Skābes skaitlis | Ne vairāk kā 2 |Pārziepošanas skaitlis | Ne mazāk kā 88 un ne vairāk kā 98 |Hidroksilskaitlis | Ne mazāk kā 40 un ne vairāk kā 60 |1,4-Dioksāns | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Brīvs etilēnoksīds | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Etilēnglikoli (mono- un di-) | Ne vairāk kā 0,25 % |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 10 mg/kg |E 440(i) PEKTĪNSDefinīcija | Pektīns sastāv galvenokārt no daļēji metilesterificētas poligalakturonskābes un tās nātrija, kālija, kalcija un amonija sāļiem. To iegūst, ekstrahējot ar ūdeni pārtikas augus, parasti citrusaugļus vai ābolus. Izgulsnēšanai var izmantot tikai metanolu, etanolu un propān-2-olu |EINECS numurs | 232–553–0 |Pamatviela | Satur ne mazāk kā 65 % galakturonskābes bezpelnu un bezūdens vielā pēc mazgāšanas ar skābi un etanolu |Ārējais izskats | Balts, dzeltenīgs, gaiši pelēcīgs vai gaiši brūngans pulveris |Identitātes pierādīšanaA. Šķīdība | Šķīst ūdenī, veidojot koloidālu opalescējošu šķīdumu. Nešķīst etanolā |Tīrības kritērijiZudumi pēc žāvēšanas | Ne vairāk kā 12 % (105 °C, 2 stundas) |Skābēs nešķīstoši pelni | Ne vairāk kā 1 % (nešķīst aptuveni 3N sālsskābē) |Sēra dioksīds | Ne vairāk kā 50 mg/kg, aprēķināts bezūdens vielai |Slāpeklis | Ne vairāk kā 1,0 % pēc vielas mazgāšanas ar skābi un etanolu |Metanols, etanols un propān-2-ols | Ne vairāk kā 1 %, atsevišķi vai kopā, aprēķināts bezūdens vielai |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 20 mg/kg |E 440 (ii) AMIDĒTS PEKTĪNSDefinīcija | Amidēts pektīns sastāv galvenokārt no daļēji metilesterificētas un amidētas poligalakturonskābes un tās nātrija, kālija, kalcija un amonija sāļiem. To iegūst, ekstrahējot ar ūdeni pārtikas augus, parasti citrusaugļus vai ābolus, un apstrādājot ar amonjaku sārmainā vidē. Izgulsnēšanai var izmantot tikai metanolu, etanolu un propān-2-olu |Pamatviela | Satur ne mazāk kā 65 % galakturonskābes bezpelnu un bezūdens vielā pēc mazgāšanas ar skābi un etanolu |Ārējais izskats | Balts, dzeltenīgs, gaiši pelēcīgs vai gaiši brūngans pulveris |Identitātes pierādīšanaA. Šķīdība | Šķīst ūdenī, veidojot koloidālu, opalescējošu šķīdumu. Nešķīst etanolā |Tīrības kritērijiZudumi pēc žāvēšanas | Ne vairāk kā 12 % (105 °C, 2 stundas) |Skābēs nešķīstoši pelni | Ne vairāk kā 1 % (nešķīst aptuveni 3N sālsskābē) |Amidēšanas pakāpe | Ne vairāk kā 25 % no pektīna karboksilgrupu skaita |Sēra dioksīds | Ne vairāk kā 50 mg/kg bezūdens vielā |Slāpeklis | Ne vairāk kā 2,5 % pēc vielas mazgāšanas ar skābi un etanolu |Metanols, etanols un propān-2-ols | Ne vairāk kā 1 %, atsevišķi vai kopā, aprēķināti vielai, kas nesatur gaistošas vielas |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 20 mg/kg |E 442 AMONIJA FOSFATĪDISinonīmi | Fosfatīdskābes amonija sāļi, fosforilētu glicerīdu amonija sāļu maisījums |Definīcija | Fosfatīdskābju amonija sāļu maisījums, kuru iegūst no pārtikas taukiem un eļļas (parasti daļēji atūdeņojot rapšu eļļu). Viena, divas vai trīs glicerīdgrupas var būt saistītas ar fosforu. Bez tam divi fosforesteri var būt savienoti kā fosfatidilfosfatīdi |Pamatviela | Ne mazāk kā 3 % un ne vairāk kā 3,4 % fosfora (pēc svara) un ne mazāk kā 1,2 % un ne vairāk kā 1,5 % amonija (aprēķināts kā slāpeklis) |Ārējais izskats | Eļļaina, pusšķidra viela |Identitātes pierādīšanaA. Šķīdība | Šķīst taukos. Nešķīst ūdenī. Daļēji šķīst etanolā un acetonā |B. Pozitīvi taukskābju, fosfāta un glicerīna testi | | |Tīrības kritērijiPetrolēterī nešķīstošas vielas | Ne vairāk kā 2,5 % |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 10 mg/kg |E 444 SAHAROZES ACETĀTA IZOBUTIRĀTSSinonīmi | SAIB |Definīcija | Saharozes acetāta izobutirāts ir produktu maisījums, kas rodas pārtikas saharozes esterifikācijas reakcijā ar etiķskābes anhidrīdu un izosviestskābes anhidrīdu, ja reakcijas maisījumu pārdestilē. Produktu maisījums satur visas iespējamās esteru kombinācijas, un acetātu molārā attiecība pret izobutirātiem ir aptuveni 2:6 |EINECS numurs | 204–771–6 |Ķīmiskais nosaukums | Saharozes diacetāta heksaizobutirāts |Ķīmiskā formula | C40H62O19 |Molekulmasa | Aptuveni 832-856 (C40H62O19 : 846,9) |Pamatviela | Ne mazāk kā 98,8 % un ne vairāk kā 101,9 % C40H62O19 |Ārējais izskats | Bāls salmu krāsas šķidrums, dzidrs un bez nogulsnēm, ar vāju smaržu |Identitātes pierādīšanaA. Šķīdība | Nešķīst ūdenī. Šķīst lielākajā daļā organisko šķīdinātāju |B. Refrakcijas koeficients | n40D= 1,4492 - 1,4504 |C. Īpatnējais svars | d25D: 1,141- 1,151 |Tīrības kritērijiTriacetīns | Ne vairāk kā 0,1 % |Skābes skaitlis | Ne vairāk kā 0,2 |Pārziepošanas skaitlis | Ne mazāk kā 524 un ne vairāk kā 540 |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 5 mg/kg |E 445 KOLOFONIJA GLICERĪNA ESTERISinonīmi | Estera sveķi |Definīcija un iegūšanas apraksts | Koksnes kolofonija kolofonijskābju tri- un diglicerīnesteru maisījums. Kolofoniju iegūst no veciem priežu celmiem, ekstrahējot ar šķīdinātāju un attīrot produktu. Šis nosaukums neattiecas uz vielām, kuras iegūst no augošu priežu izsvīdumsveķiem, un uz vielām, kuras iegūst no taleļļas sveķiem, kas ir sulfātcelulozes ražošanas blakusprodukts. Kolofonija glicerīna esteris sastāv no aptuveni 90 % sveķskābju un 10 % neitrālu vielu (kas nav skābes). Sveķu skābā frakcija ir izomēro diterpenoīdu monokarbonskābju maisījums ar empīrisko formulu C20H30O2, no kurām galvenā ir abietīnskābe. Vielu attīra, destilējot ar ūdens tvaiku |Ārējais izskats | Cieta viela dzeltenā līdz gaišā dzintarkrāsā |Identitātes pierādīšanaA. Šķīdība | Nešķīst ūdenī, šķīst acetonā |B. Infrasarkanais spektrs | Raksturīgs šai vielai |Tīrības kritērijiŠķīduma īpatnējais svars | d2025 ne mazāks kā 0,935, noteikts 50 % d-limonena (97 %, v.t. 175,5 °C - 176,0 °C, d204 = 0,84) šķīdumā |Mīksttapšanas temperatūra | Starp 82 °C un 90 °C |Skābes skaitlis | Ne mazāk kā 3 un ne vairāk kā 9 |Hidroksilskaitlis | Ne mazāk kā 15 un ne vairāk kā 45 |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 2 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 10 mg/kg |Taleļļas sveķu iztrūkuma tests (sēra tests) | Ja sēru saturošus organiskus savienojumus karsē nātrija formiāta klātbūtnē, sērs pārvēršas par hidrogensulfīdu, kuru viegli var konstatēt ar svina acetāta papīru. Pozitīvs tests norāda, ka produkts ir taleļļas sveķi, nevis kolofonija sveķi |E 450 (i) DINĀTRIJA DIFOSFĀTSSinonīmi | Dinātrija dihidrogendifosfāts, dinātrija dihidrogenpirofosfāts, skābais nātrija pirofosfāts |DefinīcijaĶīmiskais nosaukums | Dinātrija dihidrogendifosfāts |EINECS numurs | | |231–835–0 | | |Ķīmiskā formula | Na2H2P2O7 |Molekulmasa | 221,94 |Pamatviela | Satur ne mazāk kā 95 % dinātrija difosfāta un ne mazāk kā 63 % un ne vairāk kā 64,5 %, aprēķināta kā P2O5 |Ārējais izskats | Balts pulveris vai granulas |Identitātes pierādīšanaA. Pozitīvi nātrija jonu un fosfāta testi | | |B. Šķīdība | Šķīst ūdenī |Tīrības kritērijipH (1 % šķīdumā) | Starp 3,7 un 5,0 |Zudumi pēc žāvēšanas | Ne vairāk kā 0,5 % (105 °C, 4 stundas) |Ūdenī nešķīstošas vielas | Ne vairāk kā 1 % |Fluorīdi | Ne vairāk kā 10 mg/kg, aprēķināti kā fluors |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 20 mg/kg |E 450 (ii) TRINĀTRIJA DIFOSFĀTSSinonīmi | Skābais trinātrija pirofosfāts, trinātrija monohidrogendifosfāts |Definīcija | | |EINECS numurs | 238–735–6 | |Ķīmiskā formula | Na3HP2O7×H2 O; (monohidrāts) | |Na3HP2O7 (bezūdens viela) | |Molekulmasa | 261,95 (monohidrāts); | |243,93 (bezūdens viela) | |Pamatviela | Ne mazāk kā 95 % bezūdens vielā un ne mazāk kā 57 % un ne vairāk kā 59 %, aprēķināta kā P2O5 |Ārējais izskats | Balts pulveris vai granulas, sastopams kā bezūdens viela vai kā monohidrāts |Identitātes pierādīšanaA. Pozitīvi nātrija jonu un fosfāta testi | | |B. Šķīst ūdenī | | |Tīrības kritērijipH (1 % šķīdumā) | Starp 6,7 un 7,3 |Zudumi pēc izkarsēšanas | 4,5 % bezūdens vielai; 11,5 % monohidrātam |Zudumi pēc žāvēšanas | Ne vairāk kā 0,5 % (105 °C, 4 stundas) |Ūdenī nešķīstošas vielas | Ne vairāk kā 0,2 % |Fluorīdi | Ne vairāk kā 10 mg/kg, aprēķināti kā fluors |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 20 mg/kg |E 450 (iii) TETRANĀTRIJA DIFOSFĀTSSinonīmi | Tetranātrija pirofosfāts, nātrija pirofosfāts |DefinīcijaĶīmiskais nosaukums | Tetranātrija difosfāts |EINECS numurs | | |231–767–1 | | |Ķīmiskā formula | Na4P2O7 (bezūdens viela); | |Na4P2O7·10H2O (dekahidrāts) | |Molekulmasa | 265,94 (bezūdens); | |446,09 (dekahidrāts) | |Pamatviela | Satur ne mazāk kā 95 % Na4P2O7 izkarsētā vielā, un ne mazāk kā 52,5 % un ne vairāk kā 54 %, aprēķināta kā P2O5 |Ārējais izskats | Bezkrāsas vai balti kristāli, balts kristālisks vai graudains pulveris. Dekahidrāts sausā gaisā zaudē kristalizācijas ūdeni |Identitātes pierādīšanaA. Pozitīvi nātrija jonu un fosfāta testi | | |B. Šķīdība | Šķīst ūdenī. Nešķīst etanolā |Tīrības kritērijipH (1 % šķīdumā) | Starp 9,8 un 10,8 |Zudumi pēc izkarsēšanas | Ne vairāk kā 0,5 % bezūdens vielai, ne mazāk kā 38 % un ne vairāk kā 42 % dekahidrātam, abos gadījumos noteikti pēc žāvēšanas četras stundas 105 °C temperatūrā un izkarsēšanas 30 minūtes 550 °C temperatūrā |Ūdenī nešķīstošas vielas | Ne vairāk kā 0,2 % |Fluorīdi | Ne vairāk kā 10 mg/kg, izteikti kā fluors |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 20 mg/kg |E 450 (v) TETRAKĀLIJA DIFOSFĀTSSinonīmi | Tetrakālija pirofosfāts, kālija pirofosfāts |DefinīcijaĶīmiskais nosaukums | Tetrakālija difosfāts |EINECS numurs | 230–785–7 |Ķīmiskā formula | K4P2O7 |Molekulmasa | 330,34 (bezūdens viela) |Pamatviela | Satur ne mazāk kā 95 % izkarsētā vielā un ne mazāk kā 42 % un ne vairāk kā 43,7 %, aprēķināta kā P2O5 |Ārējais izskats | Bezkrāsas kristāli vai balts, ļoti higroskopisks pulveris |Identitātes pierādīšanaA. Pozitīvi fosfāta un kālija jonu testi | | |B. Šķīdība | Šķīst ūdenī, nešķīst etanolā |Tīrības kritērijipH (1 % ūdens šķīdumā) | Starp 10,0 un 10,8 |Zudumi pēc izkarsēšanas | Ne vairāk kā 2 % pēc žāvēšanas četras stundas 105 °C temperatūrā un izkarsēšanas 30 minūtes 550 °C temperatūrā |Ūdenī nešķīstošas vielas | Ne vairāk kā 0,2 % |Fluorīdi | Ne vairāk kā 10 mg/kg, aprēķināti kā fluors |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 20 mg/kg |E 450 (vi) DIKALCIJA DIFOSFĀTSSinonīmi | Kalcija pirofosfāts |DefinīcijaĶīmiskais nosaukums | Dikalcija difosfāts, Dikalcija pirofosfāts |EINECS numurs | 232–221–5 |Ķīmiskā formula | Ca2P2O7 |Molekulmasa | 254,12 |Pamatviela | Satur ne mazāk kā 96 % un ne mazāk kā 55 % un ne vairāk kā 56 %, aprēķināta kā P2O5 |Ārējais izskats | Smalks balts pulveris, bez smaržas |Identitātes pierādīšanaA. Pozitīvi fosfāta un kalcija jonu testi | | |B. Šķīdība | Nešķīst ūdenī. Šķīst atšķaidītā sālsskābē un slāpekļskābē |Tīrības kritērijipH (10 % ūdens suspensijā) | Starp 5,5 un 7,0 |Zudumi pēc izkarsēšanas | Ne vairāk kā 1,5 %, 800 °C ± 25 °C temperatūrā 30 minūtes |Fluorīdi | Ne vairāk kā 50 mg/kg, aprēķināti kā fluors |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 20 mg/kg |E 450 (vii) KALCIJA DIHIDROGENDIFOSFĀTSSinonīmi | Skābais kalcija pirofosfāts, Monokalcija dihidrogenpirofosfāts |DefinīcijaĶīmiskais nosaukums | Kalcija dihidrogendifosfāts |EINECS numurs | 238–933–2 |Ķīmiskā formula | CaH2P2O7 |Molekulmasa | 215,97 |Pamatviela | Satur ne mazāk kā 90 % bezūdens vielā un ne mazāk kā 61 % un ne vairāk kā 64 %, aprēķināti kā P2O5 |Ārējais izskats | Balti kristāli vai pulveris |Identitātes pierādīšanaA. Pozitīvi kalcija jonu un fosfāta testi | | |Tīrības kritērijiSkābēs nešķīstošas vielas | Ne vairāk kā 0,4 % |Fluorīdi | Ne vairāk kā 30 mg/kg, aprēķināti kā fluors |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 20 mg/kg |E 451 (i) PENTANĀTRIJA TRIFOSFĀTSSinonīmi | Pentanātrija tripolifosfāts, nātrija tripolifosfāts |DefinīcijaĶīmiskais nosaukums | Pentanātrija trifosfāts |EINECS numurs | 231–838–7 |Ķīmiskā formula | Na5O10 P3·xH2O (x = 0 vai 6) |Molekulmasa | 367,86 |Pamatviela | Satur ne mazāk kā 85 % un ne mazāk kā 56 % un ne vairāk kā 58 % (bezūdens viela) vai ne mazāk kā 43 % un ne vairāk kā 45 % (heksahidrāts), aprēķināta kā P2O5 |Ārējais izskats | Baltas, nedaudz higroskopiskas granulas vai pulveris |Identitātes pierādīšanaA. Šķīdība | Labi šķīst ūdenī. Nešķīst etanolā |B. Pozitīvi fosfāta un nātrija jonu testi | | |C. pH (1 % šķīdumā) | Starp 9,1 un 10,2 |Tīrības kritērijiZudumi pēc žāvēšanas | Ne vairāk kā 0,7 % (105 °C, 1 stunda, bezūdens viela), ne vairāk kā 23,5 % (60 °C, 1 stunda un 105 °C, 4 stundas, heksahidrāts) |Ūdenī nešķīstošas vielas | Ne vairāk kā 0,1 % |Augstākie polifosfāti | Ne vairāk kā 1 % |Fluorīdi | Ne vairāk kā 10 mg/kg |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 20 mg/kg |E 451 (ii) PENTAKĀLIJA TRIFOSFĀTSSinonīmi | Pentakālija tripolifosfāts, Kālija trifosfāts, Kālija tripolifosfāts |DefinīcijaĶīmiskais nosaukums | Pentakālija trifosfāts, Pentakālija tripolifosfāts |EINECS numurs | 237–574–9 |Ķīmiskā formula | K5O10P3 |Molekulmasa | 448,42 |Pamatviela | Satur ne mazāk kā 85 % žāvētā vielā. Satur ne mazāk kā 46,5 % un ne vairāk kā 48 %, aprēķināta kā P2O5 |Ārējais izskats | Balts, higroskopisks pulveris vai granulas |Identitātes pierādīšanaA. Šķīdība | Ļoti labi šķīst ūdenī |B. Pozitīvi fosfāta un kālija jonu testi | | |C. pH (1 % šķīdumā) | Starp 9,2 un 10,5 |Tīrības kritērijiZudumi pēc izkarsēšanas | Ne vairāk kā 0,4 % (105 °C, 4 stundas un izkarsēšanas 550 °C, 30 minūtes) |Ūdenī nešķīstošas vielas | Ne vairāk kā 2 % |Fluorīds | Ne vairāk kā 10 mg/kg |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 20 mg/kg |E 452 (i) NĀTRIJA POLIFOSFĀTS1.ŠĶĪSTOŠAIS POLIFOSFĀTSSinonīmi | Nātrija heksametafosfāts, Nātrija tetrapolifosfāts, Grehema sāls, Stiklainais nātrija polifosfāts, Nātrija polimetafosfāts, Nātrija metafosfāts |Definīcija | Šķīstošos nātrija polifosfātus iegūst, izkausējot un pēc tam atdzesējot nātrija ortofosfātus. Tā ir savienojumu klase, kas sastāv no dažādiem amorfiem, ūdenī šķīstošiem polifosfātiem, kas veidoti no metafosfāta grupu lineārām ķēdēm (NaPO3)x, kur x ≥ 2, un ķēžu galos ir Na2PO4 grupas. Šīs vielas parasti identificē pēc attiecības Na2O/P2O5 vai pēc P2O5 satura. Attiecība Na2O/P2O5 mainās no aptuveni 1,3 (nātrija tetrapolifosfātā), kur x ir aptuveni 4, līdz 1,1 Grehema sālim, kā parasti sauc nātrija heksametafosfātu, kur x = 13 līdz 18, un līdz aptuveni 1,0 (lielmolekulāros nātrija polifosfātos), kur x = 20 līdz 100 vai vairāk. Šo savienojumu šķīdumu pH mainās no 3,0 līdz 9,0 |Ķīmiskais nosaukums | Nātrija polifosfāts |EINECS numurs | 272–808–3 |Ķīmiskā formula | Lineāri kondensētu polifosforskābju ar vispārīgo formulu H(n+ 2)PnO(3n+ 1), kur "n" nav mazāks par 2, nātrija sāļu heterogēns maisījums |Molekulmasa | (102)n |Pamatviela | Satur ne mazāk kā 60 % un ne vairāk kā 71 %, aprēķināta kā P2O5, izkarsētā vielā |Ārējais izskats | Bezkrāsas vai balti, caurspīdīgi stiklveida gabaliņi, granulas vai pulveris |Identitātes pierādīšanaA. Šķīdība | Ļoti labi šķīst ūdenī |B. Pozitīvi fosfāta un nātrija jonu testi | | |C. pH (1 % ūdens šķīdumā) | Starp 3,0 un 9,0 |Tīrības kritērijiZudumi pēc izkarsēšanas | Ne vairāk kā 1 % |Ūdenī nešķīstošas vielas | Ne vairāk kā 0,1 % |Fluorīdi | Ne vairāk kā 10 mg/kg |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 10 mg/kg |2.NEŠĶĪSTOŠAIS POLIFOSFĀTSSinonīmi | Nešķīstošais nātrija metafosfāts, Madrela sāls, Nešķīstošais nātrija polifosfāts, IMP |Definīcija | Nešķīstošais nātrija metafosfāts ir lielmolekulārs nātrija polifosfāts, kas veidots no divām garām metafosfāta ķēdēm (NaPO3)x, kas savītas spirālē ap kopīgo asi pretējā virzienā. Na2O/P2O5 attiecība ir aptuveni 1,0. Vielas suspensijas ūdenī (1/3) pH ir aptuveni 6,5 |Ķīmiskais nosaukums | Nātrija polifosfāts |EINECS numurs | 272–808–3 |Ķīmiskā formula | Lineāri kondensētu polifosforskābju ar vispārīgo formulu H(n+ 2)PnO(3n+ 1), kur "n" nav mazāks par 2, nātrija sāļu heterogēns maisījums |Molekulmasa | (102)n |Pamatviela | Ne mazāk kā 68,7 % un ne vairāk kā 70 %, aprēķināta kā P2O5 |Ārējais izskats | Balts kristālisks pulveris |Identitātes pierādīšanaA. Šķīdība | Nešķīst ūdenī, šķīst minerālskābēs un kālija un amonija (bet ne nātrija) hlorīdu šķīdumos |B. Pozitīvi fosfāta un nātrija jonu testi | | |C. pH (ūdens suspensijā 1/3) | Aptuveni 6,5 |Tīrības kritērijiFluorīdi | Ne vairāk kā 10 mg/kg |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 10 mg/kg |E 452 (ii) KĀLIJ POLIFOSFĀTSSinonīmi | Kālija metafosfāts, Kālija polimetafosfāts, Kurola sāls |DefinīcijaĶīmiskais nosaukums | Kālija polifosfāts |EINECS numurs | 232–212–6 |Ķīmiskā formula | (KPO3)n Lineāri kondensētu polifosforskābju ar vispārīgo formulu H(n+ 2)PnO(3n+ 1), kur "n" nav mazāks par 2, kālija sāļu heterogēns maisījums |Molekulmasa | (134)n |Pamatviela | Satur ne mazāk kā 53,5 % un ne vairāk kā 61,5 % izkarsētā vielā, aprēķināta kā P2O5 |Ārējais izskats | Smalks balts pulveris vai kristāli, vai bezkrāsas stiklainas plāksnītes |Identitātes pierādīšanaA. Šķīdība | 1 g parauga izšķīst 100 ml 4 % nātrija acetāta |B. Pozitīvi fosfāta un kālija jonu testi | | |C. pH (1 % šķīdumā) | Ne vairāk kā 7,8 |Tīrības kritērijiZudumi pēc izkarsēšanas | Ne vairāk kā 2 % (105 °C, 4 stundas, karsējot 550 °C, 30 minūtes) |Ūdenī nešķīstošas vielas | Ne vairāk kā 0,2 % |Cikliskie fosfāti | Ne vairāk kā 8 % no P2O5 satura |Fluorīdi | Ne vairāk kā 10 mg/kg |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 20 mg/kg |E 452 (iv) KALCIJA POLIFOSFĀTISinonīmi | Kalcija metafosfāts, Kalcija polimetafosfāts |DefinīcijaĶīmiskais nosaukums | Kalcija polifosfāts |EINECS numurs | 236–769–6 |Ķīmiskā formula | (CaP2O6)n Kondensētas polifosforskābes ar vispārīgo formulu H(n+ 2)PnO(n+ 1), kur "n" nav mazāks par 2, kalcija sāļu heterogēns maisījums |Molekulmasa | (198)n |Pamatviela | Ne mazāk kā 50 % un ne vairāk kā 71 % P2O5, aprēķināta izkarsētai vielai |Ārējais izskats | Bezkrāsaini kristāli vai balts pulveris, bez smaržas |Identitātes pierādīšanaA. Šķīdība | Parasti nepilnīgi šķīst ūdenī. Šķīst skābā vidē |B. Pozitīvi fosfāta un kalcija jonu testi | | |C. CaO saturs | 27 %-29,5 % |Tīrības kritērijiZudumi pēc izkarsēšanas | Ne vairāk kā 2 % (105 °C, 4 stundas, karsējot 550 °C, 30 minūtes) |Cikliskie fosfāti | Ne vairāk kā 8 % no P2O5 satura |Fluorīdi | Ne vairāk kā 30 mg/kg |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 20 mg/kg |E 460 (i) MIKROKRISTĀLISKĀ CELULOZESinonīmi | Celulozes gēls |Definīcija | Mikrokristāliskā celuloze ir attīrīta, daļēji depolimerizēta celuloze, kas iegūta, apstrādājot ar minerālskābēm alfa-celulozi, iegūtu kā mīkstu masu (pulpu) no dabiska šķiedrveida augu izejmateriāla. Polimerizācijas pakāpe parasti mazāka par 400 |Ķīmiskais nosaukums | Celuloze |EINECS numurs | 232–674–9 |Ķīmiskā formula | (C6H10O5)n |Molekulmasa | Aptuveni 36000 |Pamatviela | Ne mazāk kā 97 %, aprēķināta kā bezūdens celuloze |Ārējais izskats | Smalks balts vai pelēkbalts pulveris, bez smaržas |Identitātes pierādīšanaA. Šķīdība | Neķīst ūdenī, etanolā, dietilēterī un atšķaidītās minerālskābēs. Nedaudz šķīst nātrija hidroksīda šķīdumā |B. Krāsu reakcija | Pie 1 mg parauga pievieno 1 ml fosforskābes un karsē ūdens vannā 30 minūtes. Pievieno 4 ml pirokatehīna šķīduma fosforskābē (1/4) un karsē 30 minūtes. Parādās sarkans krāsojums |C. Identificēšana ar infrasarkanās spektroskopijas metodi | | |D. Suspensijas tests | 30 g parauga sajauc ar 270 ml ūdens, maisa mehāniskajā maisītājā (12000 apgr./min) 5 minūtes. Iegūtais maisījums ir brīvi tekoša suspensija vai smaga, kunkuļaina, grūti tekoša suspensija, kas grūti noslāņojas un satur daudz ieslēgtu gaisa burbuļu. Ja ir iegūta brīvi tekoša suspensija, 100 ml no tās pārnes 100 ml mērcilindrā un vienu stundu ļauj nostāties. Nosēžas nogulsnes, un atdalās virsnogulšņu šķidrums. |Tīrības kritērijiZudumi pēc žāvēšanas | Ne vairāk kā 7 % (105 °C, 3 stundas) |Ūdenī šķīstošas vielas | Ne vairāk kā 0,24 % |Pelni, sulfātu veidā | Ne vairāk kā 0,5 %, noteikti 800 ± 25 °C temperatūrā |pH (10 % suspensijas ūdenī) | Starp 5,0 un 7,5 (virsnogulšņu šķīdumā) |Ciete | Nav pieļaujama Pie 20 ml dispersijas, kas iegūta, veicot suspensijas testu D, pievieno dažus pilienus joda šķīduma un samaisa. Nedrīkst parādīties violeti zils vai zils krāsojums |Daļiņu izmēri | Ne mazāk kā 5 mm (ne vairāk kā 10 % daļiņu mazākas par 5 mm) |Karboksilgrupas | Ne vairāk kā 1 % |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 10 mg/kg |E 460 (ii) CELULOZES PULVERISDefinīcija | Celulozes pulveris ir attīrīta, mehāniski sasmalcināta celuloze, kas pagatavota, apstrādājot alfa-celulozi, ko iegūst kā mīkstu masu (pulpa) no dabiska šķiedrveida augu izejmateriāla |Ķīmiskais nosaukums | Celuloze; lineārs polimērs no 1:4 saistītām glikozes grupām |EINECS numurs | 232–674–9 |Ķīmiskā formula | (C6H10O5)n |Molekulmasa | (162)n (n ir 1000 un lielāks) |Pamatviela | Ne mazāk kā 92 % |Ārējais izskats | Balts pulveris, bez smaržas |Identitātes pierādīšanaA. Šķīdība | Neķīst ūdenī, etanolā, dietilēterī un atšķaidītās minerālskābēs. Nedaudz šķīst nātrija hidroksīda šķīdumā |B. Suspensijas tests | 30 g parauga sajauc ar 270 ml ūdens, maisa mehāniskajā maisītājā (12000 apgr./min) 5 minūtes. Iegūtais maisījums ir brīvi tekoša suspensija vai smaga, kunkuļaina, grūti tekoša suspensija, kas grūti noslāņojas un satur daudz ieslēgtu gaisa burbuļu. Ja ir iegūta brīvi tekoša suspensija, 100 ml no tās pārnes 100 ml mērcilindrā un vienu stundu ļauj nostāties. Nosēžas nogulsnes un atdalās virsnogulšņu šķidrums |Tīrības kritērijiZudumi pēc žāvēšanas | Ne vairāk kā 7 % (105 °C, 3 stundas) |Ūdenī šķīstošas vielas | Ne vairāk kā 1,0 % |Pelni, sulfātu veidā | Ne vairāk kā 0,3 %, noteikti 800 ± 25 °C temperatūrā |pH (10 % suspensijas ūdenī) | Starp 5,0 un 7,5 (virsnogulšņu šķīdumā) |Ciete | Nav pieļaujama Pie 20 ml dispersijas, kas iegūta, veicot identificēšanas testu B, pievieno dažus pilienus joda šķīduma un samaisa. Nedrīkst parādīties violeti zils vai zils krāsojums |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 10 mg/kg |Daļiņu izmēri | Ne mazāk kā 5 mm (ne vairāk kā 10 % daļiņu mazākas par 5 mm) |E 461 METILCELULOZESinonīmi | Celulozes metilēteris |Definīcija | Metilcelulozi iegūst tieši no dabiska šķiedrveida augu materiāla, un tā ir daļēji ēterificēta ar metilgrupām |Ķīmiskais nosaukums | Celulozes metilēteris |Ķīmiskā formula | Polimērs satur aizvietotas anhidroglikozes grupas ar vispārīgo formulu C6H7O2(OR1)(OR2)(OR3), kur R1, R2, R3 katra var būt viena no šādām grupām: H,CH3 vaiH2CH3 |Molekulmasa | Aptuveni 20000 līdz 380000 |Pamatviela | Satur ne mazāk kā 25 % un ne vairāk kā 33 % metoksigrupu (-OCH3) un ne vairāk kā 5 % hidroksietoksigrupu (-OCH2CH2OH) |Ārējais izskats | Higroskopisks balts vai iedzeltens, vai pelēcīgs graudains vai šķiedrveida pulveris, bez smaržas un garšas |Identitātes pierādīšanaA. Šķīdība | Ūdenī uzbriest, veidojot dzidru līdz opalescējošu, viskozu koloidālu šķīdumu. Nešķīst etanolā, dietilēterī un hloroformā. Šķīst ledus etiķskābē |Tīrības kritērijiZudumi pēc žāvēšanas | Ne vairāk kā 10 % (105 °C, 3 stundas) |Pelni, sulfātu veidā | Ne vairāk kā 1,5 %, noteikti 800 ± 25 °C temperatūrā |pH (1 % koloidālā šķīdumā) | Ne mazāk kā 5,0 un ne vairāk kā 8,0 |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 20 mg/kg |E 463 HIDROKSIPROPILCELULOZESinonīmi | Celulozes hidroksipropilēteris |Definīcija | Hidroksipropilcelulozi iegūst tieši no dabiska šķiedrveida augu materiāla, un tā ir daļēji ēterificēta ar hidroksipropilgrupām |Ķīmiskais nosaukums | Celulozes hidroksipropilēteris |Ķīmiskā formula | Polimērs satur aizvietotas anhidroglikozes grupas ar vispārīgo formulu C6H7O2(OR1)(OR2)(OR3), kur R1, R2, R3 katra var būt viena no šādām grupām: H,CH2CHOHCH3,CH2CHO(CH2CHOHCH3)CH3 vaiCH2CHO[CH2CHO(CH2CHOHCH3)CH3]CH3 |Molekulmasa | Aptuveni 30000 līdz 1000000 |Pamatviela | Bezūdens viela satur ne mazāk kā 80,5 % hidroksipropoksigrupu (-OCH2CHOHCH3), kas atbilst ne vairāk kā 4,6 hidroksipropilgrupām vienā anhidroglikozes grupā |Ārējais izskats | Nedaudz higroskopisks balts, iedzeltens vai pelēkbalts graudains vai šķiedrveida pulveris, bez smaržas un garšas |Identitātes pierādīšanaA. Šķīdība | Ūdenī uzbriest, veidojot dzidru līdz opalescējošu viskozu koloidālu šķīdumu. Šķīst etanolā. Nešķīst dietilēterī |B. Gāzu hromatogrāfija | Aizvietotājus nosaka ar gāzu hromatogrāfijas metodi |Tīrības kritērijiZudumi pēc žāvēšanas | Ne vairāk kā 10 % (105 °C, 3 stundas) |Pelni, sulfātu veidā | Ne vairāk kā 0,5 %, noteikti 800 ± 25 °C temperatūrā |pH (1 % koloidālā šķīdumā) | Ne mazāk kā 5,0 un ne vairāk kā 8,0 |Propilēna hlorhidrīni | Ne vairāk kā 0,1 mg/kg |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 20 mg/kg |E 464 HIDROKSIPROPILMETILCELULOZEDefinīcija | Hidroksipropilmetilcelulozi iegūst tieši no dabiska šķiedrveida augu materiāla, un tā ir daļēji ēterificēta ar metilgrupām un satur nelielu daudzumu hidroksipropilaizvietotāju |Ķīmiskais nosaukums | Metilcelulozes 2-hidroksipropilēteris |Ķīmiskā formula | Polimērs satur aizvietotas anhidroglikozes grupas ar vispārīgo formulu C6H7O2(OR1)(OR2)(OR3), kur R1, R2, R3 katra var būt viena no šādām grupām: H,CH3,CH2CHOHCH3,CH2CHO(CH2CHOHCH3)CH3 vaiCH2CHO[CH2CHO(CH2CHOHCH3)CH3]CH3 |Molekulmasa | Aptuveni no 13000 līdz 200000 |Pamatviela | Bezūdens viela satur ne mazāk kā 19 % un ne vairāk kā 30 % metoksigrupu (-OCH3) un ne mazāk kā 3 % un ne vairāk kā 12 % hidroksipropoksigrupu (-OCH2CHOHCH3) |Ārējais izskats | Higroskopisks balts, iedzeltens vai pelēkbalts graudains vai šķiedrveida pulveris, bez garšas un smaržas |Identitātes pierādīšanaA. Šķīdība | Ūdenī uzbriest, veidojot dzidru līdz opalescējošu viskozu koloidālu šķīdumu. Nešķīst etanolā |B. Gāzu hromatogrāfija | Aizvietotājus nosaka ar gāzu hromatogrāfijas metodi |Tīrības kritērijiZudumi pēc žāvēšanas | Ne vairāk kā 10 % (105 °C, 3 stundas) |Pelni, sulfātu veidā | Ne vairāk kā 1,5 % produktiem ar viskozitāti 50 mPa×s vai vairāk. Ne vairāk kā 3 % produktiem ar viskozitāti mazāku par 50 mPa·s |pH (1 % koloidālā šķīdumā) | Ne mazāk kā 5,0 un ne vairāk kā 8,0 |Propilēna hlorhidrīni | Ne vairāk kā 0,1 mg/kg |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 20 mg/kg |E 465 ETILMETILCELULOZESinonīmi | Metiletilceluloze |Definīcija | Etilmetilcelulozi iegūst tieši no dabiska šķiedrveida augu materiāla, un tā ir daļēji ēterificēta ar metil- un etilgrupām |Ķīmiskais nosaukums | Celulozes etilmetilēteris |Ķīmiskā formula | Polimērs satur aizvietotas anhidroglikozes grupas ar vispārīgo formulu C6H7O2(OR1)(OR2)(OR3), kur R1, R2, R3 katra var būt viena no šādām grupām: H,CH3,CH2CH3 |Molekulmasa | Aptuveni no 30000 līdz 40000 |Pamatviela | Satur ne mazāk kā 3,5 % un ne vairāk kā 6,5 % metoksigrupu (-OCH3), ne mazāk kā 14,5 % un ne vairāk kā 19 % etoksigrupu (-OCH2CH3) un ne mazāk kā 13,2 % un ne vairāk kā 19,6 % kopējo alkoksigrupu, kas aprēķinātas kā metoksigrupa (bezūdens vielā) |Ārējais izskats | Nedaudz higroskopiskas, iedzeltenas šķiedras vai pulveris, bez smaržas un garšas |Identitātes pierādīšanaA. Šķīdība | Ūdenī uzbriest, veidojot dzidru līdz opalescējošu viskozu koloidālu šķīdumu. Šķīst etanolā. Nešķīst dietilēterī |Tīrības kritērijiZudumi pēc žāvēšanas | Ne vairāk kā 15 % (šķiedrām) un ne vairāk kā 10 % (pulverim) (105 °C, līdz konstantam svaram) |Pelni, sulfātu veidā | Ne vairāk kā 0,6 % |pH (1 % koloidālā šķīdumā) | Ne mazāk kā 5,0 un ne vairāk kā 8,0 |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 20 mg/kg |E 466 NĀTRIJA KARBOKSIMETILCELULOZESinonīmi | Karboksimetilceluloze, KMC, NaKMC, nātrija KMC, celulozes sveķi |Definīcija | Karboksimetilceluloze ir tieši no dabiska šķiedraugu materiāla iegūtas celulozes karboksimetilētera daļējs nātrija sāls |Ķīmiskais nosaukums | Celulozes karboksimetilētera nātrija sāls |Ķīmiskā formula | Polimērs satur aizvietotas anhidroglikozes grupas ar vispārīgo formulu C6H7O2(OR1)(OR2)(OR3), kur R1, R2, R3 katra var būt viena no šādām grupām: HCH2COONa,CH2COOH |Molekulmasa | Lielāka par ˜ 17000 (polimerizācijas pakāpe aptuveni 100) |Pamatviela | Ne mazāk kā 99,5 % bezūdens vielā |Ārējais izskats | Nedaudz higroskopisks balts, iedzeltens vai pelēcīgs graudains vai šķiedrveida pulveris, bez smaržas un garšas |Identitātes pierādīšanaA. Šķīdība | Ar ūdeni veido viskozu koloidālu šķīdumu. Nešķīst etanolā |B. Putu tests | 1 % parauga šķīdumu intensīvi krata. Putu slānis nerodas. (Šis tests ļauj atšķirt nātrija karboksimetilcelulozi no citiem celulozes ēteriem.) |C. Nogulšņu veidošanās | Pie 5 ml 0,5 % parauga šķīduma pievieno 5 ml 5 % vara sulfāta vai alumīnija sulfāta šķīduma. Veidojas nogulsnes. (Šis tests ļauj atšķirt nātrija karboksimetilcelulozi no citiem celulozes ēteriem un no želatīna, karoba sēklu sveķiem un tragakanta.) |D. Krāsu reakcija | 0,5 g pulverveida nātrija karboksimetilcelulozes pievieno pie 50 ml ūdens, maisot, kamēr rodas viendabīga dispersija. Turpina maisīt, kamēr rodas dzidrs šķīdums, kuru izmanto testam. Pie 1 ml parauga, kas atšķaidīts ar ekvivalentu daudzumu ūdens, nelielā mēģenē pievieno piecus pilienus 1-naftola šķīduma. Mēģeni noliec slīpi un rūpīgi ielej gar mēģenes sienu 2 ml sērskābes tā, lai tā veidotu apakšējo slāni. Uz slāņu robežas parādās violeti sarkans krāsojums |Tīrības kritērijiAizvietošanas pakāpe | Vienā anhidroglikozes grupā ne mazāk kā 0,2 un ne vairāk kā 1,5 karboksimetilgrupu (-CH2COOH) |Zudumi pēc žāvēšanas | Ne vairāk kā 12 % (105 °C, līdz konstantam svaram) |pH (1 % koloidālā šķīdumā) | Ne mazāk kā 5,0 un ne vairāk kā 8,5 |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 20 mg/kg |Glikolāti | Ne vairāk kā 0,4 %, aprēķināti kā nātrija glikolāts bezūdens vielai |Nātrijs | Ne vairāk kā 12,4 % bezūdens vielai |E 470a TAUKSKĀBJU NĀTRIJA, KĀLIJA UN KALCIJA SĀĻIDefinīcija | Taukskābju nātrija, kālija un kalcija sāļus iegūst no pārtikas taukiem un eļļām vai no destilētām pārtikas taukskābēm |Pamatviela | Ne mazāk kā 95 % bezūdens vielā |Ārējais izskats | Balts vai krēmkrāsas, spīdīgs pulveris, plēksnes vai pusšķidra viela |Identitātes pierādīšanaA. Šķīdība | Kālija un nātrija sāļi šķīst ūdenī un etanolā, un kalcija sāļi nešķīst ūdenī, etanolā un dietilēterī |B. Pozitīvi katjonu un taukskābju testi | | |Tīrības kritērijiNātrijs | Ne mazāk kā 9 % un ne vairāk kā 14 %, aprēķināts kā Na2O |Kālijs | Ne mazāk kā 13 % un ne vairāk kā 21,5 %, aprēķināts kā K2O |Kalcijs | Ne mazāk kā 8,5 % un ne vairāk kā 13 %, aprēķināts kā CaO |Nepārziepojamas vielas | Ne vairāk kā 2 % |Brīvas taukskābes | Ne vairāk kā 3 %, aprēķinātas kā oleīnskābe |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 10 mg/kg |Brīvs sārms | Ne vairāk kā 0,1 %, aprēķināts kā NaOH |Spirtā nešķīstošas vielas | Ne vairāk kā 0,2 % (attiecas tikai uz nātrija un kālija sāļiem) |E 470b TAUKSKĀBJU MAGNIJA SĀĻIDefinīcija | Taukskābju magnija sāļus iegūst no pārtikas taukiem un eļļām vai no destilētām pārtikas taukskābēm |Pamatviela | Ne mazāk kā 95 % bezūdens vielā |Ārējais izskats | Balts vai krēmkrāsas, spīdīgs pulveris, plēksnes vai pusšķidra viela |Identitātes pierādīšanaA. Šķīdība | Nešķīst ūdenī, daļēji šķīst etanolā un dietilēterī |B. Pozitīvi magnija jonu un taukskābju testi | | |Tīrības kritērijiMagnijs | Ne mazāk kā 6,5 % un ne vairāk kā 11 %, aprēķināts kā MgO |Brīvs sārms | Ne vairāk kā 0,1 %, aprēķināts kā MgO |Nepārziepojamas vielas | Ne vairāk kā 2 % |Brīvas taukskābes | Ne vairāk kā 3 %, aprēķinātas kā oleīnskābe |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 10 mg/kg |E 471 TAUKSKĀBJU MONO- UN DIGLICERĪDISinonīmi | Glicerilmonostearāts, Glicerilmonopalmitāts, glicerilmonooleāts u.c., Monostearīns, monopalmitīns, monooleīns u.c., GMS (glicerilmonostearāts) |Definīcija | Taukskābju mono- un diglicerīdi sastāv no pārtikas eļļās un taukos esošo taukskābju glicerīna mono-, di- un triesteru maisījuma. Tie var saturēt nelielus daudzumus brīvu taukskābju un glicerīna |Pamatviela | Satur ne mazāk kā 70 % mono-un diesteru |Ārējais izskats | Produkta izskats mainās no bāli dzeltena līdz gaiši brūnam eļļainam šķidrumam līdz baltai vai pelēkai vaskainai cietai vielai. Cietā viela var būt pārslu, pulvera vai mazu bumbiņu veidā |Identitātes pierādīšanaA. Infrasarkanais spektrs | Raksturīgs taukskābes daļējam polispirta esterim |B. Pozitīvi taukskābju un glicerīna testi | | |C. Šķīdība | Nešķīst ūdenī, šķīst etanolā un toluolā |Tīrības kritērijiŪdens | Ne vairāk kā 2 % (K. Fišera metode) |Skābes skaitlis | Ne vairāk kā 6 |Brīvs glicerīns | Ne vairāk kā 7 % |Poliglicerīni | Ne vairāk kā 4 % diglicerīna un ne vairāk kā 1 % augstāko poliglicerīnu, rēķinot no kopīgā glicerīnu satura |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 10 mg/kg |Glicerīni (kopīgie) | Ne mazāk kā 16 % un ne vairāk kā 33 % |Pelni, sulfātu veidā | Ne vairāk kā 0,5 %, noteikti 800 ± 25 °C temperatūrā |Tīrības kritēriji attiecas uz piedevu, kas ir brīva no taukskābju nātrija, kālija un kalcija sāļiem, kaut gan produkts var saturēt šīs vielas maksimāli līdz 6 % (aprēķinātas kā nātrija oleāts) |E 472a TAUKSKĀBJU MONO- UN DIGLICERĪDU ETIĶSKĀBES ESTERISinonīmi | Mono-un diglicerīdu etiķskābes esteri, Acetoglicerīdi, Acetilēti mono-un diglicerīdi, glicerīna etiķskābes un taukskābju esteri |Definīcija | Pārtikas tauku un eļļu taukskābju un etiķskābes glicerīna esteru maisījums. Tas var saturēt nelielus daudzumus brīva glicerīna, brīvu taukskābju, brīvas etiķskābes un brīvu glicerīdu |Ārējais izskats | No dzidriem, plūstošiem šķidrumiem līdz cietām vielām baltā līdz gaiši dzeltenā krāsā |Identitātes pierādīšanaA. Pozitīvi taukskābju, etiķskābes un glicerīna testi | | |B. Šķīdība | Neķīst ūdenī. Šķīst etanolā |Tīrības kritērijiSkābes | Nedrīkst saturēt citas skābes kā etiķskābi un taukskābes |Brīvs glicerīns | Ne vairāk kā 2 % |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 10 mg/kg |Etiķskābe (kopīgā) | Ne mazāk kā 9 % un ne vairāk kā 32 % |Brīvas taukskābes (un etiķskābe) | Ne vairāk kā 3 %, aprēķinātas kā oleīnskābe |Glicerīns (kopīgais) | Ne mazāk kā 14 % un ne vairāk kā 31 % |Pelni, sulfātu veidā | Ne vairāk kā 0,5 %, noteikti 800 ± 25 °C temperatūrā |Tīrības kritēriji attiecas uz piedevu, kas ir brīva no taukskābju nātrija, kālija un kalcija sāļiem, kaut gan produkts var saturēt šīs vielas maksimāli līdz 6 % (aprēķinātas kā nātrija oleāts) |E 472b Taukskābju mono- un diglicerīdu pienskābes esteriSinonīmi | Mono-un diglicerīdu pienskābes esteri, ar pienskābi esterificēti taukskābju mono- un diglicerīdi, laktoglicerīdi |Definīcija | Pārtikas tauku un eļļu taukskābju un pienskābes glicerīna esteru maisījums. Tas var saturēt nelielus daudzumus brīva glicerīna, brīvu taukskābju, brīvas pienskābes un brīvu glicerīdu |Ārējais izskats | No dzidriem, plūstošiem šķidrumiem līdz vaskveida cietām vielām baltā līdz gaiši dzeltenā krāsā |Identitātes pierādīšanaA. Pozitīvi taukskābju, pienskābes un glicerīna testi | | |B. Šķīdība | Nešķīst aukstā, bet disperģējams karstā ūdenī |Tīrības kritērijiSkābes | Nedrīkst būt citas skābes kā pienskābe un taukskābes |Brīvs glicerīns | Ne vairāk kā 2 % |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 10 mg/kg |Pienskābe (kopīgā) | Ne mazāk kā 13 % un ne vairāk kā 45 % |Brīvas taukskābes (un pienskābe) | Ne vairāk kā 3 %, aprēķinātas kā oleīnskābe |Glicerīns (kopīgais) | Ne mazāk kā 13 % un ne vairāk kā 30 % |Pelni, sulfātu veidā | Ne vairāk kā 0,5 %, noteikti 800 ± 25 °C temperatūrā |Tīrības kritēriji attiecas uz piedevu, kas ir brīva no taukskābju nātrija, kālija un kalcija sāļiem, kaut gan produkts var saturēt šīs vielas maksimāli līdz 6 % (aprēķinātas kā nātrija oleāts) |E 472c TAUKSKĀBJU MONO- UN DIGLICERĪDU CITRONSKĀBES ESTERISinonīmi | Mono-un diglicerīdu citronskābes esteri, citroglicerīdi, ar citronskābi esterificēti taukskābju mono- un diglicerīdi |Definīcija | Pārtikas tauku un eļļu taukskābju un citronskābes glicerīna esteru maisījums. Tas var saturēt nelielus daudzumus brīva glicerīna, brīvu taukskābju, brīvas citronskābes un brīvu glicerīdu. Tos var daļēji vai pilnīgi neitralizēt ar nātrija hidroksīdu vai ar kālija hidroksīdu |Ārējais izskats | Iedzelteni līdz gaiši brūni šķidrumi, pusšķidras vielas vai vaskveida cietas vielas |Identitātes pierādīšanaA. Pozitīvi taukskābju, citronskābes un glicerīna testi | | |B. Šķīdība | Nešķīst aukstā ūdenī un aukstā etanolā. Disperģējami karstā ūdenī. Šķīst eļļās un taukos |Tīrības kritērijiSkābes | Nedrīkst būt citas skābes kā citronskābe un taukskābes |Glicerīns (brīvais) | Ne vairāk kā 2 % |Glicerīns (kopīgais) | Ne mazāk ka 8 % un ne vairāk kā 33 % |Citronskābe (kopīgā) | Ne mazāk kā 13 % un ne vairāk kā 50 % |Pelni, sulfātu veidā | Ne vairāk kā 0,5 %, noteikti 800 ± 25 °C temperatūrā |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 10 mg/kg |Brīvas taukskābes | Ne vairāk kā 3 %, aprēķinātas kā oleīnskābe |Tīrības kritēriji attiecas uz piedevu, kas ir brīva no taukskābju nātrija, kālija un kalcija sāļiem, kaut gan produkts var saturēt šīs vielas maksimāli līdz 6 % (aprēķinātas kā nātrija oleāts) |E 472d TAUKSKĀBJU MONO- UN DIGLICERĪDU VĪNSKĀBES ESTERISinonīmi | Mono- un diglicerīdu vīnskābes esteri, ar vīnskābi esterificēti taukskābju mono- un diglicerīdi |Definīcija | Produkts sastāv no pārtikas tauku un eļļu taukskābju un vīnskābes glicerīna esteru maisījuma. Tas var saturēt nelielus daudzumus brīva glicerīna, brīvu taukskābju, brīvas vīnskābes un brīvu glicerīdu |Ārējais izskats | No lipīgiem, viskozi iedzelteniem šķidrumiem līdz dzeltenām vaskveida cietām vielām |Identitātes pierādīšanaA. Pozitīvi taukskābju, vīnskābes un glicerīna testi | | |Tīrības kritērijiSkābes | Nedrīkst būt citas skābes kā vīnskābe un taukskābes |Glicerīns (brīvais) | Ne vairāk kā 2 % |Glicerīns (kopīgais) | Ne mazāk kā 12 % un ne vairāk kā 29 % |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 10 mg/kg |Vīnskābe (kopīgā) | Ne mazāk kā 15 % un ne vairāk kā 50 % |Brīvas taukskābes | Ne vairāk kā 3 %, aprēķinātas kā oleīnskābe |Pelni, sulfātu veidā | Ne vairāk kā 0,5 %, noteikti 800 ± 25 °C temperatūrā |Tīrības kritēriji attiecas uz piedevu, kas ir brīva no taukskābju nātrija, kālija un kalcija sāļiem, kaut gan produkts var saturēt šīs vielas maksimāli līdz 6 % (aprēķinātas kā nātrija oleāts) |E 472e TAUKSKĀBJU MONO- UN DIGLICERĪDU MONO- UN DIACETILVĪNSKĀBES ESTERISinonīmi | Glicerīna diacetilvīnskābes un taukskābju esteri, Mono- un diglicerīdu diacetilvīnskābes esteri, Ar mono- un diacetilvīnskābi esterificēti taukskābju mono- un diglicerīdi |Definīcija | No vīnskābes iegūtas mono- un diacetilvīnskābes un glicerīna esteru un pārtikas tauku taukskābju maisījums. Tas var saturēt nelielus daudzumus brīva glicerīna, brīvu taukskābju, brīvas vīnskābes, etiķskābes un to kombinācijas, un brīvus glicerīdus. Satur arī taukskābju vīnskābes un etiķskābes esterus |Ārējais izskats | Taukiem līdzīgas konsistences lipīgi, viskozi šķidrumi vai dzelteni sveķi, kas mitrā gaisā hidrolizējas, izdalot etiķskābi |Identitātes pierādīšanaA. Pozitīvi glicerīna, taukskābju, etiķskābes un vīnskābes testi | | |Tīrības kritērijiSkābes | Nedrīkst saturēt citas skābes kā etiķskābi, vīnskābi un taukskābes |Glicerīns (brīvais) | Ne vairāk kā 2 % |Glicerīns (kopīgais) | Ne mazāk kā 11 % un ne vairāk kā 28 % |Pelni, sulfātu veidā | Ne vairāk kā 0,5 %, noteikti 800 ± 25 °C temperatūrā |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 10 mg/kg |Vīnskābe (kopīgā) | Ne mazāk kā 10 % un ne vairāk kā 40 % |Etiķskābe (kopīgā) | Ne mazāk kā 8 % un ne vairāk kā 32 % |Brīvas taukskābes | Ne vairāk kā 3 %, aprēķinātas kā oleīnskābe |Tīrības kritēriji attiecas uz piedevu, kas ir brīva no taukskābju nātrija, kālija un kalcija sāļiem, kaut gan produkts var saturēt šīs vielas maksimāli līdz 6 % (aprēķinātas kā nātrija oleāts) |E 472f TAUKSKĀBJU MONO- UN DIGLICERĪDU JAUKTIE ETIĶSKĀBES UN VĪNSKĀBES ESTERISinonīmi | Ar etiķskābi un vīnskābi esterificēti taukskābju mono- un diglicerīdi |Definīcija | Pārtikas tauku taukskābju un etiķskābes un vīnskābes glicerīna esteru maisījums. Tas var saturēt nelielus daudzumus brīva glicerīna, brīvu taukskābju, brīvas vīnskābes un etiķskābes un brīvu glicerīdu. Var saturēt arī taukskābju mono- un diglicerīdu mono- un diacetilvīnskābes esterus |Ārējais izskats | No lipīgiem šķidrumiem līdz cietām vielām, baltā līdz gaiši dzeltenā krāsā |Identitātes pierādīšanaA. Pozitīvi glicerīna, taukskābju, etiķskābes un vīnskābes testi | | |Tīrības kritērijiSkābes | Nedrīkst saturēt citas skābes kā etiķskābi, vīnskābi un taukskābes |Glicerīns (brīvais) | Ne vairāk kā 2 % |Glicerīns (kopīgais) | Ne mazāk kā 12 % un ne vairāk kā 27 % |Pelni, sulfātu veidā | Ne vairāk kā 0,5 %, noteikti 800 ± 25 °C temperatūrā |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 10 mg/kg |Etiķskābe (kopīgā) | Ne mazāk kā 10 % un ne vairāk kā 20 % |Vīnskābe (kopīgā) | Ne mazāk kā 20 % un ne vairāk kā 40 % |Brīvas taukskābes | Ne vairāk kā 3 %, aprēķinātas kā oleīnskābe |Tīrības kritēriji attiecas uz piedevu, kas ir brīva no taukskābju nātrija, kālija un kalcija sāļiem, kaut gan produkts var saturēt šīs vielas maksimāli līdz 6 % (aprēķinātas kā nātrija oleāts) |E 473 TAUKSKĀBJU SAHAROZES ESTERISinonīmi | Saharozes esteri, cukura esteri |Definīcija | Saharozes mono-, di- un triesteri ar pārtikas tauku un eļļu taukskābēm. Tos pagatavo no saharozes un pārtikas taukskābju metil- un etilesteriem vai ekstrahē no saharoglicerīdiem. Ekstrakcijā var izmantot tikai šādus šķīdinātājus: dimetilformamīdu, dimetilsulfoksīdu, etilacetātu, propān-2-olu, propilēnglikolu, 2-metil-1-propanolu un metiletilketonu |Pamatviela | Satur ne mazāk kā 80 % |Ārējais izskats | Biezi gēli, mīkstas vielas vai balti līdz bāli pelēcīgi pulveri |Identitātes pierādīšanaA. Pozitīvi taukskābju un cukura testi | | |B. Šķīdība | Grūti šķīst ūdenī. Šķīst etanolā |Tīrības kritērijiPelni, sulfātu veidā | Ne vairāk kā 2 %, noteikti 800 ± 25 °C temperatūrā |Brīvi cukuri | Ne vairāk kā 5 % |Brīvas taukskābes | Ne vairāk kā 3 %, aprēķinātas kā oleīnskābe |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 10 mg/kg |Metanols | Ne vairāk kā 10 mg/kg |Dimetilsulfoksīds | Ne vairāk kā 2 mg/kg |Dimetilformamīds | Ne vairāk kā 1 mg/kg |2-metil-1-propanols | Ne vairāk kā 10 mg/kg |Etilacetāts, | Ne vairāk kā 350 mg/kg, atsevišķi vai kopā |propān-2-ols |un propilēnglikols |Metiletilketons | Ne vairāk kā 10 mg/kg |Tīrības kritēriji attiecas uz piedevu, kas ir brīva no taukskābju nātrija, kālija un kalcija sāļiem, kaut gan produkts var saturēt šīs vielas maksimāli līdz 6 % (aprēķinātas kā nātrija oleāts) |E 474 SAHAROZES GLICERĪDISinonīmi | Cukura glicerīdi |Definīcija | Saharozes glicerīdus iegūst saharozes reakcijā ar pārtikas taukiem vai eļļu, kas pamatā veido saharozes un taukskābju mono-, di- un triesteru maisījumu, kopā ar nelielu atlikušo daudzumu tauku vai eļļu mono-, di- un triglicerīdiem. Reakcijā var izmantot tikai šādus šķīdinātājus: cikloheksānu, dimetilformamīdu, etilacetātu, propān-2-olu un 2-metil-1-propanolu |Pamatviela | Satur ne mazāk kā 40 % un ne vairāk kā 60 % saharozes taukskābju esteru |Ārējais izskats | Biezi gēli, mīkstas vielas vai balti līdz bāli pelēcīgi pulveri |Identitātes pierādīšanaA. Pozitīvi taukskābju un cukura testi | | |B. Šķīdība | Nešķīst aukstā ūdenī. Šķīst etanolā |Tīrības kritērijiPelni, sulfātu veidā | Ne vairāk kā 2 %, noteikti 800 ± 25 °C temperatūrā |Brīvi cukuri | Ne vairāk kā 5 % |Brīvas taukskābes | Ne vairāk kā 3 %, aprēķinātas kā oleīnskābe |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 10 mg/kg |Metanols | Nevairāk kā 10 mg/kg |Dimetilformamīds | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Cikloheksāns | Ne vairāk kā 10 mg/kg, atsevišķi vai kopā |un 2-metil-1-propanols |Etilacetāts | Ne vairāk kā 350 mg/kg, atsevišķi vai kopā |un propān-2-ols |Tīrības kritēriji attiecas uz piedevu, kas ir brīva no taukskābju nātrija, kālija un kalcija sāļiem, kaut gan produkts var saturēt šīs vielas maksimāli līdz 6 % (aprēķinātas kā nātrija oleāts) |E 475 TAUKSKĀBJU POLIGLICERĪNA ESTERISinonīmi | Poliglicerīna taukskābju esteri, taukskābju esteru poliglicerīna esteri |Definīcija | Taukskābju poliglicerīna esterus iegūst, esterificējot poliglicerīnu ar pārtikas taukiem un eļļām vai ar pārtikas tauku un eļļu taukskābēm. Poliglicerīna grupa galvenokārt ir di-, tri- un tetraglicerīngrupa, un tā satur ne vairāk kā 10 % poliglicerīngrupas, kas ir heptaglicerīngrupa vai garāka polimērgrupa |Pamatviela | Satur ne mazāk kā 90 % taukskābju esteru |Ārējais izskats | Gaiši dzelteni līdz dzintarkrāsas eļļaini līdz ļoti viskozi šķīdumi; gaiši dzeltenas līdz mēreni brūnas plastiskas vai mīkstas vielas; gaiši dzeltenas līdz brūnas vaskveida vielas |Identitātes pierādīšanaA. Pozitīvi taukskābju, glicerīna un poliglicerīnu testi | | |B. Šķīdība | Disperģējami ūdenī, šķīst eļļās un organiskos šķīdinātājos, var būt no ļoti hidrofiliem līdz ļoti lipofiliem |Tīrības kritērijiPelni, sulfātu veidā | Ne vairāk kā 0,5 %, noteikti 800 ± 25 °C temperatūrā |Skābes | Nedrīkst saturēt citas skābes kā taukskābes |Brīvas taukskābes | Ne vairāk kā 6 %, aprēķinātas kā oleīnskābe |Glicerīns un poliglicerīni (kopīgie) | Ne mazāk kā 18 % un ne vairāk kā 60 % |Brīvs glicerīns un poliglicerīni | Ne vairāk kā 7 % |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 10 mg/kg |Tīrības kritēriji attiecas uz piedevu, kas ir brīva no taukskābju nātrija, kālija un kalcija sāļiem, kaut gan produkts var saturēt šīs vielas maksimāli līdz 6 % (aprēķinātas kā nātrija oleāts) |E 476 POLIGLICERĪNA POLIRĪCINOLĀTSSinonīmi | Kondensētas rīcineļļas taukskābju glicerīna esteri, Rīcineļļas polikondensēto taukskābju poliglicerīna esteri, Rīcineļļas esteru poliglicerīna esteri, PGPR |Definīcija | Poliglicerīna polirīcinolātus iegūst, poliglicerīnu esterificējot ar kondensētām rīcineļļas taukskābēm |Ārējais izskats | Dzidrs, ļoti viskozs šķidrums |Identitātes pierādīšanaA. Šķīdība | Nešķīst ūdenī un etanolā. Šķīst dietilēterī, ogļūdeņražos un halogenētos ogļūdeņražos |B. Pozitīvi glicerīna, poliglicerīna un rīcinolskābes testi | | |C. Refrakcijas koeficiens [n]65 | Starp 1,4630 un 1,4665 |Tīrības kritērijiPoliglicerīni | Poliglicerīnu daļai jāsastāv no ne mazāk kā 75 % di-, tri- un tetraglicerīniem un ne vairāk kā 10 % heptaglicerīniem un augstākiem poliglicerīniem |Hidroksilskaitlis | Ne mazāk kā 80 un ne vairāk kā 100 |Skābes skaitlis | Ne vairāk kā 6 |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 10 mg/kg |E 477 TAUKSKĀBJU PROPĀN-1,2-DIOLA ESTERISinonīmi | Taukskābju propilēnglikola esteri |Definīcija | Pārtikas tauku un eļļu taukskābju propān-1,2-diola mono- un diesteru maisījums. Spirta grupa sastāv tikai no propān-1,2-diola un tā dimēra ar nelielu trimēra piemaisījumu. Nesatur citas organiskās skābes kā tikai pārtikas taukskābes |Pamatviela | Satur ne mazāk kā 85 % taukskābes estera |Ārējais izskats | Dzidrs šķidrums vai sveķainas baltas pārslas, bumbiņas vai cieta viela ar vāju smaržu |Identitātes pierādīšanaA. Pozitīvi taukskābju un propilēnglikola testi | | |Tīrības kritērijiPelni, sulfātu veidā | Ne vairāk kā 0,5 %, noteikti 800 ± 25 °C temperatūrā |Skābes | Nav pieļaujamas citas skābes kā taukskābes |Brīvas taukskābes | Ne vairāk kā 6 %, aprēķinātas kā oleīnskābe |Propān-1,2-diols (kopīgais) | Ne mazāk kā 11 % un ne vairāk kā 31 % |Brīvs propān-1,2-diols | Ne vairāk kā 5 % |Propilēnglikola dimērs un trimērs | Ne vairāk kā 0,5 % |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 10 mg/kg |Tīrības kritēriji attiecas uz piedevu, kas ir brīva no taukskābju nātrija, kālija un kalcija sāļiem, kaut gan produkts var saturēt šīs vielas maksimāli līdz 6 % (aprēķinātas kā nātrija oleāts) |E 479b TERMISKI OKSIDĒTAS SOJAS EĻĻAS IEDARBĪBAS PRODUKTS AR TAUKSKĀBJU MONO- UN DIGLICERĪDIEMSinonīmi | TOSOM |Definīcija | Termiski oksidētas sojas eļļas iedarbības produkts ar taukskābju mono- un diglicerīdiem ir glicerīna un taukskābju (no pārtikas taukiem un termiski oksidētas sojas eļļas) esteru maisījums. Produktu iegūst, savstarpēji iedarbojoties 10 % termiski oksidētas sojas eļļas ar 90 % pārtikas taukskābju mono- un diglicerīdiem, un produktu dezodorējot vakuumā 130 °C temperatūrā. Sojas eļļu iegūst tikai no dabiskām sojas pupām |Ārējais izskats | Gaiši dzeltena vai gaiši brūna viela ar vaskveida vai cietu konsistenci |Identitātes pierādīšanaA. Šķīdība | Nešķīst ūdenī. Šķīst karstā eļļā vai taukos |Tīrības kritērijiKušanas temperatūra | 55 °C-65 °C |Brīvas taukskābes | Ne vairāk kā 1,5 %, aprēķinātas kā oleīnskābe |Brīvs glicerīns | Ne vairāk kā 2 % |Taukskābes (kopīgās) | 83 %-90 % |Glicerīns (kopīgais) | 16 %-22 % |Taukskābju metilesteri, kas neveido kompleksus ar urīnvielu | Ne vairāk kā 9,0 % no visiem taukskābju metilesteriem |Taukskābes, kas nešķīst petrolēterī | Ne vairāk kā 2 % no visām taukskābēm |Peroksīda skaitlis | Ne vairāk kā 3 |Epoksīdi | Ne vairāk kā 0,03 % oksirāna skābekļa |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 10 mg/kg |E 481 NĀTRIJA STEAROIL-2-LAKTĀTSSinonīmi | Nātrija stearoillaktilāts, nātrija stearoillaktāts |Definīcija | Stearoilpienskābju nātrija sāļu un to polimēru maisījums, kas satur nelielus daudzumus citu radniecīgu skābju nātrija sāļus un kas iegūts stearīnskābes reakcijā ar pienskābi. Var saturēt arī citas pārtikas taukskābes brīvā veidā vai esterificētas, ja tās satur lietotā stearīnskābe |Ķīmiskais nosaukums | Nātrija di-2-stearoillaktāts, nātrija di(2-stearoiloksi)propionāts |EINECS numurs | 246–929–7 |Ķīmiskā formula (galvenās sastāvdaļas) | C21H39O4Na C19H35O4Na |Ārējais izskats | Balts vai viegli iedzeltens pulveris vai cieta, trausla viela ar raksturīgu smaržu |Identitātes pierādīšanaA. Pozitīvi taukskābju, pienskābes un nātrija jonu testi | | |B. Šķīdība | Nešķīst ūdenī. Šķīst etanolā |Tīrības kritērijiNātrijs | Ne mazāk kā 2,5 % un ne vairāk kā 5 % |Estera skaitlis | Ne mazāk kā 90 un ne vairāk kā 190 |Skābes skaitlis | Ne mazāk kā 60 un ne vairāk kā 130 |Pienskābe (kopīgā) | Ne mazāk kā 15 % un ne vairāk kā 40 % |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 10 mg/kg |E 482 KALCIJA STEAROIL-2-LAKTĀTSSinonīmi | Kalcija stearoillaktāts |Definīcija | Stearoilpienskābes kalcija sāļu un tās polimēru maisījums, kas satur nelielus daudzumus citu radniecīgu skābju kalcija sāļu un kas iegūts stearīnskābes reakcijā ar pienskābi. Var saturēt arī citas pārtikas taukskābes brīvā veidā vai esterificētas, ja tās satur lietotā stearīnskābe |Ķīmiskais nosaukums | Kalcija di-2-stearoillaktāts, kalcija di-(2-stearoiloksi)propionāts |EINECS numurs | 227–335–7 |Ķīmiskā formula | C42H78O8Ca, C38H70O8Ca |Ārējais izskats | Balts vai viegli iedzeltens pulveris vai cieta, trausla viela ar raksturīgu smaržu |Identitātes pierādīšanaA. Pozitīvi taukskābju, pienskābes un kalcija jonu testi | | |B. Šķīdība | Nedaudz šķīst karstā ūdenī |Tīrības kritērijiKalcijs | Ne mazāk kā 1 % un ne vairāk kā 5,2 % |Estera skaitlis | Ne mazāk kā 125 un ne vairāk kā 190 |Pienskābe (kopīgā) | Ne mazāk kā 15 % un ne vairāk kā 40 % |Skābes skaitlis | Ne mazāk kā 50 un ne vairāk kā 130 |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 10 mg/kg |E 483 STEARILTARTRĀTSSinonīmi | Stearilpalmitiltartrāts |Definīcija | Produktu iegūst, esterificējot vīnskābi ar tirdzniecībā esošo stearilspirtu, kas sastāv galvenokārt no stearil- un palmitilspirta. Produkts sastāv galvenokārt no diestera ar nelieliem monoestera un neizreaģējušo izejvielu piemaisījumiem |Ķīmiskais nosaukums | Disteariltartrāts, dipalmitiltartrāts |Ķīmiskā formula | C38H74O6 līdz C40H78O6 |Molekulmasa | 627 līdz 655 |Pamatviela | Kopējais estera saturs ne mazāk kā 90 %, kas atbilst estera skaitlim no 163 līdz 180 |Ārējais izskats | Krēmkrāsas taukaina viela (25 °C temperatūrā) |Identitātes pierādīšanaA. Pozitīvs tartrāta tests | | |B. Kušanas temperatūra | Starp 67 °C un 77 °C. Pēc pārziepošanas iegūto piesātināto spirtu kušanas temperatūra intervālā no 49 °C līdz 55 °C |Tīrības kritērijiHidroksilskaitlis | Ne mazāk kā 200 un ne vairāk kā 220 |Skābes skaitlis | Ne vairāk kā 5,6 |Vīnskābe (kopīgā) | Ne mazāk kā 18 % un ne vairāk kā 35 % |Pelni, sulfātu veidā | Ne vairāk kā 0,5 %, noteikti 800 ± 25 °C temperatūrā |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 10 mg/kg |Nepārziepojamas vielas | Ne mazāk kā 77 % un ne vairāk kā 83 % |Joda skaitlis | Ne vairāk kā 4 (vijs) |E 491 SORBITĀNA MONOSTEARĀTSDefinīcija | Sorbīta un tā anhidrīdu daļēju esteru maisījums ar pārtikas stearīnskābi |EINECS numurs | 215–664–9 |Pamatviela | Satur ne mazāk kā 95 % sorbīta, sorbīta monoanhidrīda (1,4-sorbitāns) un dianhidrīda (izosorbīds) esteru maisījuma |Ārējais izskats | Gaišas krēmkrāsas līdz dzeltenbrūnas pārslas, lodītes vai cieta, vaskota viela ar vāju raksturīgu smaržu |Identitātes pierādīšanaA. Šķīdība | Šķīst toluolā, dioksānā, tetrahlorogleklī, dietilēterī, metanolā, etanolā un anilīnā, sildot līdz temperatūrai, kas augstāka par produkta kušanas temperatūru; nešķīst petrolēterī un acetonā, aukstā ūdenī; disperģējams siltā ūdenī; veido dūmakainu šķīdumu minerāleļļās un etilacetātā, sildot līdz temperatūrai virs 50 °C |B. Sacietēšanas temperatūra | 50 °C-52 °C |C. Infrasarkanais spektrs | Raksturīgs taukskābes daļējam polispirta esterim |Tīrības kritērijiŪdens | Ne vairāk kā 2 % (K. Fišera metode) |Pelni, sulfātu veidā | Ne vairāk kā 0,5 % |Skābes skaitlis | Ne vairāk kā 10 |Pārziepošanas skaitlis | Ne mazāk kā 147 un ne vairāk kā 157 |Hidroksilskaitlis | Ne mazāk kā 235 un ne vairāk kā 260 |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli | Ne vairāk kā 10 mg/kg |E 492 SORBITĀNA TRISTEARĀTSDefinīcija | Sorbīta un tā anhidrīdu daļēju esteru maisījums ar pārtikas stearīnskābi |EINECS numurs | 247–891–4 |Pamatviela | Satur ne mazāk kā 95 % sorbīta, sorbitāna un izosorbīda esteru maisījuma |Ārējais izskats | Gaišas, krēmkrāsas līdz dzeltenbrūnas pārslas vai lodītes vai cieta, vaskota viela ar vāju smaržu |Identitātes pierādīšanaA. Šķīdība | Nešķīst ūdenī, metanolā un etanolā; slikti šķīst toluolā, dietilēterī, tetrahlorogleklī un etilacetātā; disperģējams petrolēterī, minerāleļļā, augu eļļās, acetonā un dioksānā |B. Sacietēšanas temperatūra | 47 °C-50 °C |C. Infrasarkanais spektrs | Raksturīgs taukskābes daļējam polispirta esterim |Tīrības kritērijiŪdens | Ne vairāk kā 2 % (K. Fišera metode) |Pelni, sulfātu veidā | Ne vairāk kā 0,5 % |Skābes skaitlis | Ne vairāk kā 15 |Pārziepošanas skaitlis | Ne mazāk kā 176 un ne vairāk kā 188 |Hidroksilskaitlis | Ne mazāk kā 66 un ne vairāk kā 80 |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 10 mg/kg |E 493 SORBITĀNA MONOLAURĀTSDefinīcija | Sorbīta un tā anhidrīdu daļēju esteru maisījums ar pārtikas laurīnskābi |EINECS numurs | 215–663–3 |Pamatviela | Satur ne mazāk kā 95 % sorbīta, sorbitāna un izosorbīda esteru maisījuma |Ārējais izskats | Dzintarkrāsas eļļains viskozs šķidrums, gaišas krēmkrāsas līdz dzeltenbrūnas pārslas vai lodītes vai cieta, vaskota viela ar vāju smaržu |Identitātes pierādīšanaA. Šķīdība | Disperģējams karstā un aukstā ūdenī |B. Infrasarkanais spektrs | Raksturīgs taukskābes daļējam polispirta esterim |Tīrības kritērijiŪdens | Ne vairāk kā 2 % (K. Fišera metode) |Pelni, sulfātu veidā | Ne vairāk kā 0,5 % |Skābes skaitlis | Ne vairāk kā 7 |Pārziepošanas skaitlis | Ne mazāk kā 155 un ne vairāk kā 170 |Hidroksilskaitlis | Ne mazāk kā 330 un ne vairāk kā 358 |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 10 mg/kg |E 494 SORBITĀNA MONOOLEĀTSDefinīcija | Sorbīta un tā anhidrīdu daļēju esteru maisījums ar pārtikas oleīnskābi. Galvenā sastāvdaļa ir 1,4-sorbitāna monooleāts. Pārējās sastāvdaļas ir izosorbīda monooleāts, sorbitāna dioleāts un sorbitāna trioleāts |EINECS numurs | 215–665–4 |Pamatviela | Satur ne mazāk kā 95 % sorbīta, sorbitāna un izosorbīda esteru maisījuma |Ārējais izskats | Dzintarkrāsas viskozs šķidrums, gaišas krēmkrāsas līdz dzeltenbrūnas pārslas, lodītes vai cieta, vaskota viela ar raksturīgu smaržu |Identitātes pierādīšanaA. Šķīdība | Šķīst etanolā, dietilēterī, etilacetātā, anilīnā, toluolā, dioksānā, petrolēterī un tetrahlorogleklī, sildot līdz temperatūrai, kas augstāka par produkta kušanas temperatūru. Nešķīst aukstā ūdenī, disperģējams siltā ūdenī |B. Joda skaitlis | Sorbitāna monooleāta pārziepošanas analīzē iegūtās atlikušās oleīnskābes joda skaitlis ir 80-100 |Tīrības kritērijiŪdens | Ne vairāk kā 2 % (K. Fišera metode) |Pelni, sulfātu veidā | Ne vairāk kā 0,5 % |Skābes skaitlis | Ne vairāk kā 8 |Pārziepošanas skaitlis | Ne mazāk kā 145 un ne vairāk kā 160 |Hidroksilskaitlis | Ne mazāk kā 193 un ne vairāk kā 210 |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 10 mg/kg |E 495 SORBITĀNA MONOPALMITĀTSSinonīmi | Sorbitāna palmitāts |Definīcija | Sorbīta un tā anhidrīdu daļēju esteru ar pārtikas palmitīnskābi maisījums |EINECS numurs | 247–568–8 |Pamatviela | Satur ne mazāk kā 95 % sorbīta, sorbitāna un izosorbīda esteru maisījuma |Ārējais izskats | Gaišas, krēmkrāsas līdz dzeltenbrūnas pārslas, lodītes vai cieta, vaskota viela ar vieglu, raksturīgu smaržu |Identitātes pierādīšanaA. Šķīdība | Šķīst etanolā, metanolā, dietilēterī, etilacetātā, anilīnā, toluolā, dioksānā, petrolēterī un tetrahlorogleklī, sildot līdz temperatūrai, kas augstāka par produkta kušanas temperatūru. Nešķīst aukstā ūdenī, disperģējams siltā ūdenī |B. Sacietēšanas temperatūra | 45 °C-47 °C |C. Infrasarkanais spektrs | Raksturīgs taukskābes daļējam polispirta esterim |Tīrības kritērijiŪdens | Ne vairāk kā 2 % (K. Fišera metode) |Pelni, sulfātu veidā | Ne vairāk kā 0,5 % |Skābes skaitlis | Ne vairāk kā 7,5 |Pārziepošanas skaitlis | Ne mazāk kā 140 un ne vairāk kā 150 |Hidroksilskaitlis | Ne mazāk kā 270 un ne vairāk kā 305 |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli (kā Pb) | Ne vairāk kā 10 mg/kg |E 508 KĀLIJA HLORĪDSSinonīmi | Silvins, silvīts |DefinīcijaĶīmiskais nosaukums | Kālija hlorīds |EINECS numurs | 231–211–8 |Ķīmiskā formula | KCl |Molekulmasa | 74,56 |Pamatviela | Satur ne mazāk kā 99 % žāvētā vielā |Ārējais izskats | Bezkrāsas iegareni, prizmātiski vai kubveida kristāli vai balts graudains pulveris bez smaržas |Identitātes pierādīšanaA. Šķīdība | Labi šķīst ūdenī. Nešķīst etanolā |B. Pozitīvi hlorīda un kālija jonu testi | | |Tīrības kritērijiZudumi pēc žāvēšanas | Ne vairāk kā 1 % (105 °C, 2 stundas) |Nātrijs | Negatīvs tests |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Smagie metāli | Ne vairāk kā 10 mg/kg |E 579 DZELZS GLUKONĀTSDefinīcijaĶīmiskais nosaukums | Dzelzs (II) di-D-glukonāta dihidrāts, dzelzs (II) di-glukonāta dihidrāts |EINECS numurs | 206–076–3 |Ķīmiskā formula | C12H22FeO14×2H2O |Molekulmasa | 482,17 |Pamatviela | Satur ne mazāk kā 95 % žāvētā vielā |Ārējais izskats | Gaiši dzeltenīgi pelēks vai zaļgani dzeltens pulveris vai granulas ar vāju dedzināta cukura smaržu |Identitātes pierādīšanaA. Šķīdība | Šķīst siltā ūdenī. Praktiski nešķīst etanolā |B. Pozitīvs dzelzs (II) jonu tests | | |C. Pozitīva glukonskābes fenilhidrazīna atvasinājuma veidošana | | |D. pH (10 % šķīdumā) | Starp 4 un 5,5 |Tīrības kritērijiZudumi pēc žāvēšanas | Ne vairāk kā 10 % (105 °C, 16 stundas) |Skābeņskābe | Nav pieļaujama |Dzelzs (Fe III) | Ne vairāk kā 2 % |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Reducējošas vielas | Ne vairāk kā 0,5 %, aprēķinātas kā glikoze |E 585 DZELZS LAKTĀTSSinonīmi | Dzelzs (II) 2-hidroksipropanāts, propānskābe s 2-hidroksi-dzelzs(2 +) sāls (2:1) |DefinīcijaĶīmiskais nosaukums | Dzelzs (II) 2-hidroksipropanāts |EINECS numurs | 227–608–0 |Ķīmiskā formula | C6H10FeO6·xH2O (x = 2 vai 3) |Molekulmasa | 270,02 (dihidrāts), 288,03 (trihidrāts) |Pamatviela | Satur ne mazāk kā 96 % žāvētā vielā |Ārējais izskats | Zaļgani balti kristāli vai gaiši zaļš pulveris ar vāju raksturīgu smaržu |Identitātes pierādīšanaA. Šķīdība | Šķīst ūdenī. Praktiski nešķīst etanolā |B. Pozitīvs dzelzs (II) jonu un laktātu tests | | |C. pH (2 % šķīdumā) | Starp 4 un 6 |Tīrības kritērijiZudumi pēc žāvēšanas | Ne vairāk kā 18 % (100 °C, vakuumā pie 700 mm Hg) |Dzelzs (Fe III) | Ne vairāk kā 0,6 % |Arsēns | Ne vairāk kā 3 mg/kg |Svins | Ne vairāk kā 5 mg/kg |Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 mg/kg |Kadmijs | Ne vairāk kā 1 mg/kg" |--------------------------------------------------