title: Padomes Direktīva (ES) 2019/1995 (2019. gada 21. novembris), ar ko attiecībā uz noteikumiem par preču tālpārdošanu un konkrētām preču piegādēm iekšzemē groza Direktīvu 2006/112/EK

text:
                  2.12.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 310/1

         PADOMES DIREKTĪVA (ES) 2019/1995
         (2019. gada 21. novembris),
         ar ko attiecībā uz noteikumiem par preču tālpārdošanu un konkrētām preču piegādēm iekšzemē groza Direktīvu 2006/112/EK
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 113. pantu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1)
            ,

         ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2)
            ,

         saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru,
         tā kā:

                     (1)

                     Padomes Direktīva 2006/112/EK (3), kas grozīta ar Padomes Direktīvu (ES) 2017/2455 (4), paredz, ka tad, ja, izmantojot tādu elektronisku saskarni kā tirdzniecības vieta, platforma, portāls vai līdzīgs mehānisms, nodokļa maksātājs veicina no trešām teritorijām vai trešām valstīm importētu preču tālpārdošanu sūtījumos, kuru patiesā vērtība nepārsniedz 150 EUR, vai tāda nodokļa maksātāja, kas neveic uzņēmējdarbību Kopienā, īstenotu preču piegādi Kopienā personai, kas nav nodokļa maksātāja, uzskata, ka nodokļa maksātājs, kas veicina piegādi, ir saņēmis un piegādājis minētās preces pats. Ar minēto direktīvu viena piegāde ir sadalīta divos piegādes posmos, tādēļ, lai pareizi noteiktu piegādes vietu, ir jānosaka, uz kuru no minētajiem piegādes posmiem būtu attiecināma preču nosūtīšana vai transportēšana. Ir arī jānodrošina, ka minēto divu piegāžu nodokļa iekasējamības gadījums iestājas vienlaikus.

                     (2)

                     Tā kā nodokļa maksātājs, kurš, izmantojot elektronisku saskarni, veicina preču piegādi Kopienā personai, kas nav nodokļa maksātāja, saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem var atskaitīt pievienotās vērtības nodokli (PVN), kas samaksāts piegādātājiem, kuri neveic uzņēmējdarbību Kopienā, pastāv risks, ka šāds piegādātājs var nesamaksāt PVN nodokļu iestādēm. Lai izvairītos no šāda riska, piegāde no piegādātāja, kas pārdod preces, izmantojot elektronisku saskarni, būtu jāatbrīvo no PVN, savukārt šādam piegādātājam būtu piešķiramas tiesības atskaitīt PVN priekšnodokli, ko tas samaksājis par piegādāto preču iegādi vai importu. Tādā nolūkā piegādātājam vienmēr vajadzētu būt reģistrētam tajā dalībvalstī, kurā viņš minētās preces iegādājis vai importējis.

                     (3)

                     Turklāt ir iespējams, ka piegādātāji, kuri neveic uzņēmējdarbību Kopienā un kuri izmanto elektronisko saskarni, lai pārdotu preces, tur krājumus vairākās dalībvalstīs un papildus preču tālpārdošanai Kopienas iekšienē piegādā preces no šiem krājumiem pircējiem tajā pašā dalībvalstī. Patlaban uz šādām piegādēm neattiecas īpašais režīms preču tālpārdošanai Kopienas iekšienē un pakalpojumiem, ko sniedz nodokļa maksātāji, kuri veic uzņēmējdarbību Kopienā, bet ne patēriņa dalībvalstī. Lai mazinātu administratīvo slogu, šo īpašo režīmu PVN deklarēšanai un samaksai par attiecīgajām iekšzemes piegādēm būtu jāatļauj izmantot tiem nodokļa maksātājiem, kas, izmantojot elektronisku saskarni, veicina preču piegādi Kopienā personām, kuras nav nodokļa maksātājas, un kas tiek uzskatīti par tādiem, kuri saņēmuši un piegādājuši preces paši.

                     (4)

                     Lai nodrošinātu konsekvenci attiecībā uz PVN un ievedmuitas nodokļa samaksu par preču importu, termiņš, kurā importa PVN maksājams muitai, ja izmanto īpašo režīmu importa PVN deklarēšanai un samaksai, būtu jāsaskaņo ar termiņu, kas attiecībā uz muitas nodokli noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 952/2013 (5) 111. pantā.

                     (5)

                     Saskaņā ar Dalībvalstu un Komisijas 2011. gada 28. septembra kopīgo politisko deklarāciju par skaidrojošiem dokumentiem (6) dalībvalstis ir apņēmušās, paziņojot savus transponēšanas pasākumus, pamatotos gadījumos pievienot vienu vai vairākus dokumentus, kuros paskaidrota saikne starp direktīvas sastāvdaļām un atbilstīgajām daļām valsts transponēšanas instrumentos. Attiecībā uz šo direktīvu likumdevējs uzskata, ka šādu dokumentu nosūtīšana ir pamatota.

                     (6)

                     Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Direktīva 2006/112/EK,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

            1. pants
            Direktīvu 2006/112/EK groza šādi:

                        1)

                        direktīvas V sadaļas 1. nodaļas 2. iedaļā pievieno šādu pantu:

                           “36.b pants

                           Ja tiek uzskatīts, ka nodokļa maksātājs ir saņēmis un piegādājis preces saskaņā ar 14.a pantu, tad preču nosūtīšanu vai transportēšanu attiecina uz minētā nodokļa maksātāja veikto piegādi.”;

                        2)

                        direktīvas 66.a pantu aizstāj ar šādu:

                           “66.a pants

                           Atkāpjoties no 63., 64. un 65. panta, tādu preču piegādes nodokļa iekasējamības gadījums, ko veic nodokļa maksātājs, par kuru uzskata, ka tas ir saņēmis un piegādājis preces saskaņā ar 14.a pantu, un preču piegādes minētajam nodokļa maksātājam iekasējamības gadījums iestājas un PVN nodoklis kļūst iekasējams brīdī, kad maksājums ir pieņemts.”;

                        3)

                        direktīvā iekļauj šādu pantu:

                           “136.a pants

                           Ja tiek uzskatīts, ka nodokļa maksātājs ir saņēmis un piegādājis preces saskaņā ar 14.a panta 2. punktu, tad dalībvalstis attiecībā uz minēto nodokļa maksātāju šādu preču piegādi atbrīvo no nodokļa.”;

                        4)

                        direktīvas 169. panta b) punktu aizstāj ar šādu:

                                    “b)

                                    darījumiem, kas saskaņā ar 136.a, 138., 142. vai 144. pantu, 146.–149. pantu, 151., 152., 153. vai 156. pantu, 157. panta 1. punkta b) apakšpunktu, 158.–161. pantu vai 164. pantu ir atbrīvoti no nodokļa;”;

                        5)

                        direktīvas 204. panta 1. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu:
                        “Tomēr dalībvalstis nevar šā punkta otrajā daļā paredzēto izvēles iespēju piemērot tādam nodokļa maksātājam 358.a panta 1. punkta nozīmē, kurš ir izvēlējies piemērot īpašo režīmu pakalpojumiem, ko sniedz nodokļa maksātāji, kuri neveic uzņēmējdarbību Kopienā.”;

                        6)

                        direktīvas 272. panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

                                    “b)

                                    nodokļa maksātājus, kuri neveic nevienu no darījumiem, kas minēti 20., 21., 22., 33., 36., 136.a, 138. un 141. pantā;”;

                        7)

                        direktīvas XII sadaļas 6. nodaļas virsrakstu aizstāj ar šādu:
                        “
                              Īpaši režīmi nodokļa maksātājiem, kas sniedz pakalpojumus personām, kuras nav nodokļa maksātājas, vai kas veic preču tālpārdošanu vai konkrētas preču piegādes iekšzemē
                           ”;

                        8)

                        direktīvas XII sadaļas 6. nodaļas 3. iedaļas virsrakstu aizstāj ar šādu:
                        “
                              Īpašs režīms preču tālpārdošanai Kopienas iekšienē, preču piegādēm dalībvalstī, kuras veiktas ar šādas piegādes veicinošas elektroniskas saskarnes palīdzību, un pakalpojumiem, ko sniedz nodokļa maksātāji, kuri veic uzņēmējdarbību Kopienā, bet ne patēriņa dalībvalstī
                           ”;

                        9)

                        direktīvas 369.a pantu aizstāj ar šādu:

                           “369.a pants

                           Neskarot citus noteikumus Kopienas tiesību aktos, šajā iedaļā piemēro šādas definīcijas:

                                       1)

                                       “nodokļa maksātājs, kas neveic uzņēmējdarbību patēriņa dalībvalstī” ir nodokļa maksātājs, kuram Kopienā ir saimnieciskās darbības pastāvīga vieta vai pastāvīga iestāde, bet kuram patēriņa dalībvalsts teritorijā nav saimnieciskās darbības pastāvīgas vietas un pastāvīgas iestādes;

                                       2)

                                       “identifikācijas dalībvalsts” ir dalībvalsts, kurā nodokļa maksātājs veic uzņēmējdarbību, vai, ja tas veic uzņēmējdarbību ārpus Kopienas, tad dalībvalsts, kurā tam ir pastāvīga iestāde.
                                       Ja nodokļa maksātājs neveic uzņēmējdarbību Kopienā, bet viņam tur ir vairākas pastāvīgas iestādes, tad identifikācijas dalībvalsts ir dalībvalsts, kurā atrodas pastāvīga iestāde un kuru nodokļa maksātājs ir norādījis kā dalībvalsti, kurā viņš izmanto īpašo režīmu. Minētais lēmums nodokļa maksātājam uzliek saistības attiecīgajā kalendārajā gadā un uz diviem nākamajiem gadiem.
                                       Ja nodokļa maksātājam Kopienā nav saimnieciskās darbības pastāvīgās vietas un pastāvīgās iestādes, tad identifikācijas dalībvalsts ir tā dalībvalsts, kurā preču nosūtīšana vai transportēšana sākas. Ja ir vairāk nekā viena dalībvalsts, kurā preču nosūtīšana vai transportēšana sākas, tad nodokļa maksātājs norāda, kura no minētajām dalībvalstīm ir identifikācijas dalībvalsts. Minētais lēmums nodokļa maksātājam uzliek saistības attiecīgajā kalendārajā gadā un uz diviem nākamajiem gadiem;

                                       3)

                                       “patēriņa dalībvalsts” ir viena no tālāk minētajām:

                                                   a)

                                                   pakalpojumu sniegšanai – dalībvalsts, attiecībā uz kuru uzskata, ka tajā notiek pakalpojumu sniegšana atbilstīgi V sadaļas 3. nodaļai;

                                                   b)

                                                   preču tālpārdošanai Kopienas iekšienē – dalībvalsts, kurā beidzas preču nosūtīšana vai transportēšana pircējam;

                                                   c)

                                                   ja preces piegādā nodokļa maksātājs, kas veicina minēto piegādi saskaņā ar 14.a panta 2. punktu, un preču nosūtīšana vai transportēšana sākas un beidzas vienā un tajā pašā dalībvalstī – minētā dalībvalsts.”;

                        10)

                        direktīvas 369.b pantu aizstāj ar šādu:

                           “369.b pants

                           Dalībvalstis šo īpašo režīmu atļauj izmantot šādiem nodokļa maksātājiem:

                                       a)

                                       nodokļa maksātājs, kas veic preču tālpārdošanu Kopienas iekšienē;

                                       b)

                                       nodokļa maksātājs, kas veicina preču piegādi saskaņā ar 14.a panta 2. punktu, ja preču nosūtīšana vai transportēšana sākas un beidzas vienā un tajā pašā dalībvalstī;

                                       c)

                                       nodokļa maksātājs, kas neveic uzņēmējdarbību patēriņa dalībvalstī un kas sniedz pakalpojumus personai, kura nav nodokļa maksātāja.

                                 Šo īpašo režīmu piemēro visām precēm, ko Kopienā piegādā attiecīgais nodokļa maksātājs, un visiem pakalpojumiem, kurus Kopienā sniedz attiecīgais nodokļa maksātājs.”;

                        11)

                        direktīvas 369.e panta a) punktu aizstāj ar šādu:

                                    “a)

                                    ja viņš paziņo, ka vairs nepiegādā preces un nesniedz pakalpojumus, uz kuriem attiecas šis īpašais režīms;”;

                        12)

                        direktīvas 369.f pantu aizstāj ar šādu:

                           “369.f pants

                           Nodokļa maksātājs, kas izmanto šo īpašo režīmu, elektroniski iesniedz identifikācijas dalībvalstij PVN deklarāciju par katru kalendārā gada ceturksni neatkarīgi no tā, vai ir piegādājis preces un ir sniedzis pakalpojumus, uz kuriem attiecas īpašais režīms. PVN deklarāciju iesniedz līdz tā mēneša beigām, kurš seko tā taksācijas perioda beigu datumam, uz kuru attiecas deklarācija.”;

                        13)

                        direktīvas 369.g panta 1., 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem:

                           “1.   PVN deklarācijā norāda PVN identifikācijas numuru, kas minēts 369.d pantā, un par katru patēriņa dalībvalsti, kurā maksājams PVN, norāda kopējo vērtību bez PVN, piemērojamās PVN likmes, kopējo summu atbilstīgi katrai PVN likmei un kopējo maksājamo PVN par šādām taksācijas periodā veiktām piegādēm, uz kurām attiecas šis īpašais režīms:

                                       a)

                                       preču tālpārdošana Kopienas iekšienē;

                                       b)

                                       preču piegāde saskaņā ar 14.a panta 2. punktu, ja preču nosūtīšana vai transportēšana sākas un beidzas vienā un tajā pašā dalībvalstī;

                                       c)

                                       pakalpojumu sniegšana.

                                 PVN deklarācijā iekļauj arī labojumus attiecībā uz iepriekšējiem taksācijas periodiem, kā paredzēts šā panta 4. punktā.

                           2.   Ja preces nosūta vai transportē no dalībvalstīm, kas nav identifikācijas dalībvalsts, tad PVN deklarācijā par katru dalībvalsti, no kuras šādas preces nosūta vai transportē, iekļauj arī kopējo vērtību bez PVN, piemērojamās PVN likmes, kopējo summu atbilstīgi katrai PVN likmei un kopējo maksājamo PVN par šādām piegādēm, uz kurām attiecas šis īpašais režīms:

                                       a)

                                       preču tālpārdošana Kopienas iekšienē, kas nav tā preču tālpārdošana Kopienas iekšienē, ko veic nodokļa maksātājs saskaņā ar 14.a panta 2. punktu;

                                       b)

                                       preču tālpārdošana un preču piegāde Kopienas iekšienē, ko veic nodokļa maksātājs saskaņā ar 14.a panta 2. punktu, ja šo preču nosūtīšana vai transportēšana sākas un beidzas vienā un tajā pašā dalībvalstī.

                                 Attiecībā uz a) apakšpunktā minētajām piegādēm PVN deklarācijā ietver arī individuālo PVN identifikācijas numuru vai nodokļa maksātāja numuru, ko piešķīrusi katra dalībvalsts, no kuras šādas preces nosūta vai transportē.
                           Attiecībā uz b) apakšpunktā minētajām piegādēm PVN deklarācijā ietver arī individuālo PVN identifikācijas numuru vai nodokļa maksātāja numuru, ko piešķīrusi katra dalībvalsts, no kuras šādas preces nosūta vai transportē, ja tāds ir.
                           PVN deklarācijā iekļauj šajā punktā minēto informāciju, kas sadalīta pa patēriņa dalībvalstīm.

                           3.   Ja nodokļa maksātājam, kurš sniedz pakalpojumus, uz kuriem attiecas šis īpašais režīms, ir viena vai vairākas pastāvīgas iestādes dalībvalstī, kas nav identifikācijas dalībvalsts, no kuras sniedz pakalpojumus, PVN deklarācijā iekļauj arī kopējo vērtību bez PVN, piemērojamās PVN likmes, kopējo summu atbilstīgi katrai PVN likmei un kopējo maksājamo PVN par šādām piegādēm attiecībā uz katru dalībvalsti, kurā nodokļa maksātājam ir pastāvīga iestāde, līdz ar individuālo PVN identifikācijas numuru vai šīs iestādes nodokļa maksātāja numuru, dalījumā pa patēriņa dalībvalstīm.”;

                        14)

                        direktīvas 369.zb panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

                           “2.   Dalībvalstis piemēro prasību, ka 1. punktā minētais PVN ir maksājams katru mēnesi; samaksas termiņš ir līdzīgās situācijās ievedmuitas nodokļa samaksai piemērojamais termiņš.”.

            2. pants

               1.   Dalībvalstis vēlākais līdz 2020. gada 31. decembrim pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara Komisijai zināmu minēto noteikumu tekstu.
               Tās piemēro minētos noteikumus no 2021. gada 1. janvāra.
               Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

               2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

            3. pants
            Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            4. pants
            Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

            Briselē, 2019. gada 21. novembrī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētāja

               H. KOSONEN

            (1)  2019. gada 14. novembra atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

            (2)  2019. gada 15. maija atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

            (3)  Padomes Direktīva 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.).

            (4)  Padomes Direktīva (ES) 2017/2455 (2017. gada 5. decembris), ar ko groza Direktīvu 2006/112/EK un Direktīvu 2009/132/EK attiecībā uz konkrētām pievienotās vērtības nodokļa saistībām pakalpojumu sniegšanā un preču tālpārdošanā (OV L 348, 29.12.2017., 7. lpp.).

            (5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 952/2013 (2013. gada 9. oktobris), ar ko izveido savienības Muitas kodeksu (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.).

            (6)  OV C 369, 17.12.2011., 14. lpp.


title: Komisijas Direktīva (ES) 2019/782 (2019. gada 15. maijs), ar ko attiecībā uz saskaņotu riska indikatoru izveidi groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/128/EK (Dokuments attiecas uz EEZ.)

text:
                  16.5.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 127/4

         KOMISIJAS DIREKTĪVA (ES) 2019/782
         (2019. gada 15. maijs),
         ar ko attiecībā uz saskaņotu riska indikatoru izveidi groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/128/EK
         (Dokuments attiecas uz EEZ)
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīvu 2009/128/EK, ar kuru nosaka Kopienas sistēmu pesticīdu ilgtspējīgas lietošanas nodrošināšanai (1), un jo īpaši tās 15. panta 1. punkta otro daļu,
         tā kā:

                     (1)

                     Direktīvas 2009/128/EK mērķis ir samazināt riskus un ietekmi, ko pesticīdu lietošana rada cilvēka veselībai un videi un, lai samazinātu atkarību no pesticīdu lietošanas, veicināt integrētās augu aizsardzības un alternatīvu pieeju vai paņēmienu izmantošanu.

                     (2)

                     Savā 2017. gada oktobra ziņojumā par dalībvalstu valsts rīcības plāniem un progresu, īstenojot Direktīvu 2009/128/EK par pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu, (2) Komisija apņēmās kopā ar dalībvalstīm strādāt, lai panāktu vienprātību par saskaņotu riska indikatoru izstrādi.

                     (3)

                     2017. gada decembrī atbildē uz Eiropas pilsoņu iniciatīvu “Aizliegt glifosātu un aizsargāt no kaitīgiem pesticīdiem gan cilvēkus, gan vidi” (3) Komisija apņēmās iedibināt saskaņotus riska indikatorus, lai Eiropas līmenī varētu pārraudzīt pesticīdu lietošanas radītā riska samazināšanas tendences.

                     (4)

                     Jāizveido saskaņoti riska indikatori, lai varētu novērtēt, ciktāl minētie mērķi ir sasniegti Savienības mērogā, un tādējādi dalībvalstis varēs šo risku pārvaldīt un par to ziņot valsts līmenī.

                     (5)

                     Saskaņā ar Direktīvas 2009/128/EK 15. panta 4. punktu Komisijai ir jāaprēķina riska indikatori Savienības mērogā, izmantojot saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem par augu aizsardzības līdzekļu statistiku savāktus statistikas datus, kā arī citus attiecīgus datus, lai novērtētu pesticīdu lietojuma radīto risku tendences.

                     (6)

                     Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1185/2009 (4) 1. panta 3. punktu statistika, kas iegūta saskaņā ar minēto regulu, kopā ar citiem attiecīgiem datiem ir paredzēta Direktīvas 2009/128/EK 4. un 15. panta vajadzībām, proti, valstu rīcības plānu izveidei un indikatoru aprēķināšanai. Līdz šim nav bijusi saskaņota Savienības līmeņa pieeja Regulā (EK) Nr. 1185/2009 paredzētās statistikas vākšanai par augu aizsardzības līdzekļu lietošanu, tāpēc šādi dati nav pieejami.

                     (7)

                     Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1107/2009 (5) 53. pants pieļauj, ka īpašos apstākļos dalībvalstis var atļaut uz laiku, kas nepārsniedz 120 dienas, laist tirgū augu aizsardzības līdzekļus ierobežotai un kontrolētai lietošanai, ja šāds pasākums šķiet vajadzīgs, jo radies apdraudējums, kuru nav iespējams kontrolēt ar citiem pieņemamiem līdzekļiem. Šādos gadījumos dalībvalstis drīkst atļaut augu aizsardzības līdzekļus, kas satur vai nu apstiprinātas, vai neapstiprinātas darbīgās vielas.

                     (8)

                     Saskaņots riska indikators var būt balstīts vienīgi uz statistikas datiem, kas savākti saskaņā ar Savienības tiesību aktiem par augu aizsardzības līdzekļu statistiku, un citiem attiecīgiem datiem, un, ja statistikas par augu aizsardzības līdzekļu lietošanu nav, vienīgie šādi attiecīgie un pašreiz pieejamie dati ir statistika par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un to atļauju skaits, ko dalībvalstis piešķīrušas īpašos apstākļos saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 53. pantu. Tādi indikatori būtu jāpapildina ar citiem indikatoriem, lai varētu iekļaut citus riska faktorus.

                     (9)

                     Ir lietderīgi, lai šajā direktīvā izmantotā darbīgo vielu kategorizācija atbilstu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 noteiktajai kategorizācijai un lai tiktu izšķirtas darbīgās vielas ar zemu kaitīguma pakāpi, aizstājamas vielas un citas darbīgās vielas, citstarp pamatojoties uz klasifikāciju, ko nosaka Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1272/2008 (6).

                     (10)

                     Darbīgās vielas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009 var būt vai nu ķīmiskas darbīgās vielas, vai mikroorganismi. Direktīva 2009/128/EK nosaka dalībvalstīm visos iespējamos gadījumos priekšroku dot neķīmiskām augu aizsardzības metodēm. Tāpēc, nosakot saskaņotus riska indikatorus, ir lietderīgi ķīmiskas darbīgās vielas un mikroorganismus klasificēt katru atsevišķi.

                     (11)

                     Gadījumos, kad dalībvalstis piešķir atļaujas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 53. pantu neapstiprinātām darbīgajām vielām, neapstiprinātu darbīgo vielu daudzumus, kas iekļauti augu aizsardzības produktos, kuri vēlāk laisti tirgū, dalībvalstis paziņo Komisijai atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1185/2009 3. pantam. Līdz šim nav bijusi Savienības līmenī harmonizēta pieeja datu vākšanai par konkrētajiem apstiprinātu darbīgo vielu daudzumiem, kas ietverti augu aizsardzības līdzekļos, kuri laisti tirgū, saņemot atļaujas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 53. pantu.

                     (12)

                     Apvienojot statistiku, kas iegūta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1185/2009, un informāciju par darbīgajām vielām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, arī tad, ja tās ir darbīgās vielas ar zemu kaitīguma pakāpi, aizstājamas vielas vai citas darbīgās vielas, var izveidot aprēķina metodi, ar kuru iegūst uz kaitīgumu balstītu saskaņotu riska indikatoru, pēc kura novērtē varbūtējos riskus, ko rada pesticīdu lietošana.

                     (13)

                     Kamēr nav ieviesta harmonizēta sistēma, pēc kādas tiek vākti dati par atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1107/2009 53. pantam tirgū laistu darbīgo vielu daudzumiem, ir lietderīgi ieviest saskaņotu riska indikatoru, balstoties uz saskaņā ar minēto pantu piešķirto atļauju skaitu.

                     (14)

                     Lai varētu aprēķināt saskaņotos riska indikatorus, kas atspoguļo relatīvo risku, ko rada tādu augu aizsardzības līdzekļu lietošana, kuri satur dažādas apstiprinātu darbīgo vielu un neapstiprinātu darbīgo vielu kategorijas, būtu jāizveido svēruma koeficienti.

                     (15)

                     Lai ar pieņemamu biežumu varētu novērtēt progresu šajā jomā un tā kā dalībvalstīm atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1185/2009 ik gadus ir jāsagatavo dati un tie jānosūta Eurostat 12 mēnešu laikā pēc atsauces gada beigām, saskaņotie riska indikatori būtu jāaprēķina reizi gadā un būtu jāpublicē vēlākais 20 mēnešus pēc attiecīgā atsauces gada beigām.

                     (16)

                     Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

            1. pants
            Grozījums Direktīvas 2009/128/EK IV pielikumā
            Direktīvas 2009/128/EK IV pielikumu aizstāj ar šīs direktīvas pielikuma tekstu.

            2. pants
            Transponēšana

               1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības vēlākais līdz 2019. gada 5. septembrim.
               Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

               2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus galvenos savu tiesību aktus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

            3. pants
            Stāšanās spēkā
            Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            4. pants
            Adresāti
            Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

            Briselē, 2019. gada 15. maijā

                  Komisijas vārdā –

                  priekšsēdētājs

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  OV L 309, 24.11.2009., 71. lpp.

            (2)  Komisijas 2017. gada oktobra ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par dalībvalstu rīcības plāniem un par progresu, īstenojot Direktīvu 2009/128/EK par pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu, COM(2017) 587 final.

            (3)  Komisijas 2017. gada 12. decembra paziņojums par Eiropas pilsoņu iniciatīvu “Aizliegt glifosātu un aizsargāt no kaitīgiem pesticīdiem gan cilvēkus, gan vidi”, C(2017)8414 final.

            (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Regula (EK) Nr. 1185/2009 attiecībā uz statistiku par pesticīdiem (OV L 324, 10.12.2009., 1. lpp.).

            (5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.).

            (6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.).

            PIELIKUMS

                     “IV PIELIKUMS
                     1. IEDAĻA

                        Saskaņotie riska indikatori

                     Saskaņotie riska indikatori ir norādīti šā pielikuma 2. un 3. iedaļā.
                     2. IEDAĻA

                        Saskaņotais riska indikators Nr. 1: uz bīstamību balstīts saskaņots riska indikators, kura pamatā ir augu aizsardzības līdzekļos uz Regulas (EK) Nr. 1107/2009 pamata tirgū laisto darbīgo vielu daudzumi

                     1.   Šā indikatora pamatā ir statistika par tādu darbīgo vielu daudzumiem, kas laistas tirgū augu aizsardzības līdzekļos uz Regulas (EK) Nr. 1107/2009 pamata, un šo statistiku Komisijai (Eurostat) iesniedz uz Regulas (EK) Nr. 1185/2009 I pielikuma (“Statistika par pesticīdu laišanu tirgū”) pamata. Dati tiek sagrupēti četrās grupās, kas savukārt tiek iedalītas septiņās kategorijās.
                     2.   Saskaņotā riska indikatora Nr. 1 aprēķināšanai izmanto šādus vispārīgus noteikumus:

                                 a)

                                 saskaņoto riska indikatoru Nr. 1 aprēķina, pamatojoties uz darbīgo vielu iedalījumu četrās grupās un septiņās kategorijās, kas norādītas 1. tabulā:

                                 b)

                                 1. grupas darbīgās vielas (A un B kategorija) ir tās, kuras norādītas Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (1) pielikuma D daļas sarakstā;

                                 c)

                                 2. grupas darbīgās vielas (C un D kategorija) ir tās, kuras norādītas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A un B daļas sarakstā;

                                 d)

                                 3. grupas darbīgās vielas (E un F kategorija) ir tās, kuras norādītas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma E daļas sarakstā;

                                 e)

                                 4. grupas darbīgās vielas (G kategorija) ir tās, kuras nav apstiprinātas uz Regulas (EK) Nr. 1107/2009 pamata un tāpēc nav norādītas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma sarakstā;

                                 f)

                                 piemēro 1. tabulas vi) rindas svērumus.

                           3.   Saskaņoto riska indikatoru Nr. 1 aprēķina, tirgū laisto darbīgo vielu ikgadējos daudzumus 1. tabulas katrā grupā reizinot ar attiecīgo bīstamības svērumu, kas norādīts vi) rindā, un pēc tam summējot šo aprēķinu rezultātus.
                     4.   Iespējams aprēķināt tirgū laisto darbīgo vielu daudzumus katrā 1. tabulas grupā un kategorijā.

                        1. tabula

                        Darbīgo vielu un bīstamības svērumu iedalījums saskaņotā riska indikatora Nr. 1 aprēķināšanai

                                 Rinda

                                 Grupas

                                 1

                                 2

                                 3

                                 4

                                 i)

                                 Zema riska darbīgās vielas [darbīgās vielas ar zemu kaitīguma pakāpi], kuras ir apstiprinātas vai uzskata par apstiprinātām uz Regulas (EK) Nr. 1107/2009 22. panta pamata, un kuras ir norādītas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma D daļas sarakstā

                                 Darbīgās vielas, kuras ir apstiprinātas vai uzskata par apstiprinātām uz Regulas (EK) Nr. 1107/2009 pamata, nav iekļautas citās kategorijās un ir norādītas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A un B daļas sarakstā

                                 Darbīgās vielas, kuras ir apstiprinātas vai uzskata par apstiprinātām uz Regulas (EK) Nr. 1107/2009 24. panta pamata, ir aizstājamās vielas un ir norādītas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma E daļas sarakstā

                                 Darbīgās vielas, kuras nav apstiprinātas uz Regulas (EK) Nr. 1107/2009 pamata un tāpēc nav norādītas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma sarakstā

                                 ii)

                                 Kategorijas

                                 iii)

                                 A

                                 B

                                 C

                                 D

                                 E

                                 F

                                 G

                                 iv)

                                 Mikroorganismi

                                 Darbīgās ķīmiskās vielas

                                 Mikroorganismi

                                 Darbīgās ķīmiskās vielas

                                 Vielas, kas nav klasificētas šādi:
                                 kancerogēnas (1.A vai 1.B kategorija)
                                 un/vai
                                 reproduktīvajai sistēmai toksiskas (1.A vai 1.B kategorija)
                                 un/vai
                                 endokrīnie disruptori

                                 Vielas, kas klasificētas šādi:
                                 kancerogēnas (1.A vai 1.B kategorija)
                                 un/vai
                                 reproduktīvajai sistēmai toksiskas (1.A vai 1.B kategorija)
                                 un/vai
                                 endokrīnie disruptori, kuriem cilvēka eksponētība ir niecīga

                                 v)

                                 Bīstamības svērumi, kurus piemēro tādu darbīgo vielu daudzumiem, kas laistas tirgū uz Regulas (EK) Nr. 1107/2009 pamata atļautos augu aizsardzības līdzekļos

                                 vi)

                                 1

                                 8

                                 16

                                 64

                           5.   Saskaņotā riska indikatora Nr. 1 bāzlīnija ir 100, un tā ir vienāda ar vidējo rezultātu, kas iegūts iepriekš minētajā aprēķinā par laikposmu no 2011. līdz 2013. gadam.
                     6.   Saskaņotā riska indikatora Nr. 1 rezultātu izsaka, ņemot vērā bāzlīniju.
                     7.   Dalībvalstis un Komisija saskaņoto riska indikatoru Nr. 1 aprēķina un publisko saskaņā ar Direktīvas 2009/128/EK 15. panta 2. punktu un 15. panta 4. punktu par katru kalendāro gadu un vēlākais 20 mēnešus pēc tā gada beigām, kurā saskaņotais riska indikators Nr. 1 tiek aprēķināts.
                     3. IEDAĻA

                        Saskaņotais riska indikators Nr. 2: saskaņots riska indikators, kura pamatā ir uz Regulas (EK) Nr. 1107/2009 53. panta pamata piešķirto atļauju skaits

                     1.   Šā indikatora pamatā ir uz Regulas (EK) Nr. 1107/2009 53. panta pamata piešķirto augu aizsardzības līdzekļu atļauju skaits, kas Komisijai paziņots saskaņā ar minētās regulas 53. panta 1. punktu. Dati tiek sagrupēti četrās grupās, kas savukārt tiek iedalītas septiņās kategorijās.
                     2.   Saskaņotā riska indikatora Nr. 2 aprēķināšanai izmanto šādus vispārīgus noteikumus:

                                 a)

                                 saskaņotā riska indikatora Nr. 2 pamatā ir uz Regulas (EK) Nr. 1107/2009 53. panta pamata piešķirto atļauju skaits. Saskaņoto riska indikatoru Nr. 2 aprēķina, pamatojoties uz darbīgo vielu iedalījumu četrās grupās un septiņās kategorijās, kas norādītas šīs iedaļas 2. tabulā;

                                 b)

                                 1. grupas darbīgās vielas (A un B kategorija) ir tās, kuras norādītas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma D daļas sarakstā;

                                 c)

                                 2. grupas darbīgās vielas (C un D kategorija) ir tās, kuras norādītas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A un B daļas sarakstā;

                                 d)

                                 3. grupas darbīgās vielas (E un F kategorija) ir tās, kuras norādītas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma E daļas sarakstā;

                                 e)

                                 4. grupas darbīgās vielas (G kategorija) ir tās, kuras nav apstiprinātas uz Regulas (EK) Nr. 1107/2009 pamata un tāpēc nav norādītas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma sarakstā;

                                 f)

                                 piemēro šīs iedaļas 2. tabulas vi) rindas svērumus.

                           3.   Saskaņoto riska indikatoru Nr. 2 aprēķina, augu aizsardzības līdzekļiem uz Regulas (EK) Nr. 1107/2009 53. panta pamata piešķirto atļauju skaitu 2. tabulas katrā grupā reizinot ar attiecīgo bīstamības svērumu, kas norādīts vi) rindā, un pēc tam summējot šo aprēķinu rezultātus.

                        2. tabula

                        Darbīgo vielu un bīstamības svērumu iedalījums saskaņotā riska indikatora Nr. 2 aprēķināšanai

                                 Rinda

                                 Grupas

                                 1

                                 2

                                 3

                                 4

                                 i)

                                 Zema riska darbīgās vielas [darbīgās vielas ar zemu kaitīguma pakāpi], kuras ir apstiprinātas vai uzskata par apstiprinātām uz Regulas (EK) Nr. 1107/2009 22. panta pamata, un kuras ir norādītas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma D daļas sarakstā

                                 Darbīgās vielas, kuras ir apstiprinātas vai uzskata par apstiprinātām uz Regulas (EK) Nr. 1107/2009 pamata, nav iekļautas citās kategorijās un ir norādītas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A un B daļas sarakstā

                                 Darbīgās vielas, kuras ir apstiprinātas vai uzskata par apstiprinātām uz Regulas (EK) Nr. 1107/2009 24. panta pamata, ir aizstājamās vielas un ir norādītas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma E daļas sarakstā

                                 Darbīgās vielas, kuras nav apstiprinātas uz Regulas (EK) Nr. 1107/2009 pamata un tāpēc nav norādītas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma sarakstā

                                 ii)

                                 Kategorijas

                                 iii)

                                 A

                                 B

                                 C

                                 D

                                 E

                                 F

                                 G

                                 iv)

                                 Mikroorganismi

                                 Darbīgās ķīmiskās vielas

                                 Mikroorganismi

                                 Darbīgās ķīmiskās vielas

                                 Vielas, kas nav klasificētas šādi:
                                 kancerogēnas (1.A vai 1.B kategorija)
                                 un/vai
                                 reproduktīvajai sistēmai toksiskas (1.A vai 1.B kategorija)
                                 un/vai
                                 endokrīnie disruptori

                                 Vielas, kas klasificētas šādi:
                                 kancerogēnas (1.A vai 1.B kategorija)
                                 un/vai
                                 reproduktīvajai sistēmai toksiskas (1.A vai 1.B kategorija)
                                 un/vai
                                 endokrīnie disruptori, kuriem cilvēka eksponētība ir niecīga

                                 v)

                                 Bīstamības svērumi, kurus piemēro uz Regulas (EK) Nr. 1107/2009 53. panta pamata piešķirto atļauju skaitam

                                 vi)

                                 1

                                 8

                                 16

                                 64

                           4.   Saskaņotā riska indikatora Nr. 2 bāzlīnija ir 100, un tā ir vienāda ar vidējo rezultātu, kas iegūts iepriekš minētajā aprēķinā par laikposmu no 2011. līdz 2013. gadam.
                     5.   Saskaņotā riska indikatora Nr. 2 rezultātu izsaka, ņemot vērā bāzlīniju.
                     6.   Dalībvalstis un Komisija saskaņoto riska indikatoru Nr. 2 aprēķina un publisko saskaņā ar Direktīvas 2009/128/EK 15. panta 2. punktu un 15. panta 4. punktu par katru kalendāro gadu un vēlākais 20 mēnešus pēc tā gada beigām, kurā saskaņotais riska indikators Nr. 2 tiek aprēķināts.

               ”

               (1)  Komisijas 2011. gada 25. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz darbīgo vielu sarakstu (OV L 153, 11.6.2011., 1. lpp.).