title: Padomes Direktīva 94/80/EK (1994. gada 19. decembris), ar kuru paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā tiesības balsot un kandidēt pašvaldību vēlēšanās izmanto Savienības pilsoņi, kas dzīvo dalībvalstī, kuras pilsoņi tie nav

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31994L0080

Oficiālais Vēstnesis L 368 , 31/12/1994 Lpp. 0038 - 0047 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 1 Sējums 4 Lpp. 0080  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 1 Sējums 4 Lpp. 0080

		Padomes Direktīva 94/80/EK(1994. gada 19. decembris),ar kuru paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā tiesības balsot un kandidēt pašvaldību vēlēšanās izmanto Savienības pilsoņi, kas dzīvo dalībvalstī, kuras pilsoņi tie navEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 8.b panta 1. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [1],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [2],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu [3],tā kā Līgums par Eiropas Savienību iezīmē jaunu stadiju ciešākas savienības radīšanas procesā starp Eiropas tautām; tā kā viens no Savienības uzdevumiem ir, demonstrējot konsekvenci un solidaritāti, organizēt attiecības starp dalībvalstu tautām; tā kā tās pamatmērķi ietver dalībvalstu pilsoņu tiesību un interešu aizsardzības stiprināšanu, ieviešot Savienības pilsonību;tā kā šā iemesla dēļ Līguma par Eiropas Savienību II sadaļa ievieš Savienības pilsonību visiem dalībvalstu pilsoņiem un uz šā pamata piešķir tiem vairākas tiesības;tā kā balsstiesības un tiesības kandidēt pašvaldību vēlēšanās dzīvesvietas dalībvalstī, kas noteiktas Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 8.b panta 1. punktā, ir nediskriminēšanas principa īstenošana starp pilsoņiem un nepilsoņiem un izriet no tiesībām brīvi pārvietoties un dzīvot, kas ietvertas Līguma 8.a pantā;tā kā 8.b panta 1. punkta piemērošana neparedz pilnīgu dalībvalstu vēlēšanu sistēmu saskaņošanu; tā kā šo noteikumu mērķis ir likvidēt pilsonības prasību, kas šobrīd jāpilda lielākajā daļā dalībvalstu, lai izmantotu balsstiesības un tiesības kandidēt; tā kā bez tam, lai ņemtu vērā proporcionalitātes principu, kas ietverts Līguma 3.b panta trešajā daļā, Kopienas tiesību aktu saturs šajā sfērā nedrīkst pārsniegt to, kas nepieciešams EK Līguma 8.b panta 1. punkta mērķa sasniegšanai;tā kā EK Līguma 8.b panta 1. punkta mērķis ir nodrošināt, ka visi Savienības pilsoņi, neskatoties uz to, vai tie ir vai nav tās dalībvalsts pilsoņi, kurā tie dzīvo, var šajā valstī izmantot savas balsstiesības un tiesības kandidēt pašvaldību vēlēšanās ar tādiem pašiem nosacījumiem; tā kā nosacījumiem, ko piemēro nepilsoņiem, to skaitā tiem, kas saistīti ar dzīvesvietas laikposmu un pierādījumiem, būtu jābūt vienādiem ar tiem, ko piemēro attiecīgās dalībvalsts pilsoņiem; tā kā nevar prasīt, lai nepilsoņi pildītu kādus nosacījumus, ja vien izņēmuma kārtā atšķirīgu izturēšanos pret pilsoņiem un nepilsoņiem neattaisno apstākļi, kas pēdējiem raksturīgi un atšķir tos no pirmajiem;tā kā Līguma 8.b panta 1. punkts atzīst balsstiesības un tiesības kandidēt pašvaldību vēlēšanās dzīvesvietas dalībvalstī, tomēr neaizstājot balsstiesības un tiesības kandidēt dalībvalstī, kuras pilsonis tas ir; tā kā jāņem vērā Savienības pilsoņu brīvība izvēlēties, vai piedalīties dzīvesvietas dalībvalsts pašvaldību vēlēšanās vai ne; tā kā ir lietderīgi ļaut šiem pilsoņiem izmantot savas balsstiesības; tā kā šos pilsoņus var automātiski reģistrēt vēlētāju sarakstā tajās dalībvalstīs, kur piedalīšanās vēlēšanās nav obligāta;tā kā veids, kādā pašvaldība darbojas dažādās dalībvalstīs, ir atšķirīgu politisko un tiesisko tradīciju atspoguļojums, un to raksturo struktūru daudzveidība; tā kā termins "pašvaldību vēlēšanas" nenozīmē vienu un to pašu visās dalībvalstīs; tā kā tādēļ šīs direktīvas objekts jānoskaidro, definējot terminu; tā kā pašvaldību vēlēšanas ir tiešas vispārējas vēlēšanas pašvaldību vienību un to apakšvienību līmenī; tā kā termins ietver tiešas vispārējas vēlēšanas pašvaldību pārstāvju padomēs un pašvaldību izpildiestāžu locekļiem;tā kā aizliegumu kandidēt var pasludināt ar atsevišķu dzīvesvietas dalībvalsts vai piederības dalībvalsts iestāžu lēmumu; tā kā, ņemot vērā vēlēta amata ieņemšanas politisko nozīmīgumu, dalībvalstīm būtu jādod tiesības veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka personai, kurai atņemtas tiesības kandidēt piederības dalībvalstī, nav iespējams atgūt šīs tiesības tikai tādēļ, ka tā dzīvo citā dalībvalstī; tā kā šī problēma, kas raksturīga kandidātiem, kas nav pilsoņi, ir pietiekami būtiska, lai attaisnotu noteikumus, saskaņā ar kuriem dalībvalstis, kas uzskata to par nepieciešamu, var šādus kandidātus pakļaut ne tikai dzīvesvietas dalībvalsts, bet arī piederības dalībvalsts noteikumiem attiecībā uz aizliegumu kandidēt; tā kā, ņemot vērā proporcionalitātes principu, būs pietiekami, ja balsstiesības pakļaus tikai dzīvesvietas dalībvalsts noteikumiem attiecībā uz aizliegumu vēlēt;tā kā pašvaldības pamatvienību vadības pienākumi var ietvert līdzdalību valsts varas īstenošanā un vispārējo interešu aizsardzību, dalībvalstīm būtu jādod iespēja paredzēt šos amatus tās pilsoņiem; tā kā dalībvalstīm būtu arī jādod iespēja veikt attiecīgus pasākumus šim nolūkam; tā kā šādi pasākumi nevar ierobežot citu dalībvalstu pilsoņu iespējas tikt ievēlētiem vairāk kā nepieciešams šā mērķa sasniegšanai;tā kā tāpat būtu jādod iespēja vēlēto amatpersonu līdzdalību parlamentārās asamblejas vēlēšanās paredzēt attiecīgās dalībvalsts pilsoņiem;tā kā, ja dalībvalstu tiesību akti paredz, ka vēlēta amata ieņemšana nav savienojama ar citiem amatiem, dalībvalstīm būtu jādod iespēja paplašināt savu kompetenci, lai ietvertu līdzvērtīgus citās dalībvalstīs ieņemamus amatus;tā kā jebkāda atkāpe no šīs direktīvas vispārējiem noteikumiem jāpamato, ievērojot Līguma 8.b panta 1. punktu, ar problēmām, kas raksturīgas dalībvalstij; tā kā jebkurš izņēmums pēc savas būtības pakļaujams pārbaudei;tā kā šādas īpašas problēmas var rasties dalībvalstī, kurā balsstiesīgo Savienības pilsoņu skaits, kas tajā dzīvo, bet kas nav tās pilsoņi, ir stipri virs vidējā; tā kā atkāpes ir pamatotas, ja šādi pilsoņi veido vairāk nekā 20 % no kopējā vēlētāju skaita; tā kā šādām atkāpēm jābalstās uz dzīvesvietas laikposma kritēriju;tā kā Savienības pilsonībai jādod Savienības pilsoņiem iespēja labāk integrēties uzņēmējā valstī; tā kā šajā sakarā tas atbilst Līguma autoru nodomam izvairīties no jebkādas polarizācijas pilsoņu un nepilsoņu kandidātu sarakstu starpā;tā kā šis polarizācijas risks skar dalībvalsti, kurā balsstiesīgo Savienības pilsoņu skaits, kas nav šīs valsts pilsoņi, pārsniedz 20 % no kopējā balsstiesīgo Savienības pilsoņu skaita, kas tajā dzīvo; tā kā šā iemesla dēļ ir būtiski, ka šī dalībvalsts, atbilstīgi Līguma 8.b pantam, var noteikt konkrētus noteikumus attiecībā uz kandidātu sarakstu sastādīšanu;tā kā jāņem vērā fakts, ka atsevišķās dalībvalstīs iedzīvotājiem, kas ir citas dalībvalsts pilsoņi, ir balsstiesības valsts parlamenta vēlēšanās, un tā rezultātā šajā direktīvā paredzētās formalitātes var atvieglot;tā kā Beļģijas Karalistei raksturīgas īpašas pazīmes un proporcijas, kas saistītas ar faktu, ka tās konstitūcijas 1. līdz 4. pants paredz trīs oficiālās valodas un teritorijas sadalījumu reģionos un kopienās, un šā iemesla dēļ pilnīga šīs direktīvas piemērošana atsevišķās komūnās varētu radīt nepieciešamību paredzēt atkāpes iespēju no šīs direktīvas noteikumiem, lai ņemtu vērā šīs īpašās pazīmes un proporcijas;tā kā Komisija novērtēs direktīvas piemērošanu juridiski un faktiski, to skaitā jebkādas izmaiņas elektorātā, kas notikušas kopš tās stāšanās spēkā; tā kā Komisija iesniegs attiecīgu ziņojumu Eiropas Parlamentā un Padomē,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.I NODAĻAVispārīgi noteikumi1. pants1. Šī direktīva nosaka sīki izstrādātu kārtību, saskaņā ar kuru Savienības pilsoņi, kas dzīvo dalībvalstī, kuras pilsoņi tie nav, var tajā izmantot savas balsstiesības un tiesības kandidēt pašvaldību vēlēšanās.2. Nekas šajā direktīvā neietekmē katras dalībvalsts noteikumus attiecībā uz to šīs dalībvalsts pilsoņu balsstiesībām un tiesībām kandidēt, kas dzīvo ārpus tās teritorijas, vai trešās valsts pilsoņiem, kas dzīvo šajā valstī.2. pants1. Šajā direktīvā:a) "pašvaldības pamatvienība" nozīmē pielikumā uzskaitītās administratīvās vienības, kas saskaņā ar katras dalībvalsts tiesību aktiem ietver tiešās vispārējās vēlēšanās ievēlētas institūcijas un kas ir pilnvarotas politiskās un administratīvās organizācijas pamatlīmenī risināt vietējos jautājumus uz savu atbildību;b) "pašvaldību vēlēšanas" nozīmē tiešas vispārējas vēlēšanas, lai ieceltu pārstāvju padomes locekļus un nepieciešamības gadījumā saskaņā ar katras dalībvalsts tiesību aktiem — pašvaldības pamatvienības izpildiestādes vadītāju un locekļus;c) "dzīvesvietas dalībvalsts" nozīmē dalībvalsti, kurā Savienības pilsonis dzīvo, bet kuram nav šīs dalībvalsts pilsonība;d) "piederības dalībvalsts" nozīmē dalībvalsti, attiecībā pret kuru Savienības pilsonim ir valstiskā piederība;e) "vēlētāju saraksts" nozīmē visu to vēlētāju oficiālo reģistru, kuriem ir tiesības vēlēt noteiktajā pašvaldības pamatvienībā vai kādā no tās apakšvienībām, ko sastāda un atjaunina kompetenta iestāde saskaņā ar dzīvesvietas dalībvalsts vēlēšanu likumu vai iedzīvotāju reģistru, ja tas norāda tiesības vēlēt;f) "atsauces datums" nozīmē dienu vai dienas, kad Savienības pilsoņiem saskaņā ar dzīvesvietas dalībvalsts vēlēšanu likumu jāatbilst prasībām, lai varētu vēlēt vai kandidēt šajā valstī;g) "oficiāla deklarācija" nozīmē attiecīgās personas deklarāciju, kurā esošas kļūdas gadījumā šo personu var sodīt saskaņā ar piemērojamajiem valsts tiesību aktiem.2. Dalībvalsts paziņo Komisijai, ja kādu no pielikumā minētajām pašvaldības vienībām valsts tiesību aktu izmaiņu rezultātā aizstāj cita vienība, kam ir šā panta 1. punkta a) apakšpunktā minētās funkcijas, vai šādu izmaiņu dēļ kādu no vienībām likvidē vai izveido jaunas vienības.Trīs mēnešu laikā no šāda paziņojuma saņemšanas kopā ar dalībvalsts apstiprinājumu, ka personu tiesības saskaņā ar šo direktīvu netiks mazinātas, Komisija pielāgo pielikumu, veicot atbilstīgu aizstāšanu, svītrojumus vai papildinājumus. Šo pārstrādāto pielikumu publicē Oficiālajā Vēstnesī.3. pantsJebkurai personai, kas atskaites datumā:a) ir Savienības pilsonis Līguma 8. panta 1. punkta otrās daļas nozīmē;b) nav dzīvesvietas dalībvalsts pilsonis, bet atbilst tiem pašiem nosacījumiem attiecībā uz balsstiesībām un tiesībām kandidēt, ko šī valsts ar likumu uzliek saviem pilsoņiem,ir balsstiesības un tiesības kandidēt pašvaldību vēlēšanās dzīvesvietas dalībvalstī, ja vien šīs tiesības nav liegtas saskaņā ar šo direktīvu.4. pants1. Ja, lai vēlētu vai kandidētu, dzīvesvietas dalībvalsts pilsoņiem jābūt pavadījušiem noteiktu minimālo laikposmu kā iedzīvotājiem šīs valsts teritorijā, tad uzskatāms, ka vēlētāji un pilsoņi, kam ir tiesības kandidēt 3. panta nozīmē, izpildījuši šo nosacījumu, ja tie līdzvērtīgu laikposmu dzīvojuši citā dalībvalstī.2. Ja saskaņā ar dzīvesvietas dalībvalsts tiesību aktiem tās pilsoņi var vēlēt vai kandidēt tikai pašvaldības pamatvienībā, kurā tiem ir pamata dzīvesvieta, vēlētāji un personas, kam ir tiesības kandidēt 3. panta nozīmē, arī pakļauti šim nosacījumam.3. 1. punkts neskar katras dalībvalsts noteikumus, saskaņā ar kuriem personas balsstiesību un tiesību kandidēt izmantošana noteiktajā pašvaldības pamatvienībā pakļauta tam, ka tā dzīvojusi šajā vienībā minimālo laikposmu.Tāpat 1. punkts neskar jebkādus valsts noteikumus, kas jau ir spēkā šīs direktīvas spēkā stāšanās brīdī, ar ko jebkuras personas balsstiesības un tiesības kandidēt pakļautas tam, ka tā dzīvojusi minimālo laikposmu dalībvalsts apgabalā, kuras daļu veido pašvaldības pamatvienība.5. pants1. Dzīvesvietas dalībvalstis var paredzēt, ka jebkuram Savienības pilsonim, kam ar atsevišķu civiltiesisku vai krimināltiesisku lēmumu atņemtas tiesības kandidēt saskaņā ar piederības dalībvalsts likumu, liegts izmantot šīs tiesības pašvaldību vēlēšanās.2. Jebkura Savienības pilsoņa iesniegumu par kandidēšanu pašvaldību vēlēšanās dzīvesvietas dalībvalstī var atzīt par nepieņemamu, ja šis pilsonis nevar uzrādīt 9. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto deklarāciju vai 9. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto apliecinājumu.3. Dalībvalstis var paredzēt, ka tikai to pilsoņi var ieņemt pašvaldības pamatvienības izpildiestādes pārvaldes kolēģijas vēlēta vadītāja, vietnieka vai locekļa amatu, ja tie ievēlēti, lai ieņemtu šo amatu mandāta darbības laikā.Dalībvalstis var arī noteikt, ka pašvaldības pamatvienības izpildiestādes pārvaldes kolēģijas vadītāja, vietnieka vai locekļa funkciju pagaidu vai starplaika veikšana paredzēta tikai tās pilsoņiem.Ņemot vērā Līgumu un vispārējos tiesību principus, dalībvalstis var veikt piemērotus, nepieciešamus un proporcionālus pasākumus, lai nodrošinātu, ka pirmajā apakšpunktā minētos amatus var ieņemt un otrajā apakšpunktā minētās starplaika funkcijas var veikt tikai to pilsoņi.4. Dalībvalstis var arī izvirzīt noteikumu, ka Savienības pilsoņi, kas ievēlēti par pārstāvju padomes locekļiem, nepiedalās ne to delegātu izraudzīšanā, kas var balsot parlamentārajā asamblejā, ne šīs asamblejas locekļu vēlēšanās.6. pants1. Personas, kam ir tiesības kandidēt 3. panta nozīmē, ir pakļautas tiem pašiem nosacījumiem attiecībā uz nesavienojamību saskaņā ar dzīvesvietas valsts tiesību aktiem, kādus piemēro šīs valsts pilsoņiem.2. Dalībvalstis var paredzēt, ka vēlēta amata ieņemšana dzīvesvietas dalībvalstī nav savienojama ar amatu ieņemšanu citās dalībvalstīs, kas līdzvērtīgi tiem, kas rada nesavienojamību dzīvesvietas dalībvalstī.II NODAĻABalsstiesību un tiesību kandidēt izmantošana7. pants1. Vēlētājs 3. panta nozīmē izmanto savas balsstiesības pašvaldību vēlēšanās dzīvesvietas dalībvalstī, ja viņš izteicis šādu vēlēšanos.2. Ja dzīvesvietas dalībvalstī piedalīšanās vēlēšanās ir obligāta, vēlētājiem 3. panta nozīmē, kas iekļauti vēlētāju sarakstā, ir pienākums vēlēt.3. Dalībvalstis, kurās piedalīšanās vēlēšanās nav obligāta, var paredzēt automātisku vēlētāju 3. panta nozīmē reģistrāciju vēlētāju sarakstā.8. pants1. Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai ļautu vēlētāju 3. panta nozīmē iekļaut vēlētāju sarakstā pietiekamā laikā pirms vēlēšanu dienas.2. Lai viņa vārdu iekļautu vēlētāju sarakstā, vēlētājs 3. panta nozīmē iesniedz tādus pašus dokumentus kā vēlētājs, kas ir pilsonis.Dzīvesvietas dalībvalsts var pieprasīt arī, lai vēlētājs 3. panta nozīmē uzrāda derīgu personas dokumentu kopā ar oficiālu deklarāciju, kas norāda viņa valsts piederību un adresi dzīvesvietas dalībvalstī.3. Vēlētāji 3. panta nozīmē, kas iekļauti dzīvesvietas valsts vēlētāju sarakstā, tur paliek ar tādiem pašiem nosacījumiem kā vēlētāji, kas ir pilsoņi, līdz brīdim, kad tos izslēdz automātiski, jo tie vairs neatbilst balsstiesību izmantošanas nosacījumiem.Vēlētājus, kas iekļauti vēlētāju sarakstā pēc pašu lūguma, var izslēgt no tā, ja tie to lūdz.Ja šādi vēlētāji pārceļas uz citu pašvaldības pamatvienību tajā pašā dalībvalstī, tos iekļauj vēlētāju sarakstā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā vēlētājiem, kas ir pilsoņi.9. pants1. Iesniedzot pieteikumu, lai kandidētu, persona, kam ir tiesības kandidēt 3. panta nozīmē, uzrāda tādus pašus apliecinājuma dokumentus kā kandidāts, kas ir pilsonis. Dzīvesvietas dalībvalsts var pieprasīt, lai šī persona uzrāda oficiālu deklarāciju, kas norāda tās valstisko piederību un adresi dzīvesvietas dalībvalstī.2. Dzīvesvietas dalībvalsts var pieprasīt arī, lai persona, kam ir tiesības kandidēt 3. panta nozīmē:a) oficiālā deklarācijā, ko tā uzrāda saskaņā ar 1. punktu, iesniedzot savu pieteikumu, lai kandidētu, norāda, ka tai nav atņemtas tiesības kandidēt piederības dalībvalstī;b) šaubu gadījumā attiecībā uz deklarācijas saturu, ievērojot a) apakšpunktu, vai ja tas nepieciešams saskaņā ar dalībvalsts tiesību normām, pirms vai pēc vēlēšanām uzrāda piederības dalībvalsts kompetentas iestādes apliecinājumu, kas apstiprina, ka tai nav atņemtas tiesības kandidēt šajā dalībvalstī vai ka šāds aizliegums iestādei nav zināms;c) uzrāda derīgu personas dokumentu;d) oficiālā deklarācijā, ko tā uzrāda saskaņā ar 1. punktu, apliecina, ka tā neieņem amatu, kas ir nesavienojams 6. panta 2. punkta nozīmē;e) norāda savu pēdējo adresi piederības dalībvalstī, ja tāda ir bijusi.10. pants1. Dzīvesvietas dalībvalsts laicīgi un pienācīgā veidā informē attiecīgo personu par darbībām, kas veiktas pēc tās pieteikuma, lai iekļautu vēlētāju sarakstā, vai par lēmumu attiecībā uz tās kandidēšanas pieteikuma pieļaujamību.2. Ja personai atsaka iekļaušanu vēlētāju sarakstā, nepieņem tās pieteikumu vai tās kandidēšanas pieteikumu noraida, attiecīgajai personai ir tiesības uz tiesisko aizsardzību ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādus dzīvesvietas dalībvalsts tiesību akti piešķir vēlētājiem un personām, kam ir tiesības kandidēt, kas ir tās pilsoņi.11. pantsDzīvesvietas dalībvalsts laikus un pienācīgā veidā informē vēlētājus un pilsoņus, kas var kandidēt 3. panta nozīmē, par nosacījumiem un sīki izstrādātu kārtību balsstiesību un tiesību kandidēt izmantošanai šajā valstī.III NODAĻAAtkāpes un pārejas noteikumi12. pants1. Ja 1996. gada 1. janvārī konkrētā dalībvalstī balsstiesīgo Savienības pilsoņu skaits, kas tajā dzīvo, bet nav tās pilsoņi, pārsniedz 20 % no kopējā balsstiesīgo Savienības pilsoņu skaita, kas tajā dzīvo, šī dalībvalsts, atkāpjoties no šīs direktīvas, var:a) ierobežot vēlētāju 3. panta nozīmē balsstiesības, kuri šajā dalībvalstī dzīvojuši minimālo laikposmu, kas nevar pārsniegt termiņu, uz kuru tiek ievēlēta pašvaldības pārstāvju padome;b) ierobežot to pilsoņu tiesības kandidēt, kuriem ir šādas tiesības 3. panta nozīmē un kuri šajā dalībvalstī dzīvojuši minimālo laikposmu, kas nevar pārsniegt divus termiņus, uz kuriem tiek ievēlēta pašvaldības pārstāvju padome; unc) veikt nepieciešamos pasākumus attiecībā uz kandidātu sarakstu sastādīšanu, lai sekmētu to Savienības pilsoņu integrāciju, kam ir citas dalībvalsts valstiskā piederība.2. Beļģijas Karaliste, atkāpjoties no šīs direktīvas noteikumiem, var piemērot 1. punkta a) apakšpunkta noteikumus ierobežotam pašvaldības vienību skaitam, kuru sarakstu tā paziņo vismaz gadu pirms pašvaldības vienības vēlēšanām, attiecībā uz kurām tā grasās lūgt izņēmumu.3. Ja 1996. gada 1. janvārī dalībvalsts tiesību akti paredz, ka citas dalībvalsts pilsoņiem, kas tajā dzīvo, ir tiesības vēlēt šīs valsts parlamentu, un šim nolūkam tos var iekļaut šīs valsts vēlētāju sarakstā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā valsts vēlētājiem, pirmā dalībvalsts, atkāpjoties no šīs direktīvas, var atturēties no 6. līdz 11. panta piemērošanas šiem pilsoņiem.4. Līdz 1998. gada 31. decembrim un pēc tam katrus sešus gadus Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā tā pārbauda, vai atkāpes piešķiršana attiecīgajām dalībvalstīm, ievērojot Līguma 8.b panta 1. punktu, joprojām ir pamatota, un tā ierosina jebkādu nepieciešamo korekciju veikšanu. Dalībvalstis, kas lūdz izņēmuma statusu saskaņā ar 1. un 2. punktu, sniedz Komisijai visu nepieciešamo pamatinformāciju.IV NODAĻANobeiguma noteikumi13. pantsKomisija Eiropas Parlamentā un Padomē iesniedz ziņojumu par šīs direktīvas piemērošanu, ietverot izmaiņas elektorātā, kas notikušas, kopš tās stāšanās spēkā, gada laikā kopš pašvaldību vēlēšanām visās dalībvalstīs, un kas organizētas, balstoties uz iepriekšminētajiem noteikumiem, un nepieciešamības gadījumā ierosina attiecīgas korekcijas.14. pantsDalībvalstīs stājas spēkā normatīvi un administratīvi akti, kas vajadzīgi, lai līdz 1996. gada 1. janvārim izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.Kad dalībvalstis pieņem šos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu, vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka šādas atsauces pievienošanas kārtību.15. pantsŠī direktīva stājas spēkā 20. dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.16. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 1994. gada 19. decembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsK. Kinkel[1] OV C 323, 21.11.1994.[2] Atzinums sniegts 1994. gada 14. septembrī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).[3] Atzinums sniegts 1994. gada 28. septembrī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).--------------------------------------------------PIELIKUMS"Pašvaldības pamatvienība" šīs direktīvas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē ir viena no šādām:Dānijā:amtskommune, Koøbenhavns kommune, Frederiksberg kommune, primærkommune,Beļģijā:commune/gemeente/Gemeinde,Vācijā:kreisfreie Stadt bzw. Stadtkreis; Kreis;Gemeinde, Bezirk in der Freien und Hansestadt Hamburg und im Land Berlin;Stadtgemeinde Bremen in der Freien Hansestadt Bremen,Stadt-, Gemeinde-, oder Ortsbezirke bzw. Ortschaften,Grieķijā:χοινότης;δήμος;Spānijā:municipio,entidad de ámbito territorial inferior al municipal,Francijā:commune,arrondissement dans les villes déterminées par la législation interne, section de commune,Īrijā:country, county borough,borough, urban district, town,Itālijā:comune,circoscrizione,Luksemburgā:commune,Nīderlandē:gemeente,deelgemeente,Portugālē:município,freguesia,Apvienotajā Karalistē:counties in England; counties, county boroughs and communities in Wales: regions and Islands in Scotland; districts in England, Scotland and Northern Ireland; London boroughs; parishes in England; the City of London in relation to ward elections for common councilmen.--------------------------------------------------


title: Padomes Direktīva (1977. gada 19. decembris), ar ko groza Direktīvas 66/400/EEK, 66/401/EEK, 66/402/EEK, 68/193/EEK, 69/208/EEK, 70/458/EEK un 70/457/EEK par biešu sēklu, lopbarības augu sēklu, labības sēklu, vīnogulāju veģetatīvās pavairošanas materiāla, eļļas augu un šķiedraugu sēklu, dārzeņu sēklu realizāciju un par kopējo lauksaimniecības augu šķirņu katalogu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31978L0055

Oficiālais Vēstnesis L 016 , 20/01/1978 Lpp. 0023 - 0029 Speciālizdevums grieķu valodā Nodaļa 03 Sējums 19 Lpp. 0253  Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 03 Sējums 13 Lpp. 0185  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 03 Sējums 13 Lpp. 0185  Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 3 Sējums 9 Lpp. 0158  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 3 Sējums 9 Lpp. 0158

		Padomes Direktīva(1977. gada 19. decembris),ar ko groza Direktīvas 66/400/EEK, 66/401/EEK, 66/402/EEK, 68/193/EEK, 69/208/EEK, 70/458/EEK un 70/457/EEK par biešu sēklu, lopbarības augu sēklu, labības sēklu, vīnogulāju veģetatīvās pavairošanas materiāla, eļļas augu un šķiedraugu sēklu, dārzeņu sēklu realizāciju un par kopējo lauksaimniecības augu šķirņu katalogu(78/55/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 43. un 100. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [1],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [2],tā kā turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ ir jāgroza dažas direktīvas par sēklu un pavairošanas materiāla realizāciju;tā kā pašreizējos to direktīvu noteikumos, kas attiecas uz sēklu un pavairošanas materiāla realizāciju, nav ņemta vērā tehnikas attīstība attiecībā uz marķēšanas metodēm; tā kā tādēļ tie ir jāgroza;tā kā attiecībā uz dažām direktīvām, ir jānosaka saīsināta kārtība sugu saraksta koriģēšanai attiecībā uz aprakstiem un tādiem hibrīdiem, kas rodas sugu krustošanas rezultātā;tā kā principā sēklām, kuras ir paredzēts apstiprināt kā "sertificētas sēklas", ir jābūt ražotām no bāzes sēklām; tā kā tomēr izņēmuma kārtā attiecībā uz dažām sugām minētās direktīvas atļauj tās apstiprināt kā "sertificētas sēklas", ja sēklas ir pavairotas no tādām pirmsbāzes sēklām, kas ir oficiāli pārbaudītas; tā kā attiecībā uz dažām sugām šī pēdējā iespēja ir nepietiekama, īpaši attiecībā uz tām sugām, kuras ir atļauts apstiprināt kā "otrās paaudzes sertificētās sēklas"; tā kā tādēļ šī iespēja ir jāpaplašina, ar nosacījumu, ka tiek noteiktas pietiekamas garantijas;tā kā pieredze attiecībā uz šķiedras linu sēklu krājumiem rāda, ka ir nepieciešams saglabāt "trešās paaudzes sertificēto sēklu" kategoriju turpmākos četrus gadus; tā kā šai paplašināšanai ir arī jāļauj visām dalībvalstīm veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai tuvākajā nākotnē nodrošinātu atbilstošus "pirmās paaudzes sertificēto sēklu" kategorijas un "otrās paaudzes sertificēto sēklu" kategorijas šķiedras linu sēklu krājumus;tā kā Padomes 1970. gada 29. septembra Direktīva 70/457/EEK par kopējo lauksaimniecības augu šķirņu katalogu [3], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 73/438/EEK [4], un Padomes 1970. gada 29. septembra Direktīva 70/458/EEK par dārzeņu sēklu tirdzniecību [5], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 76/307/EEK [6], paredz, ka no 1977. gada 1. jūlija atbilstību starp šķirņu oficiālajām pārbaudēm un trešās valstīs praksē veiktajām šķirņu uzturēšanas pārbaudēm vairs nevar ieviest dalībvalstis valsts līmenī; tā kā Direktīva 70/458/EEK paredz, ka no 1977. gada 1. jūlija trešās valstīs novākto sēklu atbilstību vairs nevar ieviest dalībvalstis valsts līmenī;tā kā tomēr ir iespējams, ka, pamatojoties uz Kopienu, pārbaudes saistībā ar minētās atbilstības piešķiršanu netiks pabeigtas iepriekšminētajā laika posmā visos tajos gadījumos, kad ir piešķirta valsts atbilstība; tā kā tādēļ jābūt iespējai saīsinātā kārtībā izlemt minēto laika posmu iespējamo pagarinājumu dažos gadījumos, lai izvairītos no ierastās tirdzniecības traucējumiem,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsPadomes 1966. gada 14. jūnija Direktīvu 66/400/EEK par biešu sēklu realizāciju [7], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 76/331/EEK [8], groza šādi:1. Direktīvas 11. pantu aizstāj ar šādu tekstu:"11. pants1. Izņemot gadījumus, kad minētās kategorijas sēklas ir mazos EEK iepakojumos, dalībvalstis pieprasa, lai bāzes sēklu un sertificētu sēklu iepakojumi:a) no ārpuses būtu marķēti ar oficiālu etiķeti, kura nav iepriekš lietota, kura atbilst III pielikuma A daļā izklāstītajiem nosacījumiem un uz kuras norādītā informācija ir vienā no Kopienas oficiālajām valodām. Etiķetes krāsa bāzes sēklām ir balta un sertificētām sēklām ir zila. Lietojot etiķeti ar caurumu auklai, tās piestiprināšanu vienmēr nodrošina ar oficiālu plombu. Ja 4. panta a) punktā paredzētajos gadījumos bāzes sēklas neatbilst I pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem attiecībā uz dīgtspēju, šo faktu norāda uz etiķetes. Ir atļauta oficiālu uzlīmējamu etiķešu lietošana. Saskaņā ar 21. pantā noteikto procedūru uz iepakojuma var atļaut oficiālā uzraudzībā veikt noteiktas informācijas neizdzēšamu drukājumu, kas atbilst etiķetes paraugam;b) iekļautu oficiālu dokumentu tādā pašā krāsā kā etiķete, kurā būtu norādīta vismaz III pielikuma A daļas I punkta 3.,4., 5., 10. un 11. apakšpunktā pieprasītā informācija. Šo dokumentu izstrādā tā, lai to nevarētu sajaukt ar a) apakšpunktā minēto oficiālo etiķeti. Šis dokuments nav nepieciešams, ja informācija ir neizdzēšami uzdrukāta uz iepakojuma vai ja atbilstoši a) apakšpunkta noteikumiem ir lietota uzlīmējama etiķete vai nenoplēšama materiāla etiķete.2. Dalībvalstis var noteikt izņēmumus attiecībā uz 1. punktu gadījumā, ja bāzes sēklu iepakojumi ir mazi un ja tie ir marķēti šādi: nodots realizācijai… tikai (attiecīgajā dalībvalstī)."2) Direktīvas 11. b pantā tekstu oficiāli plombēts un marķēts aizstāj ar šādu tekstu: oficiāli aiztaisīts un marķēts vai oficiālā uzraudzībā.3) Direktīvas 14. panta 1. punkta pirmajā ievilkumā tekstu oficiāli marķēts un plombēts aizstāj ar šādu tekstu: oficiāli marķēts un aiztaisīts vai oficiālā uzraudzībā.4) Direktīvas III pielikuma A daļas I punktu papildina ar šādu tekstu:"12. Ja ir atkārtoti pārbaudīta vismaz dīgtspēja, var norādīt vārdus atkārtoti pārbaudīts… (mēnesis un gads) un dienestu, kurš ir atbildīgs par šādas atkārtotas pārbaudes veikšanu. Šādu informāciju var norādīt uz oficiālas uzlīmes, kas pievienota oficiālajai etiķetei."2. pantsPadomes 1966. gada 14. jūnija Direktīvu 66/401/EEK par lopbarības augu sēklu realizāciju [9], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 75/444/EEK [10], groza šādi:1) Direktīvas 2. pantu papildina ar šādiem punktiem:"1a. Grozījumus, kuri veicami sugu sarakstā, kas minēts 1. punkta A daļā, ņemot vērā uzkrātās zinātnes vai tehnikas atziņas par aprakstiem un par hibrīdiem, kuri radušies to sugu krustošanas rezultātā, uz ko attiecas šī direktīva, pieņem saskaņā ar 21. pantā noteikto procedūru.1b. Saskaņā ar 21. pantā noteikto procedūru, atkāpjoties no 1. punkta C daļas a) apakšpunkta, var atļaut, ka dalībvalstis atļauj sertificēt pašapputes sugu vai apomiktisko sugu sēklas kā tādas sertificētas sēklas, kuras ir pieteiktas sertifikācijai kā bāzes sēklas un kuras ir pavairotas no paaudzes pirms bāzes sēklām, bet kuras nav oficiāli pārbaudītas. Šis noteikums neattiecas uz hibrīdu sēklām. Sēklu sertifikāciju var veikt tikai tad, ja to prasa sertifikācijas pretendents, vienojoties ar sēklaudzētāju, un ja oficiāls pēcpārbaudes tests, kas pamatots ar paraugiem, kuri paņemti oficiāli un vēlākais realizēti iestādīto sēklu augšanas sezonā, pierāda, ka iepriekšējā ataudzējuma sēklas atbilst bāzes sēklu prasībām attiecībā uz šķirnes identitāti un tīrību. Šajā gadījumā sēklaudzētājs pēc paraugu paņemšanas paziņo to kopējo platību, kurā ir ražotas iepriekšējā ataudzējuma sēklas. Šos nosacījumus var grozīt, ņemot vērā uzkrātās zinātnes vai tehnikas atziņas, atbilstoši 21. pantā noteiktajai procedūrai.Dalībvalstis pieprasa, lai to sēklu oficiālās etiķetes, kas realizētas saskaņā ar pirmajā daļā minēto atļauju, būtu marķētas šādi: nodots realizācijai… tikai (attiecīgajā dalībvalstī); turklāt dalībvalstis šajā gadījumā var prasīt, lai oficiālās etiķetes būtu marķētas arī šādi: tikai turpmākas pavairošanas nolūkā."2) Direktīvas 10. pantu aizstāj ar šādu tekstu:"10. pants1. Izņemot gadījumus, kad divu pēdējo kategoriju sēklas ir mazos EEK B iepakojumos, dalībvalstis pieprasa, lai bāzes sēklu, sertificētu sēklu un komercsēklu iepakojumi:a) no ārpuses būtu marķēti ar oficiālu etiķeti, kura nav iepriekš lietota, kura atbilst IV pielikuma A daļā izklāstītajiem nosacījumiem un uz kuras norādītā informācija ir vienā no Kopienas oficiālajām valodām. Bāzes sēklu etiķete ir balta, sertificētu sēklu etiķete pirmajam ataudzējumam pēc bāzes sēklām ir zila, sertificētu turpmāko ataudzējumu sēklu etiķete ir sarkana, bet komercsēklu etiķete ir brūna. Lietojot etiķeti ar caurumu auklai, tās piestiprināšana vienmēr ir jānodrošina ar oficiālu plombu. Ja 4.a pantā paredzētajos gadījumos bāzes sēklas vai sertificētas sēklas neatbilst II pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem attiecībā uz dīgtspēju, šo faktu norāda uz etiķetes. Ir atļauta oficiālu uzlīmējamu etiķešu lietošana. Saskaņā ar 21. pantā noteikto procedūru, uz iepakojuma var atļaut oficiālā uzraudzībā veikt noteiktas informācijas neizdzēšamu drukājumu, kas atbilst etiķetes paraugam;b) iekļautu oficiālu dokumentu tādā pašā krāsā kā etiķete, kurā būtu norādīta vismaz tā informācija, kas pieprasīta saskaņā ar IV pielikuma A daļas I sadaļas a) punkta 3., 4. un 5.apakšpunktu, bet attiecībā uz komercsēklām – saskaņā ar b) punkta 2., 4. un 5. apakšpunktu. Šo dokumentu izstrādā tā, lai to nevarētu sajaukt ar a) apakšpunktā minēto oficiālo etiķeti. Šis dokuments nav nepieciešams, ja informācija ir neizdzēšami uzdrukāta uz iepakojuma vai ja saskaņā ar a) apakšpunkta noteikumiem ir lietota uzlīmējama etiķete vai nenoplēšama materiāla etiķete.2. Dalībvalstis var noteikt izņēmumus attiecībā uz 1. punktu gadījumā, ja bāzes sēklu iepakojumi ir mazi un ja tie ir marķēti šādi: "nodots realizācijai…: tikai (attiecīgajā dalībvalstī)"."3) Direktīvas 10.b pantā tekstu "oficiāli plombēts un marķēts" aizstāj ar šādu tekstu: "oficiāli aiztaisīts un marķēts vai oficiālā uzraudzībā".4) Direktīvas 14. panta 1. punkta pirmajā un otrajā ievilkumā tekstu "oficiāli marķēts un plombēts" aizstāj ar šādu tekstu: "oficiāli marķēts un aiztaisīts vai oficiālā uzraudzībā".5) Direktīvas IV pielikuma A daļas I iedaļas a) punktu papildina ar šādu tekstu:"12. Ja ir atkārtoti pārbaudīta vismaz dīgtspēja, var norādīt vārdus atkārtoti pārbaudīts… (mēnesis un gads) un dienestu, kurš ir atbildīgs par šādas atkārtotas pārbaudes veikšanu. Šādu informāciju var norādīt uz oficiālas uzlīmes, kas pievienota oficiālajai etiķetei."6) Direktīvas IV pielikuma A daļas I iedaļas b) punktu papildina ar šādu tekstu:"9. Ja ir atkārtoti pārbaudīta vismaz dīgtspēja, var norādīt vārdus "atkārtoti pārbaudīts… (mēnesis un gads)" un dienestu, kurš ir atbildīgs par šādas atkārtotas pārbaudes veikšanu. Šādu informāciju var norādīt uz oficiālas uzlīmes, kas pievienota oficiālajai etiķetei."7) Direktīvas IV pielikuma A daļas I iedaļas c) punktu papildina ar šādu tekstu:"7. Ja ir atkārtoti pārbaudīta vismaz visu maisījuma komponentu dīgtspēja, var norādīt vārdus atkārtoti pārbaudīts… (mēnesis un gads) un dienestu, kurš ir atbildīgs par šādas atkārtotas pārbaudes veikšanu. Šādu informāciju var norādīt uz oficiālas uzlīmes, kas pievienota oficiālajai etiķetei."3. pantsPadomes 1966. gada 14. jūnija Direktīvu 66/402/EEK par labības sēklu realizāciju [11], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 75/444/EEK, groza šādi:1) Direktīvas 2. pantu papildina ar šādiem punktiem:"1a. Grozījumus, kuri veicami sugu sarakstā, kas minēts 1. punkta A daļā, ņemot vērā uzkrātās zinātnes vai tehnikas atziņas par aprakstiem un par hibrīdiem, kuri radušies to sugu krustošanas rezultātā, uz ko attiecas šī direktīva, pieņem saskaņā ar 21. pantā noteikto procedūru.1b. Saskaņā ar 21. pantā noteikto procedūru, atkāpjoties no 1. punkta saskaņā ar F punkta a) apakšpunktu vai G punkta a) apakšpunktu, var atļaut, ka dalībvalstis atļauj sertificēt pašapputes sugu sēklas kā pirmās paaudzes vai otrās paaudzes sertificētās sēklas, kuras ir pieteiktas sertifikācijai kā bāzes sēklas un kuras ir pavairotas no paaudzes pirms bāzes sēklām, bet kuras nav oficiāli pārbaudītas. Šis noteikums neattiecas uz hibrīdu sēklām. Sēklu sertifikāciju var veikt tikai tad, ja to prasa sertifikācijas pretendents, vienojoties ar sēklaudzētāju, un ja oficiāls pēcpārbaudes tests, kas pamatots ar paraugiem, kuri paņemti oficiāli un vēlākais realizēti iestādīto sēklu augšanas sezonā, pierāda, ka iepriekšējā ataudzējuma sēklas atbilst bāzes sēklu prasībām attiecībā uz šķirnes identitāti un tīrību. Šajā gadījumā sēklaudzētājs pēc paraugu paņemšanas paziņo kopējo platību, kurā ir ražotas iepriekšējā ataudzējuma sēklas. Šos nosacījumus var grozīt, ņemot vērā uzkrātās zinātnes vai tehnikas atziņas, atbilstoši 21. pantā noteiktajai procedūrai.Dalībvalstis pieprasa, lai to sēklu oficiālās etiķetes, kas realizētas saskaņā ar pirmajā daļā minēto atļauju, būtu marķētas šādi: "nodots realizācijai… tikai (attiecīgajā dalībvalstī)"; turklāt dalībvalstis šajā gadījumā var prasīt, lai oficiālās etiķetes būtu marķētas arī šādi: "tikai turpmākas pavairošanas nolūkā"."2) Direktīvas 10. pantu aizstāj ar šādu tekstu:"10. pants1. Dalībvalstis pieprasa, lai visu veidu bāzes sēklu un sertificētu sēklu iepakojumi:a) no ārpuses būtu marķēti ar oficiālu etiķeti, kura nav iepriekš lietota, kura atbilst IV pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem, un uz kuras norādītā informācija ir vienā no Kopienas oficiālajām valodām. Etiķetes krāsa bāzes sēklām ir balta, sertificētām sēklām un pirmās paaudzes sertificētām sēklām ir zila, bet otrās paaudzes sertificētām sēklām ir sarkana. Lietojot etiķeti ar caurumu auklai, tās piestiprināšana vienmēr ir jānodrošina ar oficiālu plombu. Ja 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā un 2. punktā paredzētajos gadījumos, bāzes sēklas vai kukurūzas sēklas neatbilst II pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem attiecībā uz dīgtspēju, šo faktu norāda uz etiķetes. Ir atļauta oficiālu uzlīmējamu etiķešu lietošana. Saskaņā ar 21. pantā noteikto procedūru uz iepakojuma var atļaut oficiālā uzraudzībā veikt noteiktas informācijas neizdzēšamu drukājumu, kas atbilst etiķetes paraugam;b) iekļautu oficiālu dokumentu tādā pašā krāsā kā etiķete, kurā būtu norādīta vismaz tā informācija, kas pieprasīta saskaņā ar IV pielikuma A daļas a) punkta 3., 4. un 5. apakšpunktu. Šo dokumentu izstrādā tā, lai to nevarētu sajaukt ar a) apakšpunktā minēto oficiālo etiķeti. Šis dokuments nav nepieciešams, ja informācija ir neizdzēšami uzdrukāta uz iepakojuma vai ja saskaņā ar a) apakšpunkta noteikumiem ir lietota uzlīmējama etiķete vai nenoplēšama materiāla etiķete.2. Dalībvalstis var noteikt izņēmumus attiecībā uz 1. punktu gadījumā, ja iepakojumi ir mazi un ja tie ir marķēti šādi: "nodots realizācijai… tikai (attiecīgajā dalībvalstī)".3. Saskaņā ar 21. pantā noteikto procedūru, var atļaut, ka dalībvalstis atļauj līdz 1980. gada 30. jūnijam saglabāt noteikumus, kas atļauj realizēt tās labības sēklas, kuru iepakojumi iekļauj noteiktu informāciju, bet formā, kas atšķiras no 1. punkta a) apakšpunkta sestajā teikumā minētās."3) Direktīvas 14. panta 1. punktā tekstu "oficiāli marķēts un plombēts" aizstāj ar šādu tekstu: "oficiāli marķēts un aiztaisīts vai oficiālā uzraudzībā".4) Direktīvas IV pielikuma A daļā a) apakšpunktu papildina ar šādu tekstu:"10. Ja ir atkārtoti pārbaudīta vismaz dīgtspēja, var norādīt vārdus "atkārtoti pārbaudīts… (mēnesis un gads)" un dienestu, kurš ir atbildīgs par šādas atkārtotas pārbaudes veikšanu. Šādu informāciju var norādīt uz oficiālas uzlīmes, kas pievienota oficiālajai etiķetei."5) Direktīvas IV pielikuma A daļā b) apakšpunktu papildina ar šādu tekstu:"7. Ja ir pārbaudīta vismaz visu maisījuma komponentu dīgtspēja, var norādīt vārdus "atkārtoti pārbaudīts… (mēnesis un gads)" un dienestu, kurš ir atbildīgs par šādas atkārtotas pārbaudes veikšanu. Šādu informāciju var norādīt uz oficiālas uzlīmes, kas pievienota oficiālajai etiķetei."4. pantsPadomes 1968. gada 9. aprīļa Direktīvas 68/193/EEK par vīnogulāju veģetatīvās pavairošanas materiāla realizāciju [12], kurā jaunāki grozījumi izdarīti ar Direktīvu 74/648/EEK [13], 10. pantam pievieno šādu punktu:"1a. Tomēr dalībvalstis var atļaut, ka 10 vienādu rādītāju apsakņotu potzaru iepakojumi vai saiņi, vai pieci vienādu rādītāju apsakņotu spraudeņu iepakojumi vai saiņi tiek marķēti tikai ar vienu etiķeti, kas atbilst IV pielikumā norādītajām specifikācijām. Tādā gadījumā iepakojumus vai saiņus sasien kopā tā, lai, tos atdalot, saite tiek sabojāta un to nevar atkārtoti izmantot. Etiķeti piestiprina ar minēto saiti. Atvēršana un no jauna aizvēršana nav atļauta."5. pantsPadomes 1969. gada 30. jūnija Direktīvu 69/208/EEK par eļļas augu un šķiedraugu sēklu realizāciju [14], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 75/444/EEK, groza šādi:1) Direktīvas 2. pantu papildina ar šādiem punktiem:"1a. Grozījumus, kuri veicami sugu sarakstā, kas minēts 1. punkta A daļā, ņemot vērā uzkrātās zinātnes vai tehnikas atziņas par aprakstiem un par hibrīdiem, kuri radušies to sugu krustošanas rezultātā, uz ko attiecas šī direktīva, pieņem saskaņā ar 20. pantā noteikto procedūru.1b. Saskaņā ar 20. pantā noteikto procedūru, atkāpjoties no 1.D punkta a) apakšpunkta vai E punkta a) apakšpunkta, var atļaut, ka dalībvalstis atļauj sertificēt pašapputes sugu sēklas kā pirmās paaudzes vai otrās paaudzes sertificētās sēklas, kuras ir pieteiktas sertifikācijai kā bāzes sēklas un kuras ir pavairotas no paaudzes pirms bāzes sēklām, bet kuras nav oficiāli pārbaudītas. Šis noteikums neattiecas uz hibrīdu sēklām. Sēklu sertifikāciju var veikt tikai tad, ja to prasa sertifikācijas pretendents, vienojoties ar sēklaudzētāju, un ja oficiāls pēcpārbaudes tests, kas pamatots ar paraugiem, kuri paņemti oficiāli un vēlākais realizēti iestādīto sēklu augšanas sezonā, pierāda, ka iepriekšējā ataudzējuma sēklas atbilst bāzes sēklu prasībām attiecībā uz šķirnes identitāti un tīrību. Šajā gadījumā sēklaudzētājs pēc paraugu paņemšanas paziņo kopējo platību, kurā ir ražotas iepriekšējā ataudzējuma sēklas. Šos nosacījumus var grozīt, ņemot vērā uzkrātās zinātnes vai tehnikas atziņas, atbilstoši 20. pantā noteiktajai procedūrai.Dalībvalstis pieprasa, lai to sēklu oficiālās etiķetes, kas realizētas saskaņā ar pirmajā daļā minēto atļauju, būtu marķētas šādi: "nodots realizācijai… tikai (attiecīgajā dalībvalstī)"; turklāt dalībvalstis šajā gadījumā var prasīt, lai oficiālās etiķetes būtu marķētas arī šādi: "tikai turpmākas pavairošanas nolūkos"."2) Direktīvas 2. panta 2. punkta c) apakšpunktā vārdus "1982. gada 30 jūnijs" aizstāj ar vārdiem "1978. gada 30. jūnijs".3) Direktīvas 10. pantā 1. un 2. punktu aizstāj ar šādu tekstu:"1. Dalībvalstis pieprasa, lai bāzes sēklu, visu kategoriju sertificētu sēklu un komercsēklu iepakojumi:a) no ārpuses būtu marķēti ar oficiālu etiķeti, kura nav iepriekš lietota, kura atbilst IV pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem un uz kuras norādītā informācija ir vienā no Kopienas oficiālajām valodām. Bāzes sēklu etiķete ir baltā krāsā, sertificētu sēklu etiķete pirmajam ataudzējumam pēc bāzes sēklām ir zila, sertificētu turpmāko ataudzējumu sēklu etiķete ir sarkana un komercsēklu etiķete ir brūna. Lietojot etiķeti ar caurumu auklai, tās piestiprināšana vienmēr ir jānodrošina ar oficiālu plombu. Ja 4.a pantā paredzētajos gadījumos bāzes sēklas neatbilst II pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem attiecībā uz dīgtspēju, šo faktu norāda uz etiķetes. Ir atļauta oficiālu uzlīmējamu etiķešu lietošana. Saskaņā ar 20. pantā noteikto procedūru uz iepakojuma var atļaut oficiālā uzraudzībā veikt tādas informācijas neizdzēšamu drukājumu, kas atbilst etiķetes paraugam;b) iekļautu oficiālu dokumentu tādā pašā krāsā kā etiķete, kurā būtu vismaz tā informācija, kas pieprasīta saskaņā ar IV pielikuma A daļas a) punkta 4., 5. un 6. apakšpunktu, bet attiecībā uz komercsēklām – saskaņā ar b) punkta 2., 5. un 6. apakšpunktu. Šo dokumentu izstrādā tā, lai to nevarētu sajaukt ar a) apakšpunktā minēto oficiālo etiķeti. Šis dokuments nav nepieciešams, ja informācija ir neizdzēšami uzdrukāta uz iepakojuma vai ja saskaņā ar a) apakšpunkta noteikumiem ir lietota uzlīmējama etiķete vai nenoplēšama materiāla etiķete.2. Dalībvalstis var noteikt izņēmumus attiecībā uz 1. punktu gadījumā, ja iepakojumi ir mazi un ja tie ir marķēti šādi: "nodots realizācijai… tikai (attiecīgajā dalībvalstī)"."4) Direktīvas 13. panta 1. punktā tekstu "oficiāli marķēts un plombēts" aizstāj ar šādu tekstu: "oficiāli marķēts un aiztaisīts vai oficiālā uzraudzībā".5) Direktīvas IV pielikuma A daļā a) punktu papildina ar šādu tekstu:"11. Ja ir atkārtoti pārbaudīta vismaz dīgtspēja, var norādīt vārdus "atkārtoti pārbaudīts… (mēnesis un gads)" un dienestu, kurš ir atbildīgs par šādas atkārtotas pārbaudes veikšanu. Šādu informāciju var norādīt uz oficiālas uzlīmes, kas pievienota oficiālajai etiķetei."6) Direktīvas IV pielikuma A daļā b) punktu papildina ar šādu tekstu:"10. Ja ir atkārtoti pārbaudīta vismaz dīgtspēja, var norādīt vārdus "atkārtoti pārbaudīts… (mēnesis un gads)" un dienestu, kurš ir atbildīgs par šādas atkārtotas pārbaudes veikšanu. Šādu informāciju var norādīt uz oficiālas uzlīmes, kas pievienota oficiālajai etiķetei."6. pantsDirektīvas 70/457/EEK 21. panta 2. punktu papildina ar šādu teikumu:"Saskaņā ar 23. pantā noteikto procedūru, minēto periodu var pagarināt attiecībā uz trešām valstīm, ja pieejamā informācija neļauj to noteikt saskaņā ar 1. punktu, un uz tik ilgu laiku, kamēr vien pieejamā informācija šāda perioda noteikšanu neļauj."7. pantsPadomes Direktīvu 70/458/EEK groza šādi:1) Direktīvas 2. pantu papildina ar šādiem punktiem:"1a. Grozījumus, kuri veicami sugu sarakstā, kas minēts A daļā, ņemot vērā uzkrātās zinātnes vai tehnikas atziņas par aprakstiem un par hibrīdiem, kuri radušies to sugu krustošanas rezultātā, uz ko attiecas šī direktīva, pieņem saskaņā ar 40. pantā noteikto procedūru.1b. Saskaņā ar 40. pantā noteikto procedūru, atkāpjoties no 1. punkta C daļas a) apakšpunkta, var atļaut, ka dalībvalstis atļauj sertificēt pašapputes sugu sēklas kā tādas sertificētas sēklas, kuras ir pieteiktas sertifikācijai kā bāzes sēklas un kuras ir pavairotas no paaudzes pirms bāzes sēklām, bet kuras nav oficiāli pārbaudītas. Šis noteikums neattiecas uz hibrīdu sēklām. Sēklu sertifikāciju var veikt tikai tad, ja to prasa sertifikācijas pretendents, vienojoties ar sēklaudzētāju, un ja oficiāls pēcpārbaudes tests, kas pamatots ar paraugiem, kuri paņemti oficiāli un vēlākais realizēti iestādīto sēklu augšanas sezonā, rāda, ka iepriekšējā ataudzējuma sēklas atbilst bāzes sēklu prasībām attiecībā uz šķirnes identitāti un tīrību. Šajā gadījumā sēklaudzētājs pēc paraugu paņemšanas paziņo kopējo platību, kurā ir ražotas iepriekšējā ataudzējuma sēklas. Šos nosacījumus var grozīt, ņemot vērā uzkrātās zinātnes vai tehnikas atziņas, atbilstoši 40. pantā noteiktajai procedūrai.Dalībvalstis pieprasa, lai to sēklu oficiālās etiķetes, kas realizētas saskaņā ar pirmajā daļā minēto atļauju, būtu marķētas šādi: "nodots realizācijai… tikai (attiecīgajā dalībvalstī)"; turklāt dalībvalstis šajā gadījumā var prasīt, lai oficiālās etiķetes būtu marķētas arī šādi: "tikai turpmākas pavairošanas nolūkos"."2) Direktīvas 26. panta 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:"1. Izņemot gadījumus, kad minētās kategorijas sēklas ir mazos iepakojumos, dalībvalstis pieprasa, lai bāzes sēklu un sertificētu sēklu iepakojumi:a) no ārpuses būtu marķēti ar oficiālu etiķeti, kura nav iepriekš lietota, kura atbilst IV pielikuma A daļā izklāstītajiem nosacījumiem un uz kuras norādītā informācija ir vienā no Kopienas oficiālajām valodām. Caurspīdīgiem iepakojumiem etiķete var būt iekšpusē ar noteikumu, ka to var izlasīt. Etiķetes krāsa bāzes sēklām ir balta un sertificētām sēklām ir zila. Lietojot etiķeti ar caurumu auklai, tās piestiprināšana vienmēr ir jānodrošina ar oficiālu plombu. Ja 21. pantā paredzētajos gadījumos bāzes sēklas neatbilst II pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem attiecībā uz dīgtspēju, šo faktu norāda uz etiķetes. Ir atļauta oficiālu uzlīmējamu etiķešu lietošana. Saskaņā ar 40. pantā noteikto procedūru uz iepakojuma var atļaut oficiālā uzraudzībā veikt noteiktas informācijas neizdzēšamu drukājumu, kas atbilst etiķetes paraugam;b) iekļautu oficiālu dokumentu tādā pašā krāsā kā etiķete, kurā būtu norādīta vismaz tā informācija, kas pieprasīta saskaņā ar IV pielikuma A daļas a) punkta 4., 5., 6. un 7. apakšpunktu. Šo dokumentu izstrādā tā, lai to nevarētu sajaukt ar a) apakšpunktā minēto oficiālo etiķeti. Šis dokuments nav nepieciešams, ja informācija ir neizdzēšami uzdrukāta uz iepakojuma vai saskaņā ar a) apakšpunkta noteikumiem uzlīme atrodas caurspīdīgā iepakojumā, vai ja ir lietota uzlīmējama etiķete vai nenoplēšama materiāla etiķete."3) Direktīvas 26. pantu papildina ar šādu punktu:"1.a Dalībvalstis var noteikt izņēmumus attiecībā uz 1. punktu gadījumā, ja bāzes sēklu iepakojumi ir mazi un ja tie ir marķēti šādi: "nodots realizācijai… tikai (attiecīgajā dalībvalstī)"."4) Direktīvas 30. panta 1. punktā tekstu "oficiāli marķēts un plombēts" aizstāj ar šādu tekstu: "oficiāli marķēts un aiztaisīts vai oficiālā uzraudzībā".5) Direktīvas 32. panta 2. punktu papildina ar šādu teikumu:"Saskaņā ar 40. pantā noteikto procedūru, minēto periodu var pagarināt attiecībā uz trešām valstīm, ja pieejamā informācija neļauj to noteikt saskaņā ar 1. punktu, un uz tik ilgu laiku, kamēr vien pieejamā informācija šāda perioda noteikšanu neļauj."8. pantsDalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai atbilstu:- direktīvas 6. pantam un 7. panta 5. punktam 1977. gada 1. jūlijā,- direktīvas 5. panta 2. punktam 1978. gada 1. jūlijā,- pārējiem šīs direktīvas noteikumiem līdz 1979. gada 1. jūlijam.9. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 1977. gada 19. decembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsH. Simonet[1] OV L 183, 1.8.1977., 64. lpp.[2] OV C 180, 28.7.1977., 29. lpp.[3] OV L 225, 12.10.1970., 1. lpp.[4] OV L 356, 27.12.1973., 79. lpp.[5] OV L 225, 12.10.1970., 7. lpp.[6] OV L 72, 18.3.1976., 16. lpp.[7] OV 125, 11.7.1966., 2290./66. lpp.[8] OV L 83, 30.3.1976., 34. lpp.[9] OV 125, 11.7.1966., 2298./66. lpp.[10] OV L 196, 26.7.1975., 6. lpp.[11] OV 125, 11.7.1966., 2309./66. lpp.[12] OV L 93, 17.4.1968., 15. lpp.[13] OV L 352, 28.12.1974., 43. lpp.[14] OV L 169, 10.7.1969., 3. lpp.--------------------------------------------------