title: Komisijas Direktīva 2007/28/EK ( 2007. gada 25. maijs ), ar ko groza dažus pielikumus Padomes Direktīvai 86/363/EEK un Padomes Direktīvai 90/642/EEK attiecībā uz maksimāli pieļaujamo azoksistrobīna, hlorfenapira, folpeta, iprodiona, lambda-cihalotrīna, maleīnhidrazīda, metalaksila-M un trifloksistrobīna koncentrāciju (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               26.5.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 135/6

      KOMISIJAS DIREKTĪVA 2007/28/EK
   (2007. gada 25. maijs),
   ar ko groza dažus pielikumus Padomes Direktīvai 86/363/EEK un Padomes Direktīvai 90/642/EEK attiecībā uz maksimāli pieļaujamo azoksistrobīna, hlorfenapira, folpeta, iprodiona, lambda-cihalotrīna, maleīnhidrazīda, metalaksila-M un trifloksistrobīna koncentrāciju
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 1986. gada 24. jūlija Direktīvu 86/363/EEK par maksimāli pieļaujamā pesticīdu atlieku daudzuma noteikšanu dzīvnieku izcelsmes produktos un uz tiem (1), un jo īpaši tās 10. pantu,
   ņemot vērā Padomes 1990. gada 27. novembra Direktīvu 90/642/EEK par pesticīdu atlieku maksimāli pieļaujamā daudzuma noteikšanu konkrētos augu izcelsmes produktos un uz tiem, ieskaitot augļus un dārzeņus (2), un jo īpaši tās 7. pantu,
   ņemot vērā Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvu 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (3), un jo īpaši tās 4. panta 1. punkta f) apakšpunktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Direktīvu 91/414/EEK par atļaujām izmantot augu aizsardzības līdzekļus konkrētām kultūrām atbild dalībvalstis. Šādas atļaujas jāpamato ar novērtējumu par to, kā šādi līdzekļi iedarbojas uz cilvēku un dzīvnieku veselību un ietekmē vidi. Elementi, kas jāņem vērā šādā novērtējumā, ietver iedarbību uz darba veicējiem un apkārtējiem cilvēkiem, ietekmi uz sauszemes, ūdens un gaisa vidi, kā arī ietekmi uz cilvēkiem un dzīvniekiem, kad tie ar barību uzņem atliekas, kas palikušas uz apstrādātām kultūrām.

               (2)

               Maksimāli pieļaujamā koncentrācija (MRL) atspoguļo pesticīdu minimālo koncentrāciju, kas vajadzīga augu efektīvai aizsardzībai un ko izmanto tādā veidā, lai atlieku līmenis būtu iespējami zemāks un pieņemams toksikoloģiskā ziņā, jo īpaši saistībā ar paredzamo devu.

               (3)

               Maksimāli pieļaujamā pesticīdu koncentrācija, uz ko attiecas Direktīva 86/363/EEK un 90/642/EEK, ir pastāvīgi jāpārskata, un to var grozīt, ņemot vērā jaunus vai mainītus izmantošanas veidus. Komisiju informēja par jauniem vai mainītiem izmantošanas veidiem, kuru rezultāts ir azoksistrobīna, hlorfenapira, folpeta, iprodiona, lambda-cihalotrīna, maleīnhidrazīda, metalaksila-M un trifloksistrobīna koncentrācijas izmaiņas.

               (4)

               Saskaņā ar Kopienā pieņemtajām procedūrām un praksi, ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas publicētās pamatnostādnes (4), ir izvērtēta šo pesticīdu iedarbība uz patērētāju visas dzīves laikā, ja tas lieto pārtikas produktus, kuros var būt minēto pesticīdu atliekas. Pamatojoties uz minētajiem novērtējumiem, jānosaka tāda maksimāli pieļaujamā šo pesticīdu koncentrācija, lai nodrošinātu, ka netiek pārsniegta pieļaujamā dienas deva.

               (5)

               Saskaņā ar Kopienā pašlaik izmantotajām procedūrām un praksi, ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas publicētās pamatnostādnes, hlorfenapiram, folpetam un lambda-cihalotrīnam, kuriem pastāv akūtā standartdeva (ARfD), ir novērtēta akūtā iedarbība uz patērētāju, ko rada katrs atsevišķs pārtikas produkts, kurā var būt minēto pesticīdu atliekas. Ir ņemti vērā Augu zinātniskās komitejas (AZK) atzinumi, jo īpaši konsultācijas un ieteikumi par patērētāju aizsardzību pret pārtikas produktiem, kas apstrādāti ar pesticīdiem (5). Pamatojoties uz devu izvērtējumu, šo pesticīdu maksimāli pieļaujamā koncentrācija jānosaka tā, lai netiktu pārsniegtas ARfD. Attiecībā uz pārējām vielām pieejamās informācijas izvērtējums liecina, ka ARfD nav vajadzīga, un tādēļ nav vajadzīgs īstermiņa novērtējums.

               (6)

               Ja atļautas augu aizsardzības līdzekļu izmantošanas dēļ pārtikas produktā vai uz tā nav nosakāma pesticīdu koncentrācija vai ja attiecīgos līdzekļus nav atļauts lietot, vai ja par izmantošanas veidu, ko atļāvušas dalībvalstis, nav sniegti vajadzīgie dati, vai ja nav sniegti vajadzīgie dati par tādu izmantošanas veidu trešās valstīs, kura dēļ rodas atliekas pārtikas produktos, kas var nonākt apritē Kopienas tirgū, vai uz tiem, tad par maksimāli pieļaujamo koncentrāciju nosaka analītiskās noteikšanas zemāko robežu.

               (7)

               Pagaidu MRL noteikšana vai grozīšana Kopienas mērogā neliedz dalībvalstīm noteikt pagaidu MRL maleīnhidrazīdam un trifloksistrobīnam saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 4. panta 1. punkta f) apakšpunktu un minētās direktīvas VI pielikumu. Četri gadi ir uzskatāmi par pietiekamu laiku, lai atļautu šīs vielas lietot turpmāk. Kopienas noteiktajai pagaidu maksimāli pieļaujamajai koncentrācijai pēc tam jākļūst par galīgo MRL.

               (8)

               Tāpēc jāgroza Direktīvas 86/363/EEK un 90/642/EEK pielikumos norādītie MRL, lai atbilstoši uzraudzītu un kontrolētu attiecīgo augu aizsardzības līdzekļu lietošanu un aizsargātu patērētājus. Ja MRL jau ir noteikti minēto direktīvu pielikumos, ir lietderīgi tos grozīt. Ja MRL vēl nav noteikti, ir lietderīgi tos noteikt pirmo reizi.

               (9)

               Tāpēc attiecīgi jāgroza Direktīva 86/363/EEK un 90/642/EEK.

               (10)

               Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.
   1. pants
   Direktīvu 86/363/EEK groza saskaņā ar šīs direktīvas I pielikumu.
   2. pants
   Direktīvu 90/642/EEK groza saskaņā ar šīs direktīvas II pielikumu.
   3. pants
   1.   Dalībvalstis vēlākais līdz 2007. gada 26. novembrim pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto noteikumu tekstus, kā arī minēto noteikumu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.
   Tās piemēro minētos noteikumus no 2007. gada 27. novembra.
   Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu, vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.
   2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.
   4. pants
   Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   5. pants
   Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

      Briselē, 2007. gada 25. maijā

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Markos KYPRIANOU

      (1)  OV L 221, 7.8.1986., 43. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2007/27/EK (OV L 128, 16.5.2007., 31. lpp.).

      (2)  OV L 350, 14.12.1990., 71. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2007/27/EK.

      (3)  OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2007/25/EK (OV L 106, 24.4.2007., 34. lpp.).

      (4)  Pamatnostādnes par to, kā noteikt pesticīdu atlieku devu (pārskatītas), kuras sagatavojusi GEMS/Pārtikas programma sadarbībā ar Pesticīdu atlieku kodeksa komiteju un publicējusi Pasaules Veselības organizācija 1997. gadā (WHO/FSF/FOS/97.7).

      (5)  Atzinums jautājumos, kas attiecas uz grozījumiem Padomes Direktīvas 86/362/EEK, 86/363/EEK un 90/642/EEK pielikumos (AZK 1998. gada 14. jūlija atzinums); atzinums par mainīgajām pesticīdu atliekām augļos un dārzeņos (AZK 1998. gada 14. jūlija atzinums); http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/scp/outcome_ppp_en.html

      I PIELIKUMS
      Direktīvas 86/363/EEK II pielikuma B daļu papildina ar šādu aili:

                     Maksimāli pieļaujamā koncentrācija (mg/kg)

                     Pesticīdu atliekas

                     gaļā, arī tauku, gaļas izstrādājumos, ēdamo iekšējo orgānu un dzīvnieku speķa taukos, kas uzskaitīti I pielikuma pozīcijā ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205, 0206, 0207, ex 0208, 0209, 0210, 1601 un 1602

                     pienā un piena produktos, kas uzskaitīti I pielikumā pozīcijā 0401, 0402, 0405 un 0406

                     svaigās olās bez čaumalām, putnu olās un olu dzeltenumos, kas uzskaitīti I pielikumā pozīcijā 0407 un 0408

                     “Maleīnhidrazīds (2)

                     gaļā (izņemot mājputnu gaļu) 0,05 (3)

                     aknās (izņemot mājputnu gaļu) 0,05 (3)

                     nierēs (izņemot mājputnu gaļu) 0,5 (3)

                     citi 0,02 (1)
                         (3)

                     0,2 (3)
                         (4)

                     0,1 (3)

         (1)  Norāda analītiskās noteikšanas zemāko robežu.

         (2)  Atlieku definīcija pienam un piena produktiem ir maleīnhidrazīds un tā konjugāti, izteikti kā maleīnhidrazīds.

         (3)  Norāda uz to, ka saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 4. panta 1. punkta f) apakšpunktu ir noteikta pagaidu maksimāli pieļaujamā koncentrācija.

         (4)  Norāda uz to, ka maksimāli pieļaujamā koncentrācija pagaidām ir noteikta līdz 2008. gada 30. jūnijam, iekams nav saņemti dati no pieteikuma iesniedzēja. Ja līdz minētajai dienai dati nav saņemti, maksimāli pieļaujamo koncentrāciju atcels ar direktīvu vai regulu.”

      II PIELIKUMS
      Direktīvas 90/642/EEK II pielikuma A daļā ailes attiecībā uz azoksistrobīnu, hlorfenapiru, folpetu, iprodionu, lambda-cihalotrīnu, maleīnhidrazīdu, metalaksilu un trifloksistrobīnu aizstāj ar šādām ailēm:

                     Pesticīdu atliekas un atlieku maksimāli pieļaujamā koncentrācija (mg/kg)

                     Produktu grupas un atsevišķu produktu piemēri, kam piemēro maksimāli pieļaujamo koncentrāciju

                     Azoksistrobīns

                     Hlorfenapirs

                     Folpets

                     Iprodions

                     Lambda-cihalotrīns

                     Maleīnhidrazīds

                     Metalaksils, tajā skaitā pārējie komponentu izomēru maisījumi, ieskaitot metalaksilu-M (izomēru summa)

                     Trifloksistrobīns

                                 “1.

                                 Svaigi, žāvēti vai termiski neapstrādāti augļi, kas iekonservēti sasaldējot, bez cukura piedevas; rieksti

                     0,05 (1)

                     0,2 (1)
                         (3)

                                 i)

                                 CITRUSAUGĻI

                     1

                     0,02 (1)

                     0,5

                     0,3 (3)

                     Greipfrūti

                     0,1

                     Citroni

                     5 (3)

                     0,2

                     Laimi

                     0,2

                     Mandarīni (ieskaitot klementīnus un citus hibrīdus)

                     1 (3)

                     0,2

                     Apelsīni

                     0,1

                     Pampelmūzes

                     0,1

                     Citi

                     0,02 (1)
                         (3)

                     0,02 (1)

                                 ii)

                                 KOKU RIEKSTI (lobīti vai nelobīti)

                     0,1 (1)

                     0,02 (1)

                     0,05 (1)

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                     Mandeles

                     Brazīlijas rieksti

                     Indijas rieksti

                     Ēdamie kastaņi

                     Kokosrieksti

                     Lazdu rieksti

                     0,2 (3)

                     Makadāmiju rieksti

                     Pekanrieksti

                     Pīniju rieksti

                     Pistācijas

                     Valrieksti

                     Citi

                     0,02 (1)
                         (3)

                                 iii)

                                 SĒKLEŅI

                     0,05 (1)

                     3 (2)

                     5 (3)

                     0,1

                     1

                     0,5 (3)

                     Āboli

                     Bumbieri

                     Cidonijas

                     Citi

                                 iv)

                                 KAULEŅI

                     0,05 (1)

                     3 (3)

                     0,05 (1)

                     Aprikozes

                     0,2

                     1 (3)

                     Ķirši

                     2

                     1 (3)

                     Persiki (ieskaitot nektarīnus un tamlīdzīgus hibrīdus)

                     0,2

                     1 (3)

                     Plūmes

                     0,2 (3)

                     Citi

                     0,02 (1)

                     0,1

                     0,02 (1)
                         (3)

                                 v)

                                 OGAS UN SĪKAUGĻI

                                 a)

                                 Galda vīnogas un vīna vīnogas

                     2

                     10 (3)

                     0,2

                     5 (3)

                     Galda vīnogas

                     0,02 (1)

                     2

                     Vīna vīnogas

                     5

                     1

                                 b)

                                 Zemenes (izņemot meža zemenes)

                     2

                     3 (2)

                     15 (3)

                     0,5

                     0,5

                     0,5 (3)

                                 c)

                                 Avenes un kazenes (izņemot savvaļas)

                     10 (3)

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                     Kazenes

                     3

                     3 (2)

                     Ziemeļu kaulenes

                     Kazeņavenes

                     Avenes

                     3

                     3 (2)

                     0,2

                     Citi

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)

                     0,02 (1)

                                 d)

                                 Pārējie sīkaugļi un ogas (izņemot savvaļas)

                     0,05 (1)

                     10 (3)

                     0,05 (1)

                     Mellenes un brūklenes

                     Dzērvenes

                     Jāņogas (sarkanās un baltās) un upenes

                     3 (2)

                     0,1

                     1 (3)

                     Ērkšķogas

                     3 (2)

                     0,1

                     1 (3)

                     Citi

                     0,02 (1)

                     0,02 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                                 e)

                                 Savvaļas ogas un savvaļas augļi

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                     0,2

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                                 vi)

                                 DAŽĀDI

                     0,02 (1)

                     0,05 (1)

                     Avokado

                     Banāni

                     2

                     0,05 (3)

                     Dateles

                     Vīģes

                     Kivi

                     5 (3)

                     Kumkvati

                     Ličī

                     Mango

                     0,2

                     0,1

                     Olīvas (patēriņam pārtikā)

                     0,5

                     Olīvas eļļas ekstrakcijai

                     0,5

                     Papaijas

                     0,2

                     1 (3)

                     Pasifloru augļi

                     Ananasi

                     Granāti

                     Citi

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                     0,02 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                                 2.

                                 Svaigi vai termiski neapstrādāti, saldēti vai žāvēti dārzeņi

                     0,05 (1)

                                 i)

                                 SAKŅU UN BUMBUĻU DĀRZEŅI

                     0,02 (1)

                     Galda bietes

                     Burkāni

                     0,2

                     0,5 (3)

                     30 (3)

                     0,1

                     0,05 (3)

                     Manioki

                     Sakņu selerijas

                     0,3

                     0,1

                     Mārrutki

                     0,2

                     0,5 (3)

                     0,1

                     Topinambūri

                     Pastinaki

                     0,2

                     0,5 (3)

                     30 (3)

                     0,1

                     Sakņu pētersīļi

                     0,2

                     0,5 (3)

                     Redīsi

                     0,2

                     0,3 (3)

                     0,1

                     0,1

                     Puravlapu plostbārži

                     0,2

                     Batātes

                     Kāļi

                     Rāceņi

                     Jamsi

                     Citi

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                     0,02 (1)

                     0,2 (1)
                         (3)

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                                 ii)

                                 SĪPOLU DĀRZEŅI

                     0,2 (1)
                         (3)

                     0,02 (1)
                         (3)

                     Ķiploki

                     0,2 (3)

                     15 (3)

                     0,5

                     Sīpoli

                     0,1

                     0,2 (3)

                     15 (3)

                     0,5

                     Šalotes

                     0,2 (3)

                     15 (3)

                     0,5

                     Lielie loksīpoli

                     2

                     3 (3)

                     0,05

                     0,2

                     Citi

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                     0,02 (1)

                     0,2 (1)
                         (3)

                     0,05 (1)

                                 iii)

                                 AUGĻU DĀRZEŅI

                     0,2 (1)
                         (3)

                                 a)

                                 Nakteņaugi

                     2

                     5 (3)

                     Tomāti

                     2 (2)

                     0,1

                     0,2

                     0,5 (3)

                     Pipari

                     0,1

                     0,5

                     Baklažāni

                     0,5

                     Okras

                     0,1

                     Citi

                     0,02 (1)

                     0,02 (1)

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                                 b)

                                 Ķirbjaugi ar ēdamu mizu

                     1

                     0,02 (1)

                     2 (3)

                     0,1

                     0,2 (3)

                     Gurķi

                     0,5

                     Kornišoni

                     Kabači

                     Citi

                     0,05 (1)

                                 c)

                                 Ķirbjaugi ar neēdamu mizu

                     0,5

                     1

                     1 (3)

                     0,05

                     Melones

                     0,2

                     0,3 (3)

                     Ķirbji

                     Arbūzi

                     0,2

                     0,2

                     Citi

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                                 d)

                                 Cukurkukurūza

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                     0,05

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                                 iv)

                                 KRUSTZIEŽU DZIMTAS DĀRZEŅI

                     0,2 (1)
                         (3)

                     0,02 (1)
                         (3)

                                 a)

                                 Ziedoši kāpostu dārzeņi

                     0,5

                     0,02 (1)

                     0,1 (3)

                     0,1

                     0,2

                     Brokoļi (ieskaitot sparģeļkāpostus)

                     Ziedkāposti

                     Citi

                                 b)

                                 Kāpostu dzimtas galviņdārzeņi

                     0,3

                     0,02 (1)

                     Briseles kāposti

                     0,5 (3)

                     0,05

                     Galviņkāposti

                     5 (3)

                     0,2

                     1

                     Citi

                     0,02 (1)
                         (3)

                     0,02 (1)

                     0,05 (1)

                                 c)

                                 Krustziežu dzimtas lapu dārzeņi

                     5

                     0,02 (1)

                     1

                     Ķīnas kāposti

                     5 (3)

                     Lapu kāposti

                     0,2

                     Citi

                     0,02 (1)
                         (3)

                     0,05 (1)

                                 d)

                                 Kolrābji

                     0,2

                     0,05

                     0,02 (1)
                         (3)

                     0,02 (1)

                     0,05 (1)

                                 v)

                                 LAPU DĀRZEŅI UN SVAIGI GARŠAUGI

                     0,2 (1)
                         (3)

                     0,02 (1)
                         (3)

                                 a)

                                 Salāti un tamlīdzīgi

                     3

                     10 (3)

                     Kressalāti

                     Salātu baldriņi

                     0,2

                     Dārza salāti

                     2

                     0,5

                     2

                     Eskariolas (platlapu endīvijas)

                     1

                     Rukolas salāti

                     Kāpostu dārzeņu lapas un stublāji, arī rāceņu laksti

                     Citi

                     0,02 (1)

                     1

                     0,05 (1)

                                 b)

                                 Spināti un tamlīdzīgi

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                     0,5

                     0,05 (1)

                     Dārza spināti

                     10

                     Lapu bietes (mangoldi)

                     Citi

                     0,02 (1)

                                 c)

                                 Ūdenskreses

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                     0,02 (1)

                     0,05 (1)

                                 d)

                                 Lapu cigoriņi

                     0,2

                     0,02 (1)

                     2 (3)

                     0,02 (1)

                     0,3

                                 e)

                                 Garšaugi

                     3

                     0,02 (1)

                     10 (3)

                     1

                     2

                     Kārveles

                     Maurloki

                     Pētersīļi

                     Lapu selerijas

                     Citi

                                 vi)

                                 PĀKŠAUGU DĀRZEŅI (svaigi)

                     0,2 (1)
                         (3)

                     0,05 (1)

                     Pupas (ar pākstīm)

                     1

                     2 (2)

                     5 (3)

                     0,2

                     0,5 (3)

                     Pupas (bez pākstīm)

                     0,2

                     2 (2)

                     Zirņi (ar pākstīm)

                     0,5

                     2 (3)

                     0,2

                     Zirņi (bez pākstīm)

                     0,2

                     0,3 (3)

                     0,2

                     Citi

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                     0,02 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                                 vii)

                                 STUBLĀJU DĀRZEŅI (svaigi)

                     0,02 (1)

                     0,2 (1)
                         (3)

                     0,02 (1)
                         (3)

                     Sparģeļi

                     Lapu artišoki

                     Selerijas

                     5

                     0,3

                     Fenheļi

                     0,3

                     Artišoki

                     1

                     Puravi

                     2

                     0,3

                     0,2

                     Rabarberi

                     0,2 (3)

                     Citi

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                     0,02 (1)

                     0,05 (1)

                                 viii)

                                 SĒNES

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                     0,2 (1)
                         (3)

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                                 a)

                                 Kultivētās sēnes

                     0,02 (1)

                                 b)

                                 Meža sēnes

                     0,5

                                 3.

                                 Pākšaugi

                     0,1

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)

                     0,2 (3)

                     0,02 (1)

                     0,2 (1)
                         (3)

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                     Pupas

                     Lēcas

                     Zirņi

                     Lupīnas

                     Citi

                                 4.

                                 Eļļas augu sēklas

                     0,1 (1)

                     0,05 (1)

                     0,05 (1)

                     0,5 (1)
                         (3)

                     0,1 (1)

                     0,05 (1)
                         (3)

                     Linsēklas

                     0,5 (3)

                     Zemesrieksti

                     Magoņu sēklas

                     Sezama sēklas

                     Saulespuķu sēklas

                     0,5 (3)

                     Rapšu sēklas

                     0,5

                     0,5 (3)

                     Sojas pupas

                     0,5

                     Sinepju sēklas

                     Kokvilnas sēklas

                     Kaņepju sēklas

                     Citi

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                                 5.

                                 Kartupeļi

                     0,05 (1)

                     0,05 (1)

                     0,1

                     0,02 (1)
                         (3)

                     0,02 (1)

                     50 (3)

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                     Jaunie kartupeļi

                     Galda kartupeļi

                                 6.

                                 Tēja (fermentētas vai citādi apstrādātas, kaltētas Camellia sinensis lapas un stiebri)

                     0,1 (1)

                     50

                     0,05 (1)

                     0,1 (1)
                         (3)

                     1

                     0,5 (1)
                         (3)

                     0,1 (1)

                     0,05 (1)
                         (3)

                                 7.

                                 Apiņi (kaltēti), arī apiņu granulas un nekoncentrēts pulveris

                     20

                     0,1 (1)

                     150

                     0,1 (1)
                         (3)

                     10

                     0,5 (1)
                         (3)

                     10

                     30 (3)

         (1)  Norāda analītiskās noteikšanas zemāko robežu.

         (2)  Kaptāns un folpets kopā.

         (3)  Norāda uz to, ka saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 4. panta 1. punkta f) apakšpunktu ir noteikta pagaidu maksimāli pieļaujamā koncentrācija.”


Svarīgs juridisks paziņojums

|

31986L0094

Padomes Direktīva (1986. gada 10. marts), ar ko otro reizi groza Direktīvu 73/404/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mazgāšanas līdzekļiem

Oficiālais Vēstnesis L 080 , 25/03/1986 Lpp. 0051 - 0051 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 13 Sējums 15 Lpp. 0061  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 13 Sējums 15 Lpp. 0061  CS.ES Nodaļa 13 Sējums 008 Lpp. 128  - 128 ET.ES Nodaļa 13 Sējums 008 Lpp. 128  - 128 HU.ES Nodaļa 13 Sējums 008 Lpp. 128  - 128 LT.ES Nodaļa 13 Sējums 008 Lpp. 128  - 128 LV.ES Nodaļa 13 Sējums 008 Lpp. 128  - 128 MT.ES Nodaļa 13 Sējums 008 Lpp. 128  - 128 PL.ES Nodaļa 13 Sējums 008 Lpp. 128  - 128 SK.ES Nodaļa 13 Sējums 008 Lpp. 128  - 128 SL.ES Nodaļa 13 Sējums 008 Lpp. 128  - 128

		Padomes Direktīva(1986. gada 10. marts),ar ko otro reizi groza Direktīvu 73/404/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mazgāšanas līdzekļiem(86/94/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 100. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [3],tā kā 2.a pantā Padomes Direktīvā 73/404/EEK [4], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 82/242/EEK [5], līdz 1986. gada 31. martam ir paredzēti daži atbrīvojumi no prasībām attiecībā uz mazgāšanas līdzekļu nejonu virsmaktīvo vielu obligāto bioloģiskās noārdīšanās pakāpi;tā kā attiecīgās vielas ir nejonu virsmaktīvās vielas, kuras neatbilst Direktīvā 73/404/EEK noteiktajām bioloģiskās noārdīšanās robežām; tā kā dažreiz tās izmanto tehnisku problēmu dēļ un lai novērstu citādu nevēlamu iedarbību uz veselību un vidi;tā kā kopš Direktīvas 82/242/EEK pieņemšanas šo vielu bioloģiskās noārdīšanās pētījumu jomā ir panākumi; tā kā šie pētījumi tomēr neļauj iztikt bez visiem atbrīvojuma noteikumiem; tā kā tas saistīts ar ļoti lielām atšķirībām starp dalībvalstīm, inter alia, attiecībā uz ūdens īpašībām, ēšanas paradumiem un mašīnu konstrukciju;tā kā, lai arī dažos Kopienas reģionos jau izmanto aizvietotājus trauku mazgāšanas līdzekļos, neraugoties uz intensīviem centieniem, līdz šim nav piemērotu aizvietotāju izmantošanai metālapstrādes rūpniecībā;tā kā ir iegūti relatīvi nelieli daudzumi virsmaktīvo vielu, kam tomēr nav būtiskas ekonomiskas nozīmes; tā kā ir vēlams līdz 1989. gada 31. decembrim dalībvalstīm pieļaut atbrīvojumu, ja to prasa valsts stāvoklis,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pants"1. Līdz 1989. gada 31. decembrim dalībvalstis neattiecina 2. panta pirmās daļas prasības uz šādiem savienojumiem:a) maz putojošu alkēnu oksīdu piedevas tādām vielām kā spirti, alkilfenoli, glikoli, polioli, taukskābes, amīdi vai amīni, kurus izmanto trauku mazgāšanas līdzekļos;b) sārmu izturīgiem pilnīgi aizvietotiem alkil- un alkil-aril-poliglikolēteriem un šā punkta a) apakšpunktā minētajām vielām, kuras izmanto kā tīrīšanas līdzekļus pārtikas, dzērienu un metālapstrādes rūpniecībā."2. pantsDalībvalstis tūlīt informē Komisiju par pasākumiem, ko tās ir veikušas, lai ieviestu šo direktīvu.3. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 1986. gada 10. martāPadomes vārdā —priekšsēdētājsH. van den Broek[1] OV C 139, 7.6.1985., 4. lpp.[2] OV C 68, 24.3.1986.[3] OV C 303, 25.11.1985., 26. lpp.[4] OV L 347, 17.12.1973., 51. lpp.[5] OV L 109, 22.4.1982., 1. lpp.--------------------------------------------------


title: Komisijas Direktīva 2005/38/EK (2005. gada 6. jūnijs), ar ko nosaka paraugu ņemšanas un analīzes metodes Fusarium toksīnu līmeņa oficiālai kontrolei pārtikas produktos   (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               7.6.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 143/18

      KOMISIJAS DIREKTĪVA 2005/38/EK
   (2005. gada 6. jūnijs),
   ar ko nosaka paraugu ņemšanas un analīzes metodes Fusarium toksīnu līmeņa oficiālai kontrolei pārtikas produktos
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 1985. gada 20. decembra Direktīvu 85/591/EEK par Kopienas metožu ieviešanu attiecībā uz paraugu ņemšanu un analīzi cilvēku uzturā lietojamo pārtikas produktu kontrolei (1), un jo īpaši tās 1. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Komisijas 2001. gada 8. marta Regula (EK) Nr. 466/2001, ar ko nosaka atsevišķu piesārņotāju maksimālos pieļaujamos līmeņus pārtikas produktos (2), nosaka atsevišķu Fusarium toksīnu maksimālo līmeni konkrētos pārtikas produktos.

               (2)

               Padomes 1989. gada 14. jūnija Direktīva 89/397/EEK par pārtikas produktu oficiālo kontroli (3) nosaka pārtikas produktu kontroles īstenošanas pamatprincipus. Padomes 1993. gada 29. oktobra Direktīva 93/99/EEK par papildu pasākumiem attiecībā uz pārtikas produktu oficiālo pārbaudi (4) ievieš kvalitātes standartu sistēmu laboratorijām, kurām dalībvalstis ir uzticējušas pārtikas produktu oficiālo kontroli.

               (3)

               Paraugu ņemšanai ir izšķiroša nozīme, lai precīzi noteiktu Fusarium toksīnu līmeni, jo to sadalījums produktu partijā ir nevienmērīgs.

               (4)

               Ir jānosaka vispārēji analīzes metodes kritēriji, lai nodrošinātu, ka kontroles laboratorijas izmanto analīzes metodes ar salīdzināmiem efektivitātes rādītājiem.

               (5)

               Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.
   1. pants
   Dalībvalstis nodrošina, ka paraugu ņemšana Fusarium toksīnu (deoksinivalenola, zearalenona, B1 un B2 fumonizīnu un T-2 un HT-2 toksīnu) līmeņa oficiālai kontrolei pārtikas produktos notiek saskaņā ar I pielikumā noteiktajām metodēm.
   2. pants
   Dalībvalstis nodrošina, ka paraugu sagatavošana un analīzes metodes, ko pielieto Fusarium toksīnu (deoksinivalenola, zearalenona, B1 un B2 fumonizīnu un T-2 un HT-2 toksīnu) līmeņa oficiālai kontrolei pārtikas produktos, atbilst II pielikumā noteiktajiem kritērijiem.
   3. pants
   1.   Dalībvalstīs vēlākais līdz 2006. gada 1. jūlijam stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi šīs direktīvas prasību ievērošanai. Tās nekavējoties iesniedz Komisijai šo normatīvo un administratīvo aktu tekstus un attiecīgo tiesību aktu un šīs direktīvu atbilstības tabulu.
   Kad dalībvalstis pieņem minētos tiesību aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.
   2.   Dalībvalstis dara zināmus Komisijai galvenos tiesību aktu noteikumus, ko tās pieņem šīs direktīvas darbības jomā.
   4. pants
   Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   5. pants
   Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

      Briselē, 2005. gada 6. jūnijā

            Komisijas vārdā ––

            Komisijas loceklis

         Markos KYPRIANOU

      (1)  OV L 372, 31.12.1985., 50. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

      (2)  OV L 77, 16.3.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 856/2005 (sk. šā Oficiālā Vēstneša 3 lpp.).

      (3)  OV L 186, 30.6.1989., 23. lpp.

      (4)  OV L 290, 24.11.1993., 14. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003.

      I PIELIKUMS
      PARAUGU ŅEMŠANAS METODES FUSARIUM TOKSĪNU LĪMEŅA OFICIĀLAI KONTROLEI KONKRĒTOS PĀRTIKAS PRODUKTOS
      1.   Mērķis un darbības joma
      Paraugi, kas paredzēti Fusarium toksīnu satura līmeņa oficiālai pārbaudei pārtikas produktos, tiek ņemti saskaņā ar šajā pielikumā noteiktajām metodēm. Tādējādi iegūtais paraugu kopums uzskatāms par reprezentatīvu attiecīgajām produktu partijām. Atbilstību Regulas (EK) Nr. 466/2001 1. pielikumā noteiktajam maksimāli pieļaujamam līmenim nosaka, balstoties uz laboratorijas paraugos konstatēto toksīnu līmeni.
      2.   Definīcijas
      Šajā pielikumā izmantotas šādas definīcijas:
      2.1.   Partija: nosakāms vienā reizē piegādātu pārtikas preču daudzums, kam pēc amatpersonas atzinuma ir tādas kopīgas īpašības kā izcelsme, šķirne, iepakojuma veids, fasētājs, nosūtītājs vai marķējums.
      2.2.   Apakšpartija: noteikta daļa no lielas partijas, kas izraudzīta paraugu ņemšanai no šīs attiecīgās daļas; katrai apakšpartijai jābūt fiziski nošķirtai un identificējamai.
      2.3.   Atsevišķs paraugs: materiāla daudzums, kas ņemts no vienas partijas vai apakšpartijas vietas.
      2.4.   Paraugu kopums: visu no partijas vai apakšpartijas ņemto atsevišķo paraugu kopums.
      3.   Vispārīgie noteikumi
      3.1.   Personāls
      Paraugu ņemšanu veic pilnvarota persona, kuru nozīmējusi attiecīgā dalībvalsts.
      3.2.   Paraugu materiāls
      Paraugi no katras pārbaudāmās partijas jāņem atsevišķi. Saskaņā ar 4.3. punktu lielas partijas jāsadala apakšpartijās, no kurām paraugus ņem atsevišķi.
      3.3.   Piesardzības pasākumi
      Paraugu ņemšanas un to sagatavošanas gaitā jāievēro piesardzības pasākumi, lai izvairītos no jebkādām pārmaiņām, kas varētu ietekmēt Fusarium toksīnu daudzumu, nelabvēlīgi ietekmēt analīžu rezultātus vai padarīt paraugu kopumu nereprezentatīvu.
      3.4.   Atsevišķi paraugi
      Atsevišķi paraugi jāņem pēc iespējas dažādās partijas vai apakšpartijas vietās. Atkāpšanās no šādas procedūras jāfiksē analīžu protokolā.
      3.5.   Paraugu kopuma sagatavošana
      Paraugu kopumu veido, apvienojot atsevišķos paraugus.
      3.6.   Paralēlie paraugi
      Paralēlos paraugus izpildes darbībām, tirdzniecības (aizstāvības) un atsauces (arbitrāžas) vajadzībām iegūst no homogenizētā paraugu kopuma, ja vien šāda procedūra nav pretrunā dalībvalstu iekšējiem noteikumiem.
      3.7.   Iepakojums un paraugu pārsūtīšana
      Katrs paraugs jāievieto tīrā inerta materiāla tvertnē, kas nodrošina pienācīgu aizsardzību pret piesārņojumu un bojājumiem transportēšanas laikā. Jāievēro nepieciešamie piesardzības pasākumi, lai novērstu jebkādas pārmaiņas parauga sastāvā, kas varētu rasties transportēšanas vai uzglabāšanas laikā.
      3.8.   Paraugu aizzīmogošana un marķēšana
      Ikviens oficiāliem mērķiem ņemts paraugs tiek aizzīmogots parauga ņemšanas vietā un identificēts saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts noteikumiem.
      Par katru paraugu ņemšanas gadījumu sastāda protokolu, kas ļauj nepārprotami identificēt atbilstošo partiju un norāda parauga ņemšanas dienu un vietu, kā arī citu papildu informāciju, kas varētu būt noderīga analīžu veicējam.
      4.   Īpaši nosacījumi
      4.1.   Dažādi partiju veidi
      Pārtikas preces var tirgot bez taras, konteineros vai individuālā iepakojumā, piemēram, maisos, maisiņos, mazumtirdzniecībai paredzētā iepakojumā. Paraugu ņemšanas procedūru var piemērot visām dažādajām formām, kādās preces tiek tirgotas.
      Neierobežojot 4.3., 4.4. un 4.5. punktā iekļautos īpašos noteikumus, paraugu ņemšanai no partijām, kas tiek pārdotas individuālā iepakojumā, piemēram, maisos, maisiņos vai mazumtirdzniecības iepakojumā, kā orientieri izmanto šādu formulu:

                  —

                  Svars ir izteikts kg.

                  —

                  Paraugu ņemšanas biežums ir katrs n-tais maiss vai maisiņš, no kura jāņem atsevišķs paraugs (decimāldaļskaitļi jānoapaļo līdz tuvākajam veselajam skaitlim).

            4.2.   Atsevišķa parauga svars
      Ja šajā pielikumā nav noteikts citādi, atsevišķa parauga svaram jāsasniedz apmēram 100 grami. Ja preču partija ir mazumtirdzniecības iepakojumā, atsevišķa parauga svars ir atkarīgs no mazumtirdzniecības iepakojuma svara.
      4.3.   Vispārējs pārskats par paraugu ņemšanu no labības un graudaugu produktiem
      1. tabula
      Preču partiju sadalīšana apakšpartijās atkarībā no produkta un partijas svara

                  Prece

                  Partijas svars
                  (tonnas)

                  Apakšpartiju svars vai skaits

                  Atsevišķu paraugu skaits

                  Paraugu kopuma svars
                  (kg)

                  Labība un graudaugu produkti

                  ≥ 1 500

                  500 tonnu

                  100

                  10

                  > 300 un < 1 500

                  3 apakšpart.

                  100

                  10

                  ≥ 50 un ≤ 300

                  100 tonnu

                  100

                  10

                  < 50

                  —

                  3–100 (1)

                  1–10

            4.4.   Paraugu ņemšanas procedūra no labības un graudaugu produktiem, ja partijas svars ≥ 50 tonnas

                  —

                  Ja apakšpartija ir fiziski atdalāma, katra partija saskaņā ar 1. tabulas noteikumiem jāsadala apakšpartijās. Ņemot vērā, ka partijas svars ne vienmēr ir apakšpartiju svara pilns daudzkārtnis, apakšpartijas svars var pārsniegt tabulā minēto svaru ne vairāk kā par 20 %.

                  —

                  Paraugus no katras apakšpartijas ņem atsevišķi.

                  —

                  Atsevišķo paraugu skaits: 100. Paraugu kopuma svars = 10 kg.

                  —

                  Ja šajā punktā noteikto paraugu ņemšanas metodi nav iespējams pielietot komerciālo seku dēļ, kas rodas, nodarot kaitējumu partijai, piemēram, sabojājot tās iepakojumu vai transportlīdzekli, var pielietot alternatīvu paraugu ņemšanas metodi ar nosacījumu, ka tā ir pēc iespējas reprezentatīvāka un tiek sīki aprakstīta un dokumentēta.

            4.5.   Paraugu ņemšanas procedūra no labības un graudaugu produktiem, ja partijas svars < 50 tonnas
      Labības un graudaugu produktu partijām, kuru svars ir mazāks par 50 tonnām, atkarībā no partijas svara jāpielieto no 10 līdz 100 atsevišķu paraugu ņemšanas plāns, lai paraugu kopuma svars sasniegtu no 1 līdz 10 kg. Ļoti mazām partijām (≤ 0,5 tonnas) atsevišķu ņemto paraugu skaits var būt mazāks, taču paraugu kopumam, kas apvieno visus atsevišķos paraugus, arī tādā gadījumā jāsasniedz vismaz 1 kg svars.
      Skaitļi, kas norādīti 2. tabulā, ir izmantojami, lai noteiktu, cik atsevišķi paraugi jāņem.
      2. tabula
      Atsevišķu ņemamo paraugu skaits atkarībā no labības un graudaugu produktu partijas svara

                  Partijas svars (tonnas)

                  Atsevišķu paraugu skaits

                  ≤ 0,05

                  3

                  > 0,05–≤ 0,5

                  5

                  > 0,5–≤ 1

                  10

                  > 1–≤ 3

                  20

                  > 3–≤ 10

                  40

                  > 10–≤ 20

                  60

                  > 20–≤ 50

                  100

            4.6.   Paraugu ņemšanas procedūra no pārtikas produktiem, kas paredzēti zīdaiņu un mazu bērnu uzturam

                  —

                  Paraugu ņemšanas procedūra no labības un graudaugu produktiem, kas noteikta 4.5. punktā, ir piemērojama arī pārtikas produktiem, kas paredzēti zīdaiņu un mazu bērnu uzturam. Tādējādi atsevišķu ņemamo paraugu skaits ir atkarīgs no partijas svara un saskaņā ar 4.5. punktā ietverto 2. tabulu tas nav mazāks par 10 un nav lielāks par 100. Ļoti mazām partijām (≤ 0,5 tonnas) atsevišķu ņemto paraugu skaits var būt mazāks, taču paraugu kopumam, kas apvieno visus atsevišķos paraugus, arī tādā gadījumā jāsasniedz vismaz 1 kg svars.

                  —

                  Atsevišķa parauga svaram jāsasniedz apmēram 100 grami. Ja preču partija ir mazumtirdzniecības iepakojumā, atsevišķa parauga svars ir atkarīgs no mazumtirdzniecības iepakojuma svara un, ja partijas ir ļoti mazas (≤ 0,5 tonnas), atsevišķajiem paraugiem jābūt ar tādu svaru, lai, tos apvienojot, iegūtu paraugu kopumu, kas sver vismaz 1 kg.

                  —

                  Paraugu kopuma svars = 1–10 kg (pietiekami samaisīts).

            4.7.   Paraugu ņemšana mazumtirdzniecības posmā
      Ja iespējams, paraugu ņemšana no pārtikas precēm mazumtirdzniecības posmā jāveic saskaņā ar 4.4. un 4.5. punktā nosacītajiem paraugu ņemšanas noteikumiem. Ja tas nav iespējams, mazumtirdzniecības posmā var izmantot citas efektīvas paraugu ņemšanas procedūras ar noteikumu, ka tās nodrošina pietiekamu pārbaudāmās partijas reprezentativitāti.
      5.   Partijas vai apakšpartijas pieņemšana

                  —

                  Partiju pieņem, ja paraugu kopums atbilst noteiktajai augstākajai robežai, ņemot vērā mērījumu nenoteiktību un atgūstamības korekciju.

                  —

                  Partiju noraida, ja paraugu kopums neapšaubāmi pārsniedz noteikto augstāko robežu, ņemot vērā mērījumu nenoteiktību un atgūstamības korekciju.

         (1)  Atkarībā no partijas svara – sk. 2. tabulu.

      II PIELIKUMS
      PARAUGU SAGATAVOŠANA UN FUSARIUM TOKSĪNU LĪMEŅA OFICIĀLAI PĀRBAUDEI KONKRĒTOS PĀRTIKAS PRODUKTOS IZMANTOTO ANALĪZES METOŽU KRITĒRIJI
      1.   Piesardzības pasākumi
      Tā kā Fusarium toksīnu izplatība nav viendabīga, paraugus gatavo, jo īpaši homogenizē, ārkārtīgi rūpīgi.
      Viss laboratorijā saņemtais materiāls jāizmanto pārbaudes materiāla sagatavošanai.
      2.   Laboratorijā saņemtā materiāla apstrāde
      Katrs laboratorijas paraugs jāsasmalcina un rūpīgi jāsajauc, izmantojot pārbaudītu procesu, kas nodrošina pilnīgu parauga homogenizāciju.
      Ja toksīnu maksimālais līmenis jānosaka sausnā, tad sausnas saturu produktā nosaka pēc homogenizētā parauga daļas, izmantojot pārbaudītu procedūru precīzai sausnas satura noteikšanai.
      3.   Paraugu sadalīšana izpildes darbībām un aizstāvības vajadzībām
      Paralēlos paraugus izpildes darbībām, tirdzniecības (aizstāvības) un arbitrāžas vajadzībām iegūst no homogenizētā materiāla, ja vien šāda procedūra nav pretrunā dalībvalstu iekšējiem noteikumiem par paraugu ņemšanu.
      4.   Laboratorijā izmantojamā analīzes metode un laboratorijas kontroles prasības
      4.1.   Definīcijas
      Laboratorijā jāizmanto liels skaits visbiežāk lietoto turpmāk uzskaitīto definīciju.
      Atkārtojamība un reproducējamība ir visbiežāk pieminētie precīzijas rādītāji.

                  r

                  =

                  atkārtojamība ir noteikts lielums, zem kura absolūtajai starpībai starp divu atsevišķu analīžu rezultātiem, kas iegūti, ievērojot atkārtojamības nosacījumus, proti, izmantojot vienu un to pašu paraugu, to pašu analīzes veicēju, to pašu aparatūru, to pašu laboratoriju un analīzes veicot īsā laika posmā, vajadzētu atrasties noteiktās varbūtības robežās (parasti 95 %) un tādējādi r = 2,8 × sr.

                  sr

                  =

                  standarta novirze, kas aprēķināta pēc atkārtojamības nosacījumos iegūtajiem rezultātiem.

                  RSDr

                  =

                  relatīvā standarta novirze, kas aprēķināta pēc atkārtojamības nosacījumos iegūtajiem rezultātiem .

                  R

                  =

                  reproducējamība ir noteikts lielums, zem kura absolūtajai starpībai starp divu atsevišķu analīžu rezultātiem, kas iegūti, ievērojot reproducējamības nosacījumus, proti, izmantojot identisku materiālu, ko ar standartizētu analīžu metodi ieguvuši analīžu veicēji dažādās laboratorijās, vajadzētu atrasties noteiktās varbūtības robežās (parasti 95 %), tādējādi R = 2,8 × sR.

                  sR

                  =

                  standarta novirze, kas aprēķināta pēc atkārtojamības nosacījumos iegūtajiem rezultātiem.

                  RSDR

                  =

                  relatīvā standarta novirze, kas aprēķināta pēc atkārtojamības nosacījumos iegūtajiem rezultātiem .

            4.2.   Vispārīgās prasības
      Pārtikas produktu kontroles nolūkā izmantotajām analīžu metodēm jāatbilst Direktīvas 85/591/EEK pielikuma 1. un 2. punktā izklāstītajiem noteikumiem.
      4.3.   Īpašas prasības
      4.3.1.   Efektivitātes kritēriji
      Ja Kopienas tiesību akti nepieprasa īpašas metodes Fusarium toksīnu līmeņa noteikšanai pārtikas precēs, laboratorijas var izvēlēties jebkuru analīzes metodi ar nosacījumu, ka tā atbilst šādiem kritērijiem:

                  a)

                  deoksinivalenola efektivitātes rādītāji

                              Līmenis μg/kg

                              Deoksinivalenols

                              RSDr %

                              RSDR %

                              Atgūstamība %

                              > 100–≤ 500

                              ≤ 20

                              ≤ 40

                              60–110

                              > 500

                              ≤ 20

                              ≤ 40

                              70–120

                  b)

                  zearalenona efektivitātes rādītāji

                              Līmenis μg/kg

                              Zearalenons

                              RSDr %

                              RSDR %

                              Atgūstamība %

                              ≤ 50

                              ≤ 40

                              ≤ 50

                              60–120

                              > 50

                              ≤ 25

                              ≤ 40

                              70–120

                  c)

                  B1 un B2 fumonizīna efektivitātes rādītāji

                              Līmenis μg/kg

                              Fumonizīns B1 vai B2

                              RSDr %

                              RSDR %

                              Atgūstamība %

                              ≤ 500

                              ≤ 30

                              ≤ 60

                              60–120

                              > 500

                              ≤ 20

                              ≤ 30

                              70–110

                  d)

                  T-2 un HT-2 toksīnu efektivitātes rādītāji

                              Līmenis μg/kg

                              T-2 toksīns

                              RSDr %

                              RSDR %

                              Atgūstamība %

                              50–250

                              ≤ 40

                              ≤ 60

                              60–130

                              > 250

                              ≤ 30

                              ≤ 50

                              60–130

                              Līmenis μg/kg

                              HT-2 toksīns

                              RSDr %

                              RSDR %

                              Atgūstamība %

                              100–200

                              ≤ 40

                              ≤ 60

                              60–130

                              > 200

                              ≤ 30

                              ≤ 50

                              60–130

            Izmantojamo metožu noteikšanas robeža nav uzrādīta, jo ir noteikti precīzijas lielumi pie aplūkojamajām koncentrācijām.
      Precīzijas lielumus aprēķina, izmantojot Horvica (Horwitz) vienādojumu:

                  RSDR = 2(1-0,5logC)

            kur:

                  RSDR ir relatīvā standarta novirze, kas aprēķināta pēc atkārtojamības nosacījumos iegūtajiem rezultātiem ,

                  C ir koncentrācijas koeficients (piem., 1 = 100 g/100 g, 0,001 = 1 000 mg/kg).

            Šis ir vispārināts precīzijas vienādojums, kas tiek uzskatīts par neatkarīgu no analizējamās vielas un matricas, bet lielākajā daļā parastāko analīzes metožu ir atkarīgs vienīgi no koncentrācijas.
      4.3.2.   “Mērķatbilstības” pieeja
      Ja pilnībā apstiprinātu analīzes metožu skaits ir ierobežots, tad kā alternatīvu var izmantot “mērķatbilstības” pieeju, kas analīzes metožu pieņemamības novērtēšanai nosaka vienu parametru – atbilstības funkciju. Atbilstības funkcija ir nenoteiktības funkcija, kas nosaka augstāko nenoteiktības līmeni, kurš uzskatāms par piemērotu attiecīgā mērķa sasniegšanai.
      Tā kā to analīzes metožu skaits, kas ir pilnībā apstiprinātas sadarbības eksperimentos, ir ierobežots, jo īpaši T-2 un HT-2 toksīnu noteikšanai, var izmantot arī nenoteiktības funkcijas pieeju, nosakot maksimāli pieļaujamo nenoteiktību laboratorijas izmantotās analīzes metodes piemērotības (“mērķatbilstības”) novērtēšanā. Laboratorijas var izmantot tādu metodi, kas ir rezultatīva maksimāli pieļaujamās standarta nenoteiktības ietvaros. Maksimāli pieļaujamo standarta nenoteiktību var aprēķināt, izmantojot šādu formulu:

      kur:

                  —

                     Uf ir maksimālā standarta nenoteiktība (μg/kg),

                  —

                  LOD ir metodes noteikšanas robeža (μg/kg),

                  —

                  α ir konstants skaitlisks koeficients, ko izmanto atkarībā no C vērtības. Izmantojamās vērtības norādītas 3. tabulā,

                  —

                  C ir nosakāmā koncentrācija (μg/kg).

            Ja analīzes metode ir rezultatīva pie nenoteiktības lielumiem, kas mazāki par maksimālo standarta nenoteiktību, tad to uzskata par tikpat piemērotu metodi kā tādu, kas atbilst 4.3.1. punktā izklāstītajiem efektivitātes rādītājiem.
      3. tabula
      Skaitliskās vērtības α, ko izmanto kā konstanti šajā punktā sniegtajā formulā atkarībā no nosakāmās koncentrācijas

                  C (μg/kg)

                  α

                  ≤ 50

                  0,2

                  51–500

                  0,18

                  501–1 000

                  0,15

                  1 001–10 000

                  0,12

                  > 10 000

                  0,1

            4.4.   Atgūstamības aprēķināšana un rezultātu protokolēšana
      Analīzes rezultāti jāprotokolē ar atgūstamības korekcijām vai bez tām. Ir jādokumentē protokolēšanas veids un atgūstamības līmenis. Atgūstamībai koriģētos analīzes rezultātus izmanto atbilstības pārbaudei (sk. I pielikuma 5. punktu).
      Analīzes rezultātus dokumentē kā x +/– U, kur x ir analīzes rezultāts un U ir paplašināta mērījumu nenoteiktība.
      U ir paplašināta nenoteiktība, kurai pielieto koeficientu 2, kas dod apmēram 95 % ticamības pakāpi.
      4.5.   Laboratorijas kvalitātes standarti
      Laboratorijām jāatbilst Padomes Direktīvas 93/99/EEK noteikumiem.


title: Komisijas Direktīva 2004/105/EK (2004. gada 15. oktobris), ar ko nosaka paraugus oficiālajiem fitosanitārajiem sertifikātiem vai reeksporta fitosanitārajiem sertifikātiem, ko pievieno augiem, augu produktiem vai citiem priekšmetiem no trešām valstīm, kuri uzskaitīti Padomes Direktīvā 2000/29/EK

text:
               20.10.2004

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 319/9

         KOMISIJAS DIREKTĪVA 2004/105/EK
   (2004. gada 15. oktobris),
   ar ko nosaka paraugus oficiālajiem fitosanitārajiem sertifikātiem vai reeksporta fitosanitārajiem sertifikātiem, ko pievieno augiem, augu produktiem vai citiem priekšmetiem no trešām valstīm, kuri uzskaitīti Padomes Direktīvā 2000/29/EK
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 2000. gada 8. maija Direktīvu 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem, lai novērstu augiem vai augu produktiem kaitīgu organismu ievešanu un izplatību Kopienā (1), un jo īpaši tās 13.a panta 4. punkta a) apakšpunktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Direktīvu 2000/29/EK augiem, augu produktiem vai citiem šajā direktīvā uzskaitītajiem priekšmetiem, ko ieved no trešām valstīm, principā jāpievieno vajadzīgā oficiālā fitosanitārā sertifikāta vai reeksporta fitosanitārā sertifikāta (še turpmāk – “sertifikāti”) oriģināls.

               (2)

               Starptautiskās augu aizsardzības konvencijas (SAAK), kas noslēgta 1951. gada 6. decembrī Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācijā (FAO), pielikumā sniegti sertifikātu paraugi, nodrošinot standarta tekstu un formātu, kas jāievēro sertifikātu sagatavošanā un izsniegšanā.

               (3)

               SAAK 1979. un 1997. gadā ir ievērojami grozīta. Sakarā ar šiem grozījumiem tika pieņemti dažādi sertifikātu paraugi, kas jāpievieno augiem, augu produktiem un citiem priekšmetiem, kad tos starptautiski pārvieto.

               (4)

               Lai gan SAAK 1997. gada grozījumi vēl nav stājušies spēkā, FAO konferences divdesmit devītās sesijas Rezolūcija 12/97 ļauj lietot grozītos sertifikātus kā alternatīvu un brīvprātīgi starp tām SAAK Līgumslēdzējām Pusēm, kuras tiem piekrīt. Izrādījās, ka daudzas SAAK Līgumslēdzējas Puses jau lieto sertifikātus, kas balstās uz SAAK pielikumā saskaņā ar 1997. gada grozījumiem norādītajiem paraugiem.

               (5)

               Jānosaka paraugi sertifikātiem, kas jāpievieno augiem, augu produktiem vai citiem priekšmetiem, tos ievedot Kopienā.

               (6)

               Valstu augu aizsardzības organizācijas parasti uzkrāj sertifikātus lielos daudzumos. Jāpieņem noteikumi tādu sertifikātu lietošanai pārejas periodā, kas noteikti SAAK pielikumā saskaņā ar 1979. gada grozījumiem.

               (7)

               Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās augu veselības komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.
   1. pants
   1.   Direktīvas 2000/29/EK 13. panta 1. punkta ii) apakšpunkta nolūkos dalībvalstis pieņem oficiālos fitosanitāros sertifikātus vai reeksporta fitosanitāros sertifikātus (še turpmāk – “sertifikāti”), ko pievieno augiem, augu produktiem vai citiem priekšmetiem, kuri uzskaitīti Direktīvas 2000/29/EK V pielikuma B daļā un kurus ieved no trešām valstīm, kas ir Starptautiskās augu aizsardzības konvencijas (SAAK) Līgumslēdzējas Puses, kuri izsniegti saskaņā ar I pielikumā norādītajiem paraugiem.
   2.   Dalībvalstis pieņem 1. punktā minētos sertifikātus tikai tad, ja tie ir aizpildīti, ņemot vērā FAO Starptautisko fitosanitāro pasākumu standartu Nr. 12 par pamatnostādnēm attiecībā uz fitosanitārajiem sertifikātiem.
   2. pants
   Sertifikātus, kas izsniegti saskaņā ar II pielikumā norādītajiem paraugiem, dalībvalstis pieņem līdz 2009. gada 31. decembrim.
   3. pants
   1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvi un administratīvi akti, kas vajadzīgi, lai vēlākais līdz 2004. gada 31. decembrim izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto aktu tekstus, kā arī minēto aktu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.
   Kad dalībvalstis pieņem minētos tiesību aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.
   2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.
   4. pants
   Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   5. pants
   Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

      Briselē, 2004. gada 15. oktobrī

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         David BYRNE

      (1)  OV L 169, 10.7.2000., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2004/70/EK (OV L 127, 29.4.2004., 97. lpp.).

      I PIELIKUMS

      II PIELIKUMS


title: Komisijas Direktīva 2006/130/EK ( 2006. gada 11. decembris ), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/82/EK attiecībā uz kritēriju noteikšanu dažu produktīvajiem dzīvniekiem domāto veterināro zāļu atbrīvošanai no veterinārārsta receptes prasības   (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               12.12.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 349/15

         KOMISIJAS DIREKTĪVA 2006/130/EK
   (2006. gada 11. decembris),
   ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/82/EK attiecībā uz kritēriju noteikšanu dažu produktīvajiem dzīvniekiem domāto veterināro zāļu atbrīvošanai no veterinārārsta receptes prasības
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 6. novembra Direktīvu 2001/82/EK par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz veterinārajām zālēm (1), un jo īpaši tās 67. panta pirmās daļas aa) punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Direktīvas 2001/82/EK 67. pantu gadījumos, ko paredz pirmā un trešā daļa, veterinārās zāles var izsniegt patērētājiem tikai pret recepti. Tomēr, tā kā dažas vielas, kas ir produktīvajiem dzīvniekiem domātajās veterinārajās zāles, nerada risku cilvēku vai dzīvnieku veselībai vai videi, var piešķirt izņēmumus no vispārīgās prasības atbilstīgi 67. panta pirmās daļas aa) punktam. Šādi izņēmumi neskar citu minētā panta pirmās un trešās daļas noteikumu piemērošanu.

               (2)

               Tādēļ ir lietderīgi noteikt kritērijus, pēc kuriem dalībvalstis var noteikt izņēmumus no Direktīvas 2001/82/EK 67. panta pirmās daļas aa) punkta vispārīgā noteikuma, kas pieprasa, lai produktīvajiem dzīvniekiem domātās veterinārās zāles izsniegtu pret recepti.

               (3)

               Ja attiecīgās veterinārās zāles ir vienkārši lietojamas un, pat lietotas nepareizi, nerada risku ne ārstējamajam dzīvniekam, ne cilvēkam, kas zāles dod, šīm zālēm būtu jābūt pieejamām bez veterinārārsta receptes. No otras puses, nedrīkst būt iespēja pieļaut izņēmumus zālēm, kuru lietošanas izraisīto blakņu profils ir nelabvēlīgs vai kuras kaitē videi.

               (4)

               Nepiemēroti glabāšanas apstākļi var nopietni ietekmēt veterināro zāļu kvalitāti, drošumu un efektivitāti. Tādēļ nevar pieļaut izņēmumus zālēm, kuru kvalitāti, drošumu un efektivitāti var garantēt tikai tad, ja tās glabā noteiktos apstākļos.

               (5)

               Bez tam veterinārās zālēs, kurām pieļauj izņēmumus, drīkst būt tikai tādas aktīvās vielas, kuras nerada risku patērētāju drošībai attiecībā uz atliekvielām pārtikā, kas iegūtas no ārstētajiem dzīvniekiem, un tās nedrīkst radīt risku cilvēku vai dzīvnieku veselībai ar to, ka veido antimikrobo vai antihelmintu rezistenci, ja tās pielieto nepareizi.

               (6)

               Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Veterināro zāļu pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.
   1. pants
   Šī direktīva nosaka kritērijus, pēc kuriem dalībvalstis saskaņā ar Direktīvas 2001/82/EK 67. panta pirmās daļas aa) punktu var noteikt izņēmumus no prasības produktīvajiem dzīvniekiem domātās veterinārās zāles izsniegt patērētājiem tikai pret recepti.
   2. pants
   Produktīvajiem dzīvniekiem domātajām veterinārajām zālēm var noteikt izņēmumus no prasības izsniegt patērētājiem tikai pret veterinārārsta recepti, ja ievēroti visi šie kritēriji:

               a)

               veterināro zāļu lietošana aprobežojas ar preparātiem, kuru lietošana neprasa īpašas zināšanas vai prasmes;

               b)

               veterinārās zāles, pat ja tās lieto nepareizi, nerada tiešu vai netiešu risku ārstējamajam dzīvniekam vai dzīvniekiem, personai, kas zāles dod, vai videi;

               c)

               veterināro zāļu aprakstā nav brīdinājumu par iespējamām smagām blakusparādībām, kas atkarīgas no to pareizas lietošanas;

               d)

               ne par veterinārajām zālēm, ne kādām citām zālēm, kas satur to pašu aktīvo vielu, iepriekš nav ziņots par biežām smagām nevēlamām blakusparādībām;

               e)

               zāļu aprakstā nav minētas kontrindikācijas, kas saistītas ar citām veterinārajām zālēm, kuras parasti lieto bez receptes;

               f)

               veterinārajām zālēm nav vajadzīgi īpaši glabāšanas apstākļi;

               g)

               tās nerada risku patērētāju drošībai sakarā ar atliekvielām no ārstētajiem dzīvniekiem iegūtā pārtikā pat tad, ja veterinārās zāles lieto nepareizi;

               h)

               tās nerada risku cilvēku vai dzīvnieku veselībai ar to, ka attīstās antimikrobo vai antihelmintu rezistence, pat ja veterinārās zāles lieto nepareizi.

         3. pants
   1.   Ja dalībvalstis nolemj piešķirt izņēmumus atbilstīgi šai direktīvai, par to jāziņo Komisijai.
   2.   Ja vēlākais līdz 2007. gada 31. martam saskaņā ar 1. pantu nav iesniegts paziņojums, valstu izņēmumi, kas minēti Direktīvas 2001/82/EK 67. panta aa) daļā, beidz pastāvēt.
   4. pants
   1.   Sešu mēnešu laikā pēc paziņošanas, kas minēta 3. pantā, dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis nekavējoties dara Komisijai zināmus minēto tiesību aktu noteikumus, kā arī iesniedz minēto tiesību aktu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.
   Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.
   2.   Dalībvalstis nosūta Komisijai galveno valsts tiesību aktu tekstus, ko tās pieņem jomās, uz kurām attiecas šī direktīva.
   5. pants
   Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   6. pants
   Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

      Briselē, 2006. gada 11. decembrī

            Komisijas vārdā —

            priekšsēdētāja vietnieks

         Günter VERHEUGEN

      (1)  OV L 311, 28.11.2001., 1. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/28/EK (OV L 136, 30.4.2004., 58. lpp.).


title: Komisijas Direktīva 2009/27/EK ( 2009. gada 7. aprīlis), ar ko dažus pielikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2006/49/EK groza attiecībā uz riska vadības tehniskajiem noteikumiem (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               8.4.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 94/97

      KOMISIJAS DIREKTĪVA 2009/27/EK
   (2009. gada 7. aprīlis),
   ar ko dažus pielikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2006/49/EK groza attiecībā uz riska vadības tehniskajiem noteikumiem
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Direktīvu 2006/49/EK par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību (1) un jo īpaši tās 41. panta 1. punkta g) apakšpunktu,
   tā kā:

               (1)

               Lai visā ES nodrošinātu Direktīvas 2006/49/EK konsekventu īstenošanu un piemērošanu, Komisija un Eiropas Banku uzraudzības komiteja 2006. gadā izveidoja darba grupu (Kapitāla prasību direktīvas transponēšanas grupa – KPDTG), kurai uzticēja uzdevumu apspriest un risināt problēmas, kas saistītas ar direktīvas īstenošanu un piemērošanu. KPDTG norādīja, ka daži tehniskie noteikumi, kas iekļauti Direktīvas 2006/49/EK I, II un VII pielikumā, ir jāprecizē, lai nodrošinātu to vienveidīgu piemērošanu. Turklāt daži noteikumi neatbilst kredītiestāžu pienācīgai riska vadības praksei. Tāpēc šie noteikumi ir jāpielāgo.

               (2)

               Tādēļ ir attiecīgi jāgroza Direktīva 2006/49/EK.

               (3)

               Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Banku komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.
   1.pants
   Direktīvu 2006/49/EK groza šādi.

               1.

               Direktīvas I pielikumu groza šādi:

                           a)

                           pielikuma 8. punkta B daļu aizstāj ar šādu:
                           “B.   RĪCĪBA ATTIECĪBĀ PRET AIZSARDZĪBAS PIRCĒJU
                           Pusei, kas nodod kredītrisku (“aizsardzības pircējs”), pozīcijas ir noteiktas pēc aizsardzības pārdevēja spoguļa principa, izņemot ar kredītrisku saistītās parādzīmes (kas attiecībā uz emitentu nerada īso pozīciju). Ja kādā noteiktā brīdī rodas pirkšanas iespējas līgums apvienojumā ar uzkrāšanu, tad šis brīdis tiek uzskatīts par aizsardzības termiņu. Pirmā saistību nepildīšanas gadījuma kredīta atvasinātajiem instrumentiem un n-tā saistību nepildīšanas gadījuma kredīta atvasinātajiem instrumentiem spoguļa principa vietā piemēro turpmāk izklāstīto kārtību.

                              Pirmā saistību nepildīšanas gadījuma kredīta atvasinātie instrumenti

                           Ja iestāde iegūst kredīta aizsardzību noteiktam skaitam atsauces vienību, kas ir kredīta atvasinātā instrumenta pamatā, ar nosacījumu, ka pirmā saistību nepildīšana starp aktīviem izraisa maksājumu un ka šis kredīta notikums izbeidz līgumu, tad iestāde var kompensēt specifisko risku attiecībā uz atsauces vienību, kurai no visām pamatā esošajām atsauces vienībām piemēro viszemāko specifiskā riska prasības procentuālo lielumu saskaņā ar šā pielikuma 1. tabulu.

                              N-tā saistību nepildīšanas gadījuma kredīta atvasinātie instrumenti

                           Ja maksājumu saskaņā ar kredīta aizsardzību izraisa n-tais saistību nepildīšanas gadījums starp riska darījumiem, tad aizsardzības pircējs specifisko risku var kompensēt tikai tad, ja aizsardzība ir iegūta arī pirmajam līdz n-1 saistību nepildīšanas gadījumam vai ja n-1 saistību nepildīšanas gadījums jau ir noticis. Šādos gadījumos izmanto iepriekš izklāstīto metodi, kas paredzēta pirmā saistību nepildīšanas gadījuma kredīta atvasinātajiem instrumentiem, to atbilstoši pielāgojot n-tā saistību nepildīšanas gadījuma produktiem.”;

                           b)

                           pielikuma14. punkta 1. tabulu aizstāj ar šādu:
                           “1.   tabula

                                       Kategorijas

                                       Specifiskā riska kapitāla prasība

                                       Parāda vērtspapīri, ko emitējušas vai garantējušas centrālās valdības vai ko emitējušas centrālās bankas, starptautiskas organizācijas, daudzpusējas attīstības bankas vai dalībvalstu reģionālās pašvaldības vai vietējās iestādes, kas kvalificētos, lai saņemtu kredīta kvalitātes 1. pakāpi vai 0 % riska svērumu atbilstīgi noteikumiem par riska darījumu riska svērumu saskaņā ar Direktīvas 2006/48/EK 78. līdz 83. pantu.

                                       0 %

                                       Parāda vērtspapīri, ko emitējušas vai garantējušas centrālās valdības vai ko emitējušas centrālās bankas, starptautiskas organizācijas, daudzpusējas attīstības bankas vai dalībvalstu reģionālās pašvaldības vai vietējās iestādes, kas kvalificētos, lai saņemtu kredīta kvalitātes 2. vai 3. pakāpi atbilstīgi noteikumiem par riska darījumu riska svērumu saskaņā ar Direktīvas 2006/48/EK 78. līdz 83. pantu, un parāda vērtspapīri, ko emitējušas vai garantējušas iestādes, kas kvalificētos, lai saņemtu kredīta kvalitātes 1. vai 2. pakāpi atbilstīgi noteikumiem par riska darījumu riska svērumu saskaņā ar Direktīvas 2006/48/EK 78. līdz 83. pantu, un parāda vērtspapīri, ko emitējušas vai garantējušas iestādes, kas kvalificētos, lai saņemtu kredīta kvalitātes 3. pakāpi atbilstīgi noteikumiem par riska darījumu riska svērumu saskaņā ar Direktīvas 2006/48/EK VI pielikuma 1. daļas 29. punktu, un parāda vērtspapīri, ko emitējuši vai garantējuši uzņēmumi, kas kvalificētos, lai saņemtu kredīta kvalitātes 1., 2. vai 3. pakāpi atbilstīgi noteikumiem par riska darījumu riska svērumu saskaņā ar Direktīvas 2006/48/EK 78. līdz 83. pantu.
                                       Citi kvalificēti posteņi, kā definēts zemāk 15. punktā.

                                       0,25 % (atlikušais laiks līdz beigu termiņam ir seši mēneši vai mazāk)
                                       1,00 % (atlikušais laiks līdz beigu termiņam ir vairāk nekā seši mēneši un līdz 24 mēnešiem ieskaitot)
                                       1,60 % (atlikušais laiks līdz termiņam pārsniedz 24 mēnešus)

                                       Parāda vērtspapīri, ko emitējušas vai garantējušas centrālās valdības vai ko emitējušas centrālās bankas, starptautiskas organizācijas, daudzpusējas attīstības bankas vai dalībvalstu reģionālās pašvaldības vai vietējās iestādes, kas kvalificētos, lai saņemtu kredīta kvalitātes 4. vai 5. pakāpi atbilstīgi noteikumiem par riska darījumu riska svērumu saskaņā ar Direktīvas 2006/48/EK 78. līdz 83. pantu, un parāda vērtspapīri, ko emitējušas vai garantējušas iestādes, kas kvalificētos, lai saņemtu kredīta kvalitātes 3. pakāpi atbilstīgi noteikumiem par riska darījumu riska svērumu saskaņā ar Direktīvas 2006/48/EK VI pielikuma 1. daļas 26. punktu, un parāda vērtspapīri, ko emitējuši vai garantējuši uzņēmumi, kas kvalificētos, lai saņemtu kredīta kvalitātes 4. pakāpi atbilstīgi noteikumiem par riska darījumu riska svērumu saskaņā ar Direktīvas 2006/48/EK 78. līdz 83. pantu. Riska darījumi, kuriem norīkotas ĀKNI kredīta novērtējums nav pieejams.

                                       8,00 %

                                       Parāda vērtspapīri, ko emitējušas vai garantējušas centrālās valdības vai ko emitējušas centrālās bankas, starptautiskas organizācijas, daudzpusējas attīstības bankas vai dalībvalstu reģionālās pašvaldības vai vietējās iestādes, kas kvalificētos, lai saņemtu kredīta kvalitātes 6. pakāpi atbilstīgi noteikumiem par riska darījumu riska svērumu saskaņā ar Direktīvas 2006/48/EK 78. līdz 83. pantu, un parāda vērtspapīri, ko emitējuši vai garantējuši uzņēmumi, kas kvalificētos, lai saņemtu kredīta kvalitātes 5. vai 6. pakāpi atbilstīgi noteikumiem par riska darījumu riska svērumu saskaņā ar Direktīvas 2006/48/EK 78. līdz 83. pantu.

                                       12,00 %”

               2.

               Direktīvas II pielikuma 11. punktu aizstāj ar šādu:

                           “11.

                           Ja kredīta atvasinātais instruments, kas iekļauts tirdzniecības portfelī, veido daļu no iekšējā riska ierobežošanas darījuma un kredīta aizsardzība ir atzīta saskaņā ar Direktīvu 2006/48/EK, uzskata, ka nepastāv darījuma partnera risks, kura iemesls ir kredīta atvasinātais instruments. Alternatīvi – iestāde kapitāla prasību aprēķināšanas vajadzībām attiecībā uz darījuma partnera risku var ietvert visus kredīta atvasinātos instrumentus, kas iekļauti tirdzniecības portfelī un veido daļu no iekšējiem riska ierobežošanas darījumiem vai nopirkti kā aizsardzība pret darījuma partnera riska darījumu, ja kredīta aizsardzība ir atzīta saskaņā ar Direktīvu 2006/48/EK.”

               3.

               Direktīvas VII pielikuma C daļas 3. punktu aizstāj ar šādu:

                           “3.

                           Neskarot 1. un 2. punktu, ja iestāde nodrošina ārpus tirdzniecības portfeļa esošu kredīta riska darījumu, izmantojot kredīta atvasināto instrumentu, kas reģistrēts tās tirdzniecības portfelī (izmantojot iekšējo nodrošinājumu), ārpus tirdzniecības portfeļa esošais riska darījums netiek uzskatīts par nodrošinātu kapitāla prasību aprēķināšanas vajadzībām, ja vien iestāde no piemērota trešās personas aizsardzības nodrošinātāja nepērk kredīta atvasināto instrumentu, kas atbilst Direktīvas 2006/48/EK VIII pielikuma 2. daļas 19. punktā izklāstītajām prasībām attiecībā uz ārpus tirdzniecības portfeļa esošiem riska darījumiem. Neskarot II pielikuma 11. punkta otro teikumu, ja ir pirkta šāda trešās personas aizsardzība un ir atzīts, ka tā ir ārpus tirdzniecības portfeļa esoša riska darījuma nodrošinājums kapitāla prasību aprēķināšanas vajadzībām, ne iekšējā, ne ārējā kredīta atvasinātā instrumenta nodrošinājums netiek iekļauts tirdzniecības portfelī kapitāla prasību aprēķināšanas vajadzībām.”

         2. pants
   1.   Dalībvalstis vēlākais līdz 2010. gada 31. oktobrim pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto noteikumu tekstus, kā arī minēto noteikumu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.
   Tās piemēro minētos noteikumus no 2010. gada 31. decembra.
   Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.
   2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.
   3. pants
   Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   4. pants
   Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

      Briselē, 2009. gada 7. aprīlī

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Charlie McCREEVY

      (1)  OV L 177, 30.6.2006., 201. lpp.


title: Padomes Direktīva 97/22/EK (1997. gada 22. aprīlis), ar ko groza Direktīvu 92/117/EEK par aizsardzības pasākumiem pret noteiktām zoonozēm un zoonozes izraisītājiem dzīvniekos un dzīvnieku izcelsmes produktos, lai novērstu barības izraisītu infekciju uzliesmojumus un intoksikācijas

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31997L0022

Oficiālais Vēstnesis L 113 , 30/04/1997 Lpp. 0009 - 0010

		Padomes Direktīva 97/22/EK(1997. gada 22. aprīlis),ar ko groza Direktīvu 92/117/EEK par aizsardzības pasākumiem pret noteiktām zoonozēm un zoonozes izraisītājiem dzīvniekos un dzīvnieku izcelsmes produktos, lai novērstu barības izraisītu infekciju uzliesmojumus un intoksikācijasEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 43. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [3],tā kā, ņemot vērā gūto pieredzi un ievērojot zoonožu profilaksei un kontrolei piešķirto nozīmi, ir nepieciešams veikt būtisku Direktīvas 92/117/EEK [4] pārskatīšanu;tā kā, kamēr nav pabeigta augstākminētā pārskatīšana, ir lietderīgi nodrošināt noteikumu atlikšanu, kas attiecas uz jaunajiem nosacījumiem zoonožu paziņošanas sistēmā, paraugu ievākšanas metožu ieviešanu un izmeklējumu veikšanu, noteiktu valsts pasākumu īstenošanu un apstiprināšanu, un plāniem, kurus jāiesniedz trešām valstīm,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsAr šo Direktīvu 92/117/EEK groza šādi.1. Direktīvas 5. pantu groza šādi:a) tekstu "31. marts" 1. punktā aizstāj ar tekstu "31. maijs";b) tekstu "1. oktobris" 2. punktā aizstāj ar tekstu "1. novembris";c) svītro 3. punktu.2. Direktīvas 6. panta b) apakšpunktā svītro tekstu "Salmonellas gadījumā tas jāveic pirms 17. pantā noteiktā datuma".3. Direktīvas 8. pantu groza šādi:a) tekstu "1993. gada 1. oktobris" 1. punktā aizstāj ar tekstu "1998. gada 1. marts";b) panta 2. punktu papildina ar šādu daļu:"Kamēr nav pabeigta 15.a pantā minētā pārskatīšana, pienākums iesniegt Komisijai plānus tiek atlikts attiecībā uz tām valstīm, kuras vēl nav iesniegušas šādus plānus par salmonellu, kas skar mājputnus.";4. Direktīvas 10. pantu groza šādi:a) direktīvas 1. punkta pirmajā un otrajā daļā tekstu "1994. gada 1. janvāris" aizstāj ar tekstu "1998. gada 1. janvāris";b) svītro 1. punkta trešo un ceturto daļu;c) svītro direktīvas 2. punktu.5. Direktīvas 14. panta 2. punktā tekstu "1995. gada 31. decembris" aizstāj ar tekstu "1998. gada 31. decembris".6. Svītro 15. panta otro daļu.7. Iekļauj šādu pantu:"15.a pants1. Līdz 1997. gada 1. novembrim Komisija iesniedz Padomei atskaiti par pasākumiem, kurus īstenos zoonožu profilaksei un kontrolei. Šī atskaite jo īpaši ietver:- zoonožu paziņošanas sistēmas jaunos noteikumus,- metodes paraugu ievākšanai un izmeklēšanai apstiprinātās valsts laboratorijās,- salmonellas kontroli dējējšķirņu mājputnu saimēs,- salmonellas kontroli vaislas mājputnu saimēs un mājputnu barības maisījumos,- jebkādus pasākumus zoonožu apkarošanai, izņemot salmonelozi.2. Atskaite, kas minēta 1. punktā jāpapildina ar ieteikumiem attiecībā uz zoonozēm, jo īpaši šīs direktīvas pārskatīšanas sakarā. Padome lemj par minētajiem priekšlikumiem ar kvalificētu balsu vairākumu līdz 1998. gada 1. jūnijam.";8) Direktīvas III pielikuma I daļā iekļauj šādu punktu:"V.a Kamēr nav iesniegta atskaite, kas minēta 15.a pantā, dalībvalstis var atcelt V.1. punkta b) apakšpunktā paredzēto obligāto iznīcināšanu un V.1. punkta c) apakšpunktā minēto nokaušanas prasību, nodrošinot, ka:i) netiek pārdotas neinkubētas olas no saimes, kura minēta V.1. punkta b) apakšpunkta pirmajā daļā, izņemot tās olas, kas paredzētas apstrādei saskaņā ar Direktīvu 89/437/EEK [*] OV L 212, 22.7.1989., 87. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 96/23/EK (OV L 125, 23.5.1996., 10. lpp.).;ii) no saimes nevar pārvietot dzīvus mājputnus – ieskaitot dienu vecus cāļus – izņemot gadījumus, kad tie paredzēti tūlītējai nokaušanai saskaņā ar augstākminēto c) apakšpunktu;šādi noteikumi jāievēro tikmēr, kamēr kompetentās iestādes ir pārliecinājušās, ka Salmonella enteritidis vai Salmonella typhimurium infekcija vairs nav atrodama.Dalībvalstis, izmantojot izvēles iespējas, ko piedāvā pirmā daļa, nevar saņemt finansiālu Kopienas atbalstu, kas paredzēts Lēmuma 90/424/EEK 29. pantā [**] OV L 224, 18.8.1990., 19. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 94/370/EK (OV L 168, 2.7.1994., 31. lpp.).."2. pants1. Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai līdz 1997. gada 1. septembrim izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.Kad dalībvalstis pieņem šos pasākumus, tajos iekļauj atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstīs nosaka, kādā veidā izdarāmas šādas atsauces.2. Dalībvalstis dara zināmus Komisijai savu tiesību aktu noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.3. pantsŠī direktīva stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.4. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Luksemburgā, 1997. gada 22. aprīlīPadomes vārdā —priekšsēdētājsJ. Van Aartsen[1] OV C 13, 18.1.1996., 23. lpp.[2] OV C 320, 28.10.1996., 261. lpp.[3] OV C 97, 1.4.1996., 29. lpp.[4] OV L 62, 15.3.1993., 38. lpp. Direktīvā izdarīti grozījumi ar 1994. gada Pievienošanās aktu.--------------------------------------------------


title: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/62/EK (2000. gada 10. oktobris), ar ko groza Padomes Direktīvu 96/49/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamo kravu pārvadāšanu pa dzelzceļu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32000L0062

Oficiālais Vēstnesis L 279 , 01/11/2000 Lpp. 0044 - 0045

		Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/62/EK(2000. gada 10. oktobris),ar ko groza Padomes Direktīvu 96/49/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamo kravu pārvadāšanu pa dzelzceļuEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 71. panta 1. punkta c) apakšpunktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [2],apspriedušies ar Reģionu komiteju,saskaņā ar Līguma 251. pantā minēto procedūru [3],tā kā:(1) Direktīvā 96/49/EK [4] paredzēti pārejas noteikumi, kas bija spēkā līdz 1999. gada 1. janvārim, lai varētu pabeigt Eiropas Standartizācijas komitejas (CEN) standartizācijas darbu attiecībā uz tvertnēm un cisternām; šis darbs vēl nav pabeigts.(2) Būtu precīzāk jānosaka transporta aprīkojums, uz ko attiecas Direktīvas 96/49/EK 5. panta 2. punkta c) apakšpunktā paredzētais izņēmums.(3) Lai ļautu dalībvalstīm uz noteiktu laiku izmantot dzelzceļa vagonus un cisternas, kas neatbilst Direktīvas 96/49/EK pielikumā minētajam jaunajam noteikumam, būtu jāparedz pārejas noteikums attiecībā uz dzelzceļa vagoniem un cisternām, kas būvētas 1997. gada 1. janvārī vai pēc tam un ko izmanto tikai attiecīgo valstu vietējam transportam.(4) Būtu jāpagarina Direktīvas 96/49/EK 6. panta 4. punktā paredzētie termiņi attiecībā uz noteiktu aprīkojumu; attiecīgais aprīkojums un pēdējā Direktīvas 96/49/EK piemērošanas diena būtu jānosaka saskaņā ar tās 9. pantā paredzēto procedūru.(5) Izņēmumi, kas paredzēti Direktīvas 96/49/EK 6. panta 9., 11. un 14. punktā, būtu jānosaka saskaņā ar tās 9. pantā paredzēto procedūru.(6) Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību [5].(7) Būtu jāprecizē nosacījumi, kas jāizpilda, lai transporta operāciju varētu uzskatīt par ad hoc transporta operāciju.(8) Atbilstīgi būtu jāgroza Direktīva 96/49/EK,IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsAr šo Direktīvu 96/49/EK groza šādi:1. Direktīvas 5. panta 2. punkta c) apakšpunktā vārdus "ekspluatācijas temperatūras standartus attiecībā uz vielu, kuru paredz …" aizstāj ar vārdiem "ekspluatācijas temperatūras standartus attiecībā uz vielu, kuru izmanto plastmasas iesaiņojumam, cisternām un to aprīkojumam, kas paredzēts…";2. Direktīvas 6. pantu groza šādi:a) ar šādu tekstu aizstāj 3. punktu:"3. Dalībvalsts var ļaut savā teritorijā izmantot vagonus, kas būvēti līdz 1997. gada 1. janvārim un neatbilst šīs direktīvas prasībām, bet ir būvēti saskaņā ar attiecīgo valstu noteikumiem, kas bija spēkā 1996. gada 31. decembrī, ar noteikumu, ka šos vagonus uztur vajadzīgajā drošības līmenī.Cisternas un vagonus, kas būvēti 1997. gada 1. janvārī vai pēc tam un neatbilst pielikuma prasībām, bet ir būvēti saskaņā ar šīs direktīvas prasībām, kuras bija piemērojamas to izgatavošanas dienā, var turpināt izmantot iekšzemes pārvadājumos līdz dienai, kas noteikta saskaņā ar 9. pantā paredzēto procedūru.";b) minētā panta 4. punktā:- pirmajā teikumā "1998. gada 31. decembrim" aizstāj ar "2001. gada 30. jūnijam" un otrajā teikumā "1999. gada 1. janvārim" aizstāj ar "2001. gada 1. jūlijam";- pievieno šādas daļas:"Termiņus līdz 2001. gada 30. jūnijam un 2001. gada 1. jūlijam pagarina attiecībā uz tvertnēm un cisternām, uz kurām neattiecas sīki izstrādātas tehniskas prasības vai par kurām pielikumā nav pievienotas pietiekamas atsauces uz attiecīgiem Eiropas standartiem.Tvertnes un cisternas, kas minētas otrajā daļā, kā arī pēdējo termiņu šīs direktīvas piemērošanai attiecībā uz šīm tvertnēm un cisternām nosaka saskaņā ar 9. pantā paredzēto procedūru.";c) ar šādu tekstu aizstāj 9. punktu:"9. Ja dalībvalstis sniedz Komisijai iepriekšēju paziņojumu ne vēlāk kā 2002. gada 31. decembrī vai divus gadus pēc pēdējās šīs direktīvas pielikuma grozītās redakcijas piemērošanas dienas, tās var pieņemt mazāk stingrus noteikumus nekā pielikuma noteikumi attiecībā uz noteikto bīstamo kravu pārvadājumiem to teritorijā tikai ma os daudzumos, izņemot vielas, kam ir vidējs vai augsts radioaktivitātes līmenis.Šos izņēmumus piemēro bez diskriminācijas.Neatkarīgi no iepriekš minētā, ja dalībvalstis iesniedz Komisijai iepriekšēju paziņojumu, tās var jebkurā laikā pieņemt noteikumus, kas ir līdzīgi citu dalībvalstu saskaņā ar šo punktu pieņemtiem noteikumiem.Komisija pārbauda, vai šajā punktā paredzētie nosacījumi ir ievēroti, un saskaņā ar 9. pantā paredzēto procedūru lemj par to, vai attiecīgās dalībvalstis var pieņemt šos izņēmumus.";d) ar šādu punktu aizstāj 10. punktu:"10. Dalībvalstis var izdot tikai to teritorijā derīgas atļaujas veikt bīstamo kravu ad hoc transporta operācijas, kuras ir aizliegtas pielikumā vai kuras veic saskaņā ar nosacījumiem, kas atšķiras no pielikumā paredzētajiem nosacījumiem, ja šīs ad hoc transporta operācijas ir skaidri noteiktas un ierobežotas laikā.";e) ar šādu punktu aizstāj 11. punktu:"11. Ja dalībvalstis sniedz Komisijai iepriekšēju paziņojumu, tās var atļaut konkrētos maršrutos savā teritorijā bīstamo kravu regulārus pārvadājumus, kas veido noteikta rūpnieciskā procesa daļu un kas ir vai nu aizliegti pielikumā, vai ko veic saskaņā ar nosacījumiem, kuri atšķiras no pielikumā paredzētajiem nosacījumiem, ja šādas transporta operācijas ir vietēja rakstura un tās stingri kontrolē saskaņā ar precīzi aprakstītiem nosacījumiem.Komisija pārbauda, vai ir izpildītas pirmajā apakšpunktā paredzētās prasības, un saskaņā ar 9. pantā paredzēto procedūru lemj par to, vai attiecīgās dalībvalstis var atļaut šādas transporta operācijas.";f) ar šādu punktu aizstāj 14. punktu:"14. Ja dalībvalstis sniedz Komisijai iepriekšēju paziņojumu, tās var atļaut bīstamo kravu pārvadājumus saskaņā ar nosacījumiem, kas ir mazāk stingri nekā pielikumā paredzētie nosacījumi, attiecībā uz vietējo transportu mazos attālumos ostu, lidostu vai rūpniecisku teritoriju robežās.Komisija pārbauda, vai ir ievēroti pirmajā daļā paredzētie nosacījumi, un saskaņā ar 9. pantā paredzēto procedūru lemj par to, vai attiecīgās dalībvalstis var atļaut šādas transporta operācijas.";3. Ar šādu pantu aizstāj 9. pantu:"9. pants1. Komisijai palīdz Bīstamo kravu transporta komiteja, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 94/55/EK 9. pantu [6].2. Ja izdarīta atsauce uz šo pantu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus.Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā minētais laikposms ir trīs mēneši.3. Komiteja pieņem savu reglamentu."2. pants1. Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvi un administratīvi akti, kas vajadzīgi, lai līdz 2001. gada 1. maijam izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.Kad dalībvalstis pieņem šos pasākumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāmas šādas atsauces.2. Dalībvalstis paziņo Komisijai tos savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, kuru reglamentē šī direktīva.3. pantsŠī direktīva stājas spēkā tās publicēšanas dienā Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.4. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Luksemburgā, 2000. gada 10. oktobrīEiropas Parlamenta vārdā —priekšsēdētājaN. FontainePadomes vārdā —priekšsēdētājsD. Voynet[1] OV C 181, 26.6.1999., 25. lpp.[2] OV C 329, 17.11.1999., 11. lpp.[3] Eiropas Parlamenta 1999. gada 29. oktobra atzinums (OV C 154, 5.6.2000., 353. lpp.), Padomes 2000. gada 27. jūnija kopējā nostāja (OV C 254, 25.8.2000., 14. lpp.) un Eiropas Parlamenta 2000. gada 21. septembra lēmums.[4] OV L 235, 17.9.1996., 25. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 1999/48/EK (OV L 169, 5.7.1999., 58. lpp.).[5] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.[6] OV L 319, 12.12.1994., 7. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/61/EK (OV L 279, 1.11.2000., 40. lpp.).--------------------------------------------------