title: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 1999/42/EK (1999. gada 7. jūnijs), ar ko izveido diplomu atzīšanas mehānismu attiecībā uz profesionālajām darbībām, kuras aptver liberalizācijas direktīvas, un nosaka pārejas pasākumus un papildina diplomu atzīšanas vispārējās sistēmas

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31999L0042

Oficiālais Vēstnesis L 201 , 31/07/1999 Lpp. 0077 - 0093

		Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 1999/42/EK(1999. gada 7. jūnijs),ar ko izveido diplomu atzīšanas mehānismu attiecībā uz profesionālajām darbībām, kuras aptver liberalizācijas direktīvas, un nosaka pārejas pasākumus un papildina diplomu atzīšanas vispārējās sistēmasEIROPAS PARLAMENTS UNEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 40. pantu un 47. panta 1. punktu, 47. panta 2. punkta pirmo un trešo teikumu un 55. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [2],saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru [3] un saskaņā ar 1999. gada 22. aprīlī pieņemto kopīgo dokumentu,(1) tā kā saskaņā ar Līgumu, beidzoties pārejas laikam, uzņēmējdarbības un pakalpojumu sniegšanas jomā ir aizliegta jebkāda diskriminācija pilsonības dēļ; tā kā tādēļ daži noteikumi direktīvās, ko piemēro šajā jomā, vairs nav vajadzīgi valsts noteikumu piemērošanas nolūkiem;(2) tā kā tomēr daži direktīvu noteikumi, kas palīdz efektīvi īstenot tiesības veikt uzņēmējdarbību un brīvību sniegt pakalpojumus, ir jāsaglabā, jo īpaši, ja tie nosaka, kā ir jāizpilda līgumā paredzētās saistības;(3) tā kā, lai sekmētu uzņēmējdarbības un pakalpojumu sniegšanas brīvības izmantojumu attiecībā uz dažām darbībām, kamēr nepastāv savstarpēja diplomu atzīšana, pieņemtas direktīvas, kuras ievieš pārejas pasākumus; tā kā minētās direktīvas par pietiekamu nosacījumu attiecīgās darbības sākšanai dalībvalstīs, kas reglamentē šo jautājumu, pieņem faktu, ka dalībvalstī, no kuras pilsonis ieradies, minētā darbība veikta laikposmā, kas ir pieņemams un pietiekami secīgs;(4) tā kā minēto direktīvu pamatnoteikumi ir jāaizstāj atbilstīgi secinājumiem, kas pieņemti Eiropadomes 1992. gada 11. un 12. decembra sanāksmē Edinburgā attiecībā uz subsidiaritāti, Kopienas tiesību aktu vienkāršošanu un jo īpaši attiecībā pārskatīšanu, kas Komisijai ir jāveic attiecībā uz relatīvi senākām direktīvām profesionālo kvalifikāciju jomā; tā kā tādēļ ir jāatceļ attiecīgās direktīvas;(5) tā kā Padomes Direktīvu 89/48/EEK (1988. gada 21. decembris) par tādu augstākās izglītības diplomu atzīšanas vispārēju sistēmu, kuri apliecina vismaz trīs gadus ilgu profesionālās izglītības un mācību programmas apguvi [4], un Padomes Direktīvu 92/51/EEK (1992. gada 18. jūnijs) par profesionālās izglītības un mācību atzīšanas otro vispārējo sistēmu, kas papildina Padomes Direktīvu 89/48/EEK [5], nepiemēro dažām profesionālām darbībām, ko aptver direktīvas, kuras piemērojamas šajā jomā (šīs direktīvas A pielikuma daļa); tā kā tādēļ ir jāievieš diplomu atzīšanas mehānisms tām profesionālajām darbībām, kuras neaptver Direktīva 89/48/EEK un 92/51/EEK; tā kā šīs direktīvas A pielikuma 2. daļā uzskaitītās profesionālās darbības lielākā mērā atbilst Direktīvas 92/51/EEK darbības jomai, ciktāl runa ir par diplomu atzīšanu;(6) tā kā Padomei nosūtīts priekšlikums, lai izdarītu grozījumus Direktīvā 89/48/EEK un 92/51/EEK attiecībā uz pierādījumu, ko uzņēmējdalībvalsts var prasīt no beneficiāra attiecībā uz finanšu stāvokli un finansiālā riska apdrošināšanu; tā kā Padome paredz izskatīt šo priekšlikumu vēlāk;(7) tā kā priekšlikums nosūtīts Padomei ar mērķi atvieglināt specializētu medmāsu brīvu pārvietošanos, kurām nav diplomu, apliecību un citu apliecinājumu, kas uzskaitīti Direktīvas 77/452/EEK 3. pantā [6]; tā kā Padome paredz izskatīt šo priekšlikumu vēlāk;(8) tā kā ir jāparedz regulāri ziņojumi par šīs direktīvas izpildi;(9) tā kā šī direktīva neskar Līguma 39. panta 4. punkta un 45. panta piemērošanu,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.I SADAĻADarbības joma1. pants1. Dalībvalstis pieņem šajā direktīvā definētos pasākumus attiecībā uz uzņēmējdarbību un pakalpojumiem, ko to teritorijā veic fiziskas personas un uzņēmējsabiedrības, kas minētas I sadaļā Vispārīgajās programmās, lai atceltu ierobežojumus pakalpojumu sniegšanas brīvībai [7] un brīvībai veikt uzņēmējdarbību [8] (turpmāk sauktas "beneficiāri"), un kuri vēlas izvērst A. pielikumā minētās darbības.2. Šī direktīva attiecas uz A. pielikumā minētajām darbībām, kuras dalībvalstu pilsoņi vēlas veikt uzņēmējdalībvalstī pašnodarbinātas personas vai darbinieka statusā.2. pantsDalībvalstis, kurās kādu no A. pielikumā minētajām darbībām var sākt vai veikt tikai tad, ja izpildīti attiecīgi kvalifikācijas nosacījumi, nodrošina, ka visi beneficiāri, kuri izdara attiecīgu pieteikumu, pirms reģistrēšanās vai pirms veikt pakalpojumus, saņemtu informāciju par noteikumiem, kas reglamentē profesiju, kurā tie vēlas darboties.II SADAĻACitas dalībvalsts piešķirtu oficālu diplomu atzīšana3. pants1. Neskarot 4. pantu, dalībvalsts sakarā ar nepietiekamu kvalifikāciju nevar liegt citas dalībvalsts pilsonim sākt vai veikt kādu no A. pielikuma I. daļā minētajām darbībām pēc tiem pašiem nosacījumiem, kas tiek piemēroti pašas pilsoņiem, pirms tam nesalīdzinot zināšanas un prasmes, ko apliecina diplomi, apliecības un citi oficiāli kvalifikācijas apliecinājumi, kurus beneficiārs ieguvis, lai šo pašu darbību veiktu citur Kopienā, ar zināšanām un prasībām, ko prasa attiecīgās valsts noteikumi. Ja pēc šāda salīdzinoša izvērtējuma tiek konstatēts, ka zināšanas un prasmes, ko apliecina citā dalībvalstī piešķirts diploms, apliecība vai cits oficiāls kvalifikācijas apliecinājums, atbilst tām, kas prasītas valsts likumos, uzņēmēja dalībvalsts attiecīgā apliecinājuma īpašniekam nevar liegt tiesības veikt konkrēto darbību. Turpretim, ja salīdzinājums norāda uz būtisku atšķirību, uzņēmējai dalībvalstij beneficiāram ir jādod iespēja parādīt, ka viņš ir apguvis trūkstošās zināšanas un prasmes. Šajā gadījumā pēc analoģijas ar Direktīvām 89/48/EEK un 92/51/EEK, uzņēmējai dalībvalstij ir pienākums pieteikuma iesniedzējam ļaut izvēlēties adaptācijas laiku vai spēju pārbaudi.Atkāpjoties no šā noteikuma, uzņēmējdalībvalsts var pieprasīt adaptācijas laiku vai kvalifikācijas pārbaudi, ja pārceļotājs kā pašnodarbināta persona vai kā uzņēmuma vadītājs paredz veikt profesionālas darbības, ko aptver A. pielikuma I. daļa un kas prasa īpašu spēkā esošu valsts noteikumu zināšanas un pielietojumu, ciktāl šo valsts likumu zināšanas un pielietojumu attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes prasa arī no saviem pilsoņiem, lai varētu veikt attiecīgo darbību.Dalībvalstis cenšas ņemt vērā beneficiāra izvēli, izvēloties vienu no divām alternatīvām.2. Procedūru, kurā tiek izskatīti atzīšanas pieteikumi, atbilstīgi 1. punktam veic iespējami īsākā laikā, un uzņēmējdalībvalsts kompetentā iestāde paziņo motivētu lēmumu ne vēlāk kā četrus mēnešus no dienas, kad iesniegts pieteikums un visi papildu dokumenti. Saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir tiesības griezties tiesā pret šādu lēmumu vai arī, ja lēmums nav pieņemts.III SADAĻAProfesionālo kvalifikāciju atzīšana, pamatojoties uz citā dalībvalstī iegūto profesionālo pieredzi4. pantsJa dalībvalstī kādu no A. pielikumā uzskaitītajām darbībām var sākt vai veikt tikai tad, ja ir vispārējas, komerciālas vai profesionālas zināšanas un spējas, minētā dalībvalsts par šādu zināšanu un spēju pietiekamu apliecinājumu pieņem faktu, ka attiecīgā darbība veikta citā dalībvalstī. Ja darbība minēta A. pielikuma 1. daļā, obligāta ir prasība, lai tā būtu piekopta:1. I sarakstā minēto darbību gadījumā:a) sešus gadus pēc kārtas pašnodarbinātas personas statusā vai uzņēmuma vadītāja amatā; vaib) trīs gadus pēc kārtas pašnodarbinātas personas statusā vai uzņēmuma vadītāja amatā, ja beneficiārs pierāda, ka attiecīgajai darbībai iepriekš apguvis vismaz trīs gadu profesionālās izglītības un mācību programmu, ko apliecina apliecība, kuru atzinusi attiecīgā valsts vai kuru kompetentā profesijas vai aroda organizācija uzskata par pilnīgi atbilstīgu tās prasībām; vaic) trīs gadus pēc kārtas pašnodarbinātas personas statusā, ja beneficiārs pierāda, ka attiecīgo darbību piekopis vismaz piecus gadus kā darbinieks; vaid) piecus gadus pēc kārtas vadītāja amatā, no kuriem vismaz trīs gadi pavadīti tehniskos amatos ar atbildību par vienu vai vairākiem uzņēmuma departamentiem, ja beneficiārs pierāda, ka attiecīgajai darbībai iepriekš apguvis vismaz trīs gadu profesionālās izglītības un mācību programmu, ko apliecina apliecība, kuru atzinusi attiecīgā valsts vai kuru kompetentā profesijas vai aroda organizācija uzskata par pilnīgi atbilstīgu tās prasībām.Gadījumos, kas minēti a) un c) punktā, darbība nedrīkst būt pārtraukta pirms vairāk nekā desmit gadiem no dienas, kad saskaņā ar 8. pantu tiek iesniegts pieteikums.2. II sarakstā minēto darbību gadījumā:a) sešus gadus pēc kārtas pašnodarbinātas personas statusā vai uzņēmuma vadītāja amatā; vaib) - trīs gadus pēc kārtas pašnodarbinātas personas statusā vai uzņēmuma vadītāja amatā, ja beneficiārs pierāda, ka attiecīgajai darbībai iepriekš apguvis vismaz trīs gadu profesionālās izglītības un mācību programmu, ko apliecina apliecība, kuru atzinusi attiecīgā valsts vai kuru kompetentā profesijas vai aroda organizācija uzskata par pilnīgi atbilstīgu tās prasībām, vai- četrus gadus pēc kārtas pašnodarbinātas personas statusā vai uzņēmuma vadītāja amatā, ja beneficiārs pierāda, ka attiecīgajai darbībai iepriekš apguvis vismaz divu gadu profesionālās izglītības un mācību programmu, ko apliecina apliecība, kuru atzinusi attiecīgā valsts vai kuru kompetentā profesionālā vai arodu organizācija uzskata par pilnīgi atbilstīgu tās prasībām; vaic) trīs gadus pēc kārtas pašnodarbinātas personas statusā vai uzņēmuma vadītāja amatā, ja beneficiārs pierāda, ka attiecīgo darbību piekopis vismaz piecus gadus kā darbinieks; vaid) - piecus gadus pēc kārtas algotas personas statusā, ja beneficiārs pierāda, ka attiecīgajai darbībai iepriekš apguvis vismaz trīs gadu profesionālās izglītības un mācību programmu, ko apliecina apliecība, kuru atzinusi attiecīgā valsts vai kuru kompetentā profesijas vai aroda organizācija uzskata par pilnīgi atbilstīgu tās prasībām, vai- sešus gadus pēc kārtas darbinieka statusā, ja beneficiārs pierāda, ka attiecīgajai darbībai iepriekš apguvis vismaz divu gadu profesionālās izglītības un mācību programmu, ko apliecina apliecība, kuru atzinusi attiecīgā valsts vai kuru kompetentā profesijas vai aroda organizācija uzskata par pilnīgi atbilstīgu tās prasībām.Gadījumos, kas minēti a) un c) punktā, darbība nedrīkst būt pārtraukta pirms vairāk nekā desmit gadiem no dienas, kad saskaņā ar 8. pantu iesniegts pieteikums.3. III sarakstā minēto darbību gadījumā:a) sešus gadus pēc kārtas pašnodarbinātas personas statusā vai uzņēmuma vadītāja amatā; vaib) trīs gadus pēc kārtas pašnodarbinātas personas statusā vai uzņēmuma vadītāja amatā, ja beneficiārs pierāda, ka attiecīgajai darbībai iepriekš apguvis vismaz trīs gadu profesionālās izglītības un mācību programmu, ko apliecina apliecība, kuru atzinusi attiecīgā valsts vai kuru kompetentā profesijas vai aroda organizācija uzskata par pilnīgi atbilstīgu tās prasībām; vaic) trīs gadus pēc kārtas pašnodarbinātas personas statusā, ja beneficiārs pierāda, ka attiecīgo darbību piekopis vismaz piecus gadus kā darbinieks.Gadījumos, kas minēti a) un c) punktā, darbība nedrīkst būt pārtraukta pirms vairāk nekā desmit gadiem no dienas, kad saskaņā ar 8. pantu iesniegts pieteikums.4. IV sarakstā minēto darbību gadījumā:a) piecus gadus pēc kārtas pašnodarbinātas personas statusā vai uzņēmuma vadītāja amatā; vaib) divus gadus pēc kārtas pašnodarbinātas personas statusā vai uzņēmuma vadītāja amatā, ja beneficiārs pierāda, ka attiecīgajai darbībai iepriekš apguvis vismaz trīs gadu profesionālās izglītības un mācību programmu, ko apliecina apliecība, kuru atzinusi attiecīgā valsts vai kuru kompetentā profesijas vai aroda organizācija uzskata par pilnīgi atbilstīgu tās prasībām; vaic) trīs gadus pēc kārtas pašnodarbinātas personas statusā vai uzņēmuma vadītāja amatā, ja beneficiārs pierāda, ka attiecīgajai darbībai iepriekš apguvis vismaz divu gadu profesionālās izglītības un mācību programmu, ko apliecina apliecība, kuru atzinusi attiecīgā valsts vai kuru kompetentā profesijas vai aroda organizācija uzskata par pilnīgi atbilstīgu tās prasībām; vaid) divus gadus pēc kārtas pašnodarbinātas personas statusā vai uzņēmuma vadītāja amatā, ja beneficiārs pierāda, ka attiecīgo darbību piekopis vismaz trīs gadus darbinieka statusā; vai,e) trīs gadus pēc kārtas darbinieka statusā, ja beneficiārs pierāda, ka attiecīgajai darbībai iepriekš apguvis vismaz divu gadu profesionālās izglītības un mācību programmu, ko apliecina apliecība, kuru atzinusi attiecīgā valsts vai kuru kompetentā profesijas vai aroda organizācija uzskata par pilnīgi atbilstīgu tās prasībām.5. V saraksta a) un b) punktā minēto darbību gadījumā:a) trīs gadus pēc kārtas pašnodarbinātas personas statusā vai uzņēmuma vadītāja amatā, ja vien attiecīgā darbība nav pārtraukta pirms vairāk kā diviem gadiem no dienas, kad iesniegts pieteikums, kas paredzēts 8. pantā;b) trīs gadus pēc kārtas pašnodarbinātas personas statusā vai uzņēmuma vadītāja amatā, ar nosacījumu, ka attiecīgā darbība nav pārtraukta pirms vairāk kā diviem gadiem no dienas, kad iesniegts pieteikums, kas paredzēts 8. pantā, ja vien uzņēmēja dalībvalsts saviem pilsoņiem neatļauj minētās darbības pārtraukšanu uz ilgāku laiku; vai6. VI sarakstā minēto darbību gadījumā:a) trīs gadus pēc kārtas pašnodarbinātas personas statusā vai uzņēmuma vadītāja amatā; vai,b) divus gadus pēc kārtas pašnodarbinātas personas statusā vai uzņēmuma vadītāja amatā, ja beneficiārs pierāda, ka attiecīgajai darbībai iepriekš apguvis profesionālās izglītības un mācību programmu, ko apliecina apliecība, kuru atzinusi attiecīgā valsts vai kuru kompetentā profesijas vai aroda organizācija uzskata par pilnīgi atbilstīgu tās prasībām; vaic) divus gadus pēc kārtas pašnodarbinātas personas statusā vai uzņēmuma vadītāja amatā, ja beneficiārs pierāda, ka attiecīgo darbību piekopis vismaz trīs gadus darbinieka statusā; vaid) trīs gadus pēc kārtas darbinieka statusā, ja beneficiārs pierāda, ka attiecīgajai darbībai iepriekš apguvis profesionālās izglītības un mācību programmu, ko apliecina apliecība, kuru atzinusi attiecīgā valsts vai kuru kompetentā profesijas vai aroda organizācija uzskata par pilnīgi atbilstīgu tās prasībām.Gadījumos, kas minēti a) un c) punktā, darbība nedrīkst būt pārtraukta pirms vairāk nekā desmit gadiem no dienas, kad saskaņā ar 8. pantu iesniegts pieteikums.5. pantsJa beneficiāram ir kādā valstī iegūta valsts atzīta apliecība, kas apliecina zināšanas un prasmes konkrētajā darbībā, kas līdzvērtīgas attiecīgi divu vai trīs gadu profesionālās izglītības un mācību programmai, uzņēmējdalībvalsts var vērtēt šo apliecību tāpat kā apliecību, kas apliecina tādu izglītības un mācību programmu apguvi, kādas prasītas 4. panta 1. punkta b) un d) apakšpunktā, 2. punkta b) un d) apakšpunktā, 3. punkta b) apakšpunktā un 4. punkta b), c) un e) apakšpunktā.6. pantsJa beneficiārs apguvis mācību programmu, kas ilgusi vismaz divus gadus, bet nesasniedz trīs gadus, 4. panta prasības ir izpildītas, ja prasība attiecībā uz profesionālo pieredzi pašnodarbinātas personas statusā vai uzņēmuma vadītāja amatā, kas noteikta 4. panta 1. punkta b) un d) apakšpunktā, 2. punkta b) apakšpunkta pirmajā ievilkumā, 3. punkta b) apakšpunktā un 4. punkta b) apakšpunktā, vai profesionālo pieredzi darbinieka statusā, kas noteikta 4. panta 2. punkta d) apakšpunkta pirmajā ievilkumā, ir proporcionāli paaugstināta, lai segtu mācību ilguma atšķirības.7. pantsUzskata, ka persona piekopusi kādu darbību uzņēmuma vadītāja amatā atbilstīgi 4. pantam, ja šāda darbība piekopta konkrētās profesijas uzņēmumā:a) uzņēmuma vadītāja vai uzņēmuma nodaļas vadītāja amatā; vaib) īpašnieka palīga vai uzņēmuma vadītāja vietnieka amatā, ja šis amats paredz atbildību, kas līdzvērtīga pārstāvētā īpašnieka vai vadītāja atbildībai; vaic) kādā vadītāja amatā, kas paredz komerciāla un/vai tehniska rakstura uzdevumus un atbildību par vienu vai vairākiem uzņēmuma departamentiem.8. pantsPar pierādījumu tam, ka 4. panta nosacījumi izpildīti, kalpo apliecība par attiecīgās darbības raksturu un ilgumu, ko izdevusi piederības dalībvalsts kompetentā iestāde vai organizācija vai tās dalībvalsts kompetentā iestāde vai organizācija, no kuras beneficiārs nāk, un kura beneficiāram ir jāiesniedz kopā ar pieteikumu, lai saņemtu atļauju uzņēmējdalībvalstī piekopt attiecīgo darbību vai darbības.IV SADAĻACitā dalībvalstī iegūtu citu profesionālo kvalifikāciju atzīšana9. pants1. Ja uzņēmējdalībvalsts prasa no saviem pilsoņiem, kuri vēlas sākt kādu no 1. panta 2. punktā minētajām darbībām, godīguma pierādījumu un pierādījumu tam, ka tie nav bankrotējuši un nekad agrāk nav atzīti par bankrotējušiem, vai vienu no šiem pierādījumiem, attiecībā uz citu dalībvalstu pilsoņiem par pietiekamu pierādījumu atzīstams izraksts no sodāmības reģistra vai, ja tāda nav, līdzvērtīgs dokuments, ko izdevusi kompetenta tiesu vai administratīva iestāde piederības dalībvalstī vai dalībvalstī, no kuras nāk beneficiārs, un kas apliecina šo prasību izpildi.2. Ja uzņēmējdalībvalsts saviem pilsoņiem, kuri vēlas sākt kādu no 1. panta 2. punktā minētajām darbībām, izvirza dažus godīguma nosacījumus un prasa pierādījumu tam, ka viņi nav bankrotējuši un nekad agrāk nav atzīti par bankrotējušiem, kā arī tam, ka viņi nekad agrāk nav bijuši pakļauti profesionāliem vai administratīviem disciplinārsodiem, (piemēram, aizliegumam ieņemt dažus amatus, atcelšanai no amata uz laiku vai izsvītrošanai), bet pierādījums nav iegūstams no dokumenta, kas minēts šā panta 1. punktā, attiecībā uz citu dalībvalstu pilsoņiem par pietiekamu pierādījumu tā pieņem apliecību, ko izsniegusi kompetenta tiesu vai administratīva iestāde piederības dalībvalstī vai dalībvalstī, no kuras beneficiārs nāk, kas apliecina, ka prasības izpildītas. Šāda apliecība attiecas uz īpašiem faktiem, kurus uzņēmēja dalībvalsts uzskata par būtiskiem.3. Ja uzņēmējdalībvalsts vai dalībvalsts, no kuras nāk beneficiārs, neizsniedz dokumentus, kas minēti 1. un 2. punktā, šādus dokumentus var aizvietot ar zvērestu vai gadījumā, kad dalībvalsts neparedz zvērestu, ar svinīgu paziņojumu, ko attiecīgā persona sniedz kompetentai tiesu vai administratīvai iestādei, vai vajadzības gadījumā notāram minētajā dalībvalstī; šī iestāde vai notārs izdod apliecību, kas apliecina zvēresta vai svinīgā paziņojuma īstumu. Arī paziņojumu par to, ka iepriekš nav piedzīvots bankrots, var sniegt attiecīgās dalībvalsts profesijas vai aroda organizācijai.4. Ja uzņēmējdalībvalsts prasa pierādījumu par finansiālo stāvokli, apliecības, ko izsniegušas bankas piederības dalībvalstī vai dalībvalstī, no kurām beneficiārs nāk, tā uzskata par līdzvērtīgām ar tām, kas izdotas pašas teritorijā.5. Ja uzņēmējdalībvalsts prasa, lai tās pilsoņi, kuri vēlas sākt vai veikt kādu no 1. panta 2. punktā minētajām darbībām, sniegtu pierādījumu tam, ka tie ir apdrošināti tāda finansiāla riska gadījumā, kurš izriet no viņu profesionālās atbildības, šī dalībvalsts citu dalībvalstu apdrošināšanas uzņēmumu izsniegtas apliecības pieņem par līdzvērtīgām ar tām, kas izsniegtas pašas teritorijā. Šādas apliecības paziņo, ka apdrošinātājs ir izpildījis uzņēmējdalībvalsts spēkā esošos normatīvos aktus attiecībā uz šā nodrošinājuma noteikumiem un apjomu.6. Dokumenti, kas minēti 1., 2., 3. un 5. punktā, ir derīgi ne ilgāk kā trīs mēnešus pēc to izsniegšanas dienas.V SADAĻAProcedūras noteikumi10. pants1. Dalībvalstis laikā, kas paredzēts 14. pantā, izraugās iestādes vai organizācijas, kas atbild par 8. pantā un 9. panta 1., 2. un 3. punktā minēto apliecību izsniegšanu, un par to tūlīt informē pārējās dalībvalstis un Komisiju.2. Katra dalībvalsts var iecelt 1. punktā minēto iestāžu vai organizāciju darbību koordinatoru darbam koordinācijas grupā, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 89/48/EEK 9. panta 2. punktu. Koordinācijas grupas uzdevums ir:- sekmēt šīs direktīvas īstenošanu,- vākt visu nepieciešamo informāciju tās piemērošanai dalībvalstīs un jo īpaši apkopot un salīdzināt informāciju par dažādām profesionālām kvalifikācijām tajās darbības jomās, ko aptver šī direktīva.VI SADAĻANobeiguma noteikumi11. pants1. Ar šo B. pielikumā uzskaitītās direktīvas ir atceltas.2. Atsauces uz atceltajām direktīvām uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu.12. pantsNo 2001. gada 1. janvāra dalībvalstis ik pēc diviem gadiem iesniedz Komisijai ziņojumu par to, kā tiek piemērota ieviestā sistēma.Papildus vispārējām piezīmēm, šajā ziņojumā ir statistisks pārskats par pieņemtajiem lēmumiem un aprakstītas svarīgākās problēmas, ko rada šīs direktīvas piemērošana.13. pantsNe vēlāk kā piecus gadus pēc 14. pantā minētās dienas, Komisija iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par to, ciktāl dalībvalstīs piemērota šī direktīva un jo īpaši 5. pants.Uzklausījusi visas attiecīgās personas, jo īpaši koordinatorus, Komisija iesniedz savus secinājumus attiecībā uz izmaiņām esošajā kārtībā. Vajadzības gadījumā Komisija arī iesniedz priekšlikumus esošās kārtības uzlabošanai, lai sekmētu personu brīvu pārvietošanos, tiesības veikt uzņēmējdarbību un brīvību sniegt pakalpojumus.14. pants1. Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvi un administratīvi akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šo direktīvu līdz 2001. gada 31. jūlijam. Par to tās tūlīt informē Komisiju.Ja dalībvalstis pieņem šos pasākumus, tiem pievieno atsauci uz šo direktīvu, vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka metodes, kā izdarīt šādas atsauces.2. Dalībvalstis dara zināmus Komisijai galvenos valsts tiesību aktu noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.15. pantsŠī direktīva stājas spēkā dienā, kad tā publicēta Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.16. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Luksemburgā, 1999. gada 7. jūnijāEiropas Parlamenta vārdā—priekšsēdētājsJ. M. Gil-roblesPadomes vārdā—priekšsēdētājsE. Bulmahn[1] OV C 115, 19.4.1996., 16. lpp. un OV C 264, 30.8.1997., 5. lpp.[2] OV C 295, 7.10.1996., 43. lpp.[3] Eiropas Parlamenta 1997. gada 20. februāra atzinums (OV C 85, 17.3.1997., 114. lpp.), Padomes 1998. gada 29. jūnija kopējā nostāja (OV C 262, 19.8.1998., 12. lpp.), Eiropas Parlamenta 1998. gada 8. oktobra lēmums (OV C 328, 26.10.1998., 156. lpp.). Eiropas Parlamenta 1999. gada 7. maija lēmums un Padomes 1999. gada 11. maija lēmums.[4] OV L 19, 24.1.1989., 16. lpp.[5] OV L 209, 24.7.1992., 25. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 97/38/EK (OV L 184, 12.7.1997., 31. lpp.).[6] Padomes 1977. gada 27. jūnija Direktīva 77/452/EEK par savstarpēju diplomu, apliecību un citu vispārējas aprūpes medmāsu kvalifikāciju pierādījumu atzīšanu un pasākumiem, kas paredzēti, lai sekmētu tiesības veikt uzņēmējdarbību un brīvību sniegt pakalpojumus (OV L 176, 15.7.1977., 1. lpp.). Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 90/658/EK (OV L 353, 17.12. 1990., 73. lpp.).[7] OV 2, 15.1.1962., 32/62. lpp.[8] OV 2, 15.1.1962., 36/62. lpp.--------------------------------------------------A PIELIKUMSPIRMĀ DAĻADarbības, kas saistītas ar profesionālās pieredzes kategorijāmI sarakstsPamatgrupas, ko aptver Direktīva 64/427/EEK, kuru groza Direktīva 69/77/EEK un Direktīvas 68/366/EEK, 75/368/EEK un 75/369/EEK1Direktīva 64/427/EEK(liberalizācijas Direktīva: 64/429/EEK)NICE nomenklatūra (kas atbilst ISIC 23. līdz 40. pamatgrupai)pamatgrupa 23 | Tekstilizstrādājumu ražošana |232 | Tekstilmateriālu ražošana un apstrāde ar vilnas apstrādes iekārtām |233 | Tekstilmateriālu ražošana un apstrāde ar kokvilnas apstrādes iekārtām |234 | Tekstilmateriālu ražošana un apstrāde ar zīda apstrādes iekārtām |235 | Tekstilmateriālu ražošana un apstrāde ar linu un kaņepāju apstrādes iekārtām |236 | Citu tekstilšķiedru rūpniecības nozares (džutas, cietās šķiedras nozares, utt.), tauvu ražošana |237 | Adītu un tamborētu izstrādājumu ražošana |238 | Tekstila apdare |239 | Citas tekstilrūpniecības nozares |pamatgrupa 24 | Apavu, citu apģērbu un gultasveļas ražošana |241 | Mehanizēta apavu ražošana (izņemot apavus no gumijas vai koka), |242 | Apavu ražošana un labošana, izmantojot roku darbu |243 | Gatavu apģērbu ražošana (izņemot kažokādas) |244 | Matraču un gultasveļas ražošana |245 | Ādas un kažokādas nozares |pamatgrupa 25 | Koku materiālu un korķa izstrādājumu ražošana, izņemot mēbeļu ražošanu |251 | Meža materiālu zāģēšana un mehanizēta sagatavošana |252 | Daļēji apstrādātu koka ražojumu ražošana |253 | Koka celtņu komponentu sērijveida ražošana, ieskaitot grīdas, |254 | Koka konteineru ražošana |255 | Citu koka izstrādājumu ražošana (izņemot mēbeles) |259 | Salmu, korķa, klūgu, pinumu, daktu un rotangpalmas izstrādājumu ražošana, suku izgatavošana |pamatgrupa 26 | 260 | Koka mēbeļu ražošana |pamatgrupa 27 | Papīra un papīra izstrādājumu ražošana |271 | Papīra masas, papīra un kartona ražošana |272 | Papīra un kartona apstrāde, kā arī papīra masas izstrādājumu ražošana |pamatgrupa 28 | 280 | Iespiešanas, izdevēju darbs un radniecīgās nozares |pamatgrupa 29 | Ādas nozare |291 | Miecētavas un ādas apdarināšanas uzņēmumi |292 | Ādas izstrādājumu ražošana |ex pamatgrupa 30 | Gumijas un plastmasas izstrādājumu ražošana, mākslīgu škiedru un cietes izstrādājumu ražošana |301 | Gumijas un azbesta apstrāde |302 | Plastmasas materiālu apstrāde |303 | Mākslīgu šķiedru ražošana |ex pamatgrupa 31 | Ķīmiskā rūpniecība |311 | Ķīmisko pamatmateriālu ražošana un šādu materiālu tālāka pārstrāde |312 | Specializēta ķimikāliju ražošana vienīgi rūpnieciskiem un lauksaimniecības mērķiem (ieskaitot dzīvnieku vai augu tauku un eļļas ražošanu rūpnieciskiem mērķiem, kas atbilst ISIC grupai 312) |313 | Vienīgi lietošanai mājās vai ofisā paredzētu ķimikāliju specializēta ražošana (izņemot medikamentu un farmaceitisku izstrādājumu ražošanu (ISIC ex grupa 319)) |pamatgrupa 32 | 320 | Naftas rūpniecība |pamatgrupa 33 | Nemetāla minerālproduktu ražošana |331 | Konstrukcijās paredzētu māla izstrādājumu ražošana |332 | Stikla un stikla izstrādājumu ražošana |333 | Keramikas izstrādājumu, tai skaitā ugunsizturīgu izstrādājumu ražošana |334 | Cementa, kaļķu un ģipša izstrādājumu ražošana |335 | Konstrukcijās materiālu ražošana no betona, cementa un ģipša |339 | Akmens apstrāde un nemetāla minerālproduktu ražošana |pamatgrupa 34 | Melno un krāsaino metālu ražošana un primārā pārveide |341 | Dzelzs un tērauda rūpniecība (atbilstīgi EOTK Līgumam, tai skaitā integrētie koksa uzņēmumi, kas pieder tēraudlietuvēm) |342 | Tērauda cauruļu ražošana |343 | Stiepļu vilkšana, aukstā izstiepšana, slokšņu aukstā velmēšana, aukstā veidošana |344 | Krāsaino metālu ražošana un primārā pārveide |345 | Melno un krāsaino metālu liešanas veidņi |pamatgrupa 35 | Metāla izstrādājumu ražošana (izņemot mehānismus un transporta iekārtas) |351 | Kalšana, smagā štancēšana un smagā presēšana |352 | Sekundārā pārveide un virsmas apstrāde |353 | Metāliski karkasi |354 | Katlu ražošana, saimniecības preču ražošana |355 | Instrumentu un darbarīku, kā arī pabeigtu metāla izstrādājumu ražošana (izņemot elektropiederumus) |359 | Mašīnbūves papildu darbības |pamatgrupa 36 | Mašīnu ražošana, izņemot elektriskās mašīnas |361 | Lauksaimniecības mašīnu un traktoru ražošana |362 | Biroja tehnikas ražošana |363 | Metālapstrādes un citu darbagaldu ražošana, kā arī un armatūras un pierīču ražošana minētajām un citām spēka mašīnām |364 | Tekstilmašīnu un piederumu ražošana, šujmašīnu ražošana, |365 | Pārtikas un dzērienu rūpniecībai, kā arī ķīmiskajai rūpniecībai un radniecīgajām rūpniecības nozarēm paredzētu mašīnu un iekārtu ražošana |366 | Izmantošanai raktuvēs, dzelzs un tērauda lietuvēs kā celtniecībā paredzētu mašīnu un iekārtu ražošana; mehānisko krāvēju ražošana |367 | Transmisijas iekārtu ražošana |368 | Citu īpašiem rūpnieciskiem mērķiem paredzētu mašīnu ražošana |369 | Citu tādu mašīnu un iekārtu ražošana, ko nedarbina elektrība |pamatgrupa 37 | Elektrotehnika |371 | Elektrisko vadu un kabeļu ražošana |372 | Motoru, ģeneratoru, transformatoru, slēdžu un citu līdzīgu elektroierīču ražošana elektriskās strāvas nodrošināšanai |373 | Tiešam rūpnieciskam izmantojumam paredzētu elektroiekārtu ražošana |374 | Sakaru tehnikas, skaitītāju un citu mērierīču, kā arī medicīnisko elektroiekārtu ražošana |375 | Elektronisko iekārtu, radio un televīzijas uztvērēju, audioiekārtu ražošana |376 | Sadzīves elektroiekārtu ražošana |377 | Lampu un apgaismes iekārtu ražošana |378 | Bateriju un akumulatoru ražošana |379 | Elektroiekārtu labošana, komplektēšana un uzstādīšana, ko veic speciālists |ex pamatgrupa 38 | Transporta iekārtu ražošana |383 | Motorizētu transporta līdzekļu un to daļu ražošana |384 | Motorizēto transporta līdzekļu, motociklu un velosipēdu labošana |385 | Motociklu, velosipēdu un to daļu ražošana |389 | Citur neklasificētu transporta iekārtu ražošana |pamatgrupa 39 | Dažādas rūpniecības nozares |391 | Mērinstrumentu, kontroles instrumentu, precīzijas instrumentu ražošana |392 | Medicīnisko un ķirurģisko instrumentu un iekārtu, kā arī ortopēdisko ierīču ražošana (izņemot ortopēdiskos apavus) |393 | Fotoaparātu un optisko instrumentu ražošana |394 | Pulksteņu ražošana un remonts |395 | Dārgakmeņu un dārgmetālu ražošana |396 | Mūzikas instrumentu ražošana un remonts |397 | Spēļu, rotaļlietu, sporta un atlētikas piederumu ražošana |398 | Citas rūpniecības nozares |pamatgrupa 40 | Celtniecība |400 | Nespecifiska celtniecība, nojaukšanas darbi |401 | Ēku celtniecība (dzīvojamo un cita veida ēku celtniecība) |402 | Inženierbūvniecība: ceļu, tiltu, dzelzceļu, un tml. būvniecība |403 | Montāžas darbi |404 | Dekorēšanas un apdares darbi |2Direktīva 68/366/EEK(liberalizācijas Direktīva 68/365/EEK)NICE nomenklatūraPamatgrupa 20 A | 200 | Rūpniecības nozares, kas ražo augu un dzīvnieku taukus un eļļas |20 B | Pārtikas rūpniecības nozares (izņemot dzērienu ražošanu) |201 | Kaušana, gaļas gatavošana un konservēšana |202 | Piena un piena produktu ražošana |203 | Augļu un dārzeņu konservēšana |204 | Zivju un citu jūras produktu konservēšana |205 | Graudu miltrūpniecības produktu ražošana |206 | Maizes izstrādājumu, tai skaitā sausiņu un cepumu ražošana |207 | Cukura rūpniecība |208 | Kakao, šokolādes un cukura konditorejas izstrādājumu ražošana |209 | Dažādu pārtikas produktu ražošana |Pamatgrupa 21 | Dzērienu ražošana |211 | Etilspirta ražošana raudzējot, rauga un spirta ražošana |212 | Vīna un citu beziesala alkoholisko dzērienu ražošana |213 | Brūvēšana un iesala gatavošana |214 | Bezalkoholisko dzērienu un gāzēto dzērienu rūpniecība |ex 30 | Gumijas izstrādājumu un plastmasas materiālu, mākslīgu un sintētisku šķiedru un cietes izstrādājumu ražošana |304 | Cietes izstrādājumu ražošana |3Direktīva 75/368/EEK (darbības, kas uzskaitītas 5. panta 1. punktā)ISIC nomenklatūraex 04 | Zvejniecība |043 | Zvejniecība iekšējos ūdeņos |ex 38 | Transporta iekārtu ražošana |381 | Kuģu būve un remonts |382 | Dzelzceļu iekārtu ražošana |386 | Lidaparātu ražošana (ieskaitot kosmisko kuģu ražošanu) |ex 71 | Ar transportu saistītās un citas darbības, kas attiecas uz šādām grupām: |ex 711 | Pakalpojumi, ko sniedz guļamvagonos un restorānvagonos, dzelzceļa sastāva tehniskā apkope, ko veic depo, vagonu tīrīšana |ex 712 | Pasažieru transporta parka fonda uzturēšana pārvadājumiem pilsētās, priekšpilsētās un starp pilsētām |ex 713 | Cita veida cietzemes pasažieru transporta parku fonda uzturēšana (piem., automobiļu, tālsatiksmes autobusu un taksometru transporta parku fonda uzturēšana) |ex 714 | Ceļu transporta atbalstam paredzētu pakalpojumu nodrošināšana un uzturēšana (piem., ceļu, tuneļu un maksas tiltu, preču noliktavu, automobiļu parku, autobusu un tramvaju depo vadība un uzturēšana) |ex 716 | Darbības, kas saistītas ar iekšzemes ūdens transportu (piem., ūdensceļu, ostu un citu ar iekšzemes ūdens transportu saistītu darbību vadība un uzturēšana, velkoņu un loču pakalpojumi ostās, boju izlikšana, kuģu iekraušanas un izkraušanas darbi un citas līdzīgas darbības, tādas kā kuģu glābšana, vilkšana tauvā un laivu staciju vadība) |73 | Sakari: pasta pakalpojumi un tālsakari |ex 85 | Personiskie pakalpojumi [pakalpojumi privātām personām] |854 | Veļas mazgāšana un veļas mazgāšanas pakalpojumi, ķīmiskā tīrīšana un krāsošana |ex 856 | Fotostudijas: portreti un komercfotogrāfijas, izņemot fotožurnālistus |ex 859 | Citviet neklasificēti personiski pakalpojumi (ēku uzturēšana un tīrīšana, vai to aprīkošana) |4Direktīva 75/369/EEK (6. pants: kur darbība tiek uzskatīta par rūpniecisku vai sīkamatniecisku darbību)ISIC nomenklatūraŠādu darbību veikšana ceļojot:a) preču pirkšana un pārdošana:- ko veic ceļojoši tirgotāji, iznēsātāji vai apkārtceļojoši sīktirgotāji (ex ISIC grupa 612),- ko veic tirgos ar nojumi, kas nav pastāvīgas tirdzniecības vietas, un brīvdabas tirgos;b) darbības, uz kurām attiecas pieņemti pārejas pasākumi, kuri skaidri izslēdz vai nemin šādu darbību piekopšanu ceļojot.II sarakstsDirektīva 82/470/EEK (6. panta 3. punkts)ISIC nomenklatūras 718. un 720. grupaParedzētās darbības jo īpaši ir:- atsevišķu vai koordinētu elementu (transporta, dzīvošanas, pansijas, ekskursiju, un tml.) organizēšana, piedāvāšana pārdošanai vai pārdošana tieši vai, saņemot par to komisijas maksu, ceļojumam vai uzturēšanās nolūkam, lai arī kādi būtu ceļošanas motīvi (2. panta B) punkta a) apakšpunkts.III sarakstsDirektīva 82/489/EEKEx 855 | Frizieru pakalpojumi, izņemot pedikīra un profesionālu kosmetologu un frizieru skolu pakalpojumus. |IV sarakstsDirektīva 82/470/EEK (6. panta 1. punkts)ISIC nomenklatūras 718. un 720. grupasParedzētās darbības jo īpaši ir:- starpniecības pakalpojumi dažādu transporta veidu uzņēmumiem un preču nosūtītājām vai saņēmējām personām un citas līdzīga veida darbības:aa) līgumu slēgšana ar transporta līgumslēdzēju pusi principāla vārdā;bb) par izdevīgāko atzīta transporta veida, uzņēmuma un maršruta izvēle principāla labā;cc) transportēšanas tehnisko jautājumu kārtošana (piemēram, transportam nepieciešamā iepakošana), dažādu ar transportu saistītu darbību veikšana (piemēram, ledus piegāžu nodrošināšana refrižeratorvagoniem);dd) ar transportu saistītu formalitāšu kārtošana, piemēram, transporta pavadzīmju sastādīšana, kravu apvienošana un nošķiršana;ee) dažādu kāda pārvadājuma darbību koordinēšana, nodrošinot tranzītu, atkārtotu nosūtīšanu, pārkraušanu un citas gala darbības;ff) kravu nodrošināšana transportētājiem un transporta iespēju nodrošināšana personām, kas nosūta vai saņem preces:- transporta izmaksu novērtēšana un uzskaites kontrole,- pagaidu vai pastāvīgu pasākumu veikšana kāda kuģa īpašnieka vai jūras transporta uzņēmuma vārdā (attiecībā uz ostu iestādēm, kuģu tirgotājiem, un tml.)(Darbības, kas uzskaitītas 2. panta A) punkta a), b) un d) apakšpunktā).V sarakstsDirektīvas 64/222/EEK un 70/523/EEKa)Skat. šīs direktīvas 4. panta 5. punkta a) apakšpunktuDirektīva 64/222/EEK(liberalizācijas Direktīva 64/224/EEK)1. Tāda starpnieka profesionālas darbības, ko viena vai vairākas personas ir pilnvarojušas un uzlikušas tam par pienākumu iesaistīties komercdarījumos šo personu vārdā un uzdevumā.2. Tāda starpnieka profesionālas darbības, kurš, kaut arī tas nav viņa pastāvīgs pienākums, dibina kontaktus starp cilvēkiem, kuri vēlas tieši slēgt savstarpēju līgumu, vai arī kārto viņu komercdarījumus vai palīdz tos īsteno.3. Tāda starpnieka profesionālas darbības, kurš savā vārdā slēdz komercdarījumus citu uzdevumā.4. Tāda starpnieka profesionālas darbības, kas citu uzdevumā veic vairumtirdzniecību izsolē.5. Tāda starpnieka profesionālas darbības, kas apmeklē potenciālos klientus, lai saņemtu pasūtījumus.6. Profesionāli starpniecības pakalpojumi, ko sniedz starpnieks, kas ir pieņemts darbā vienā vai vairākos tirdzniecības, rūpniecības vai sīkamatniecības uzņēmumos.b)Skat. šīs direktīvas 4. panta 5) punkta b) apakšpunktuDirektīva 70/523/EEKPašnodarbinātu personu darbības ogļu vairumtirdzniecībā un starpnieku darbības ogļu tirdzniecībā (ex grupa 6112, ISIC nomenklatūra).VI sarakstsDirektīvas 68/364/EEK, 68/368/EEK, 75/368/EEK, 75/369/EEK, 82/470/EEK1Direktīva 68/364/EEK(liberalizācijas Direktīva 68/363/EEK)ISIC ex grupa 612 | Mazumtirdzniecība |Izslēgtās darbības:012 | Lauku saimniecībā esošo mašīnu izīrēšana |640 | Nekustamais īpašums, īpašuma izīrēšana |713 | Automobiļu, ratu un zirgu izīrēšana |718 | Dzelzceļa vagonu izīrēšana |839 | Mašīnu izīrēšana komercuzņēmumiem |841 | Vietu rezervēšana kinoteātros un kinofilmu iznomāšana |842 | Vietu rezervēšana teātros un teātra iekārtu iznomāšana |843 | Laivu, velosipēdu vai ar naudu darbināmu spēļu automātu izīrēšana |853 | Mēbelētu istabu izīrēšana |854 | Tīras veļas izīrēšana |859 | Apģērba izīrēšana |2Direktīva 68/368/EEK(liberalizācijas Direktīva 68/367/EEK)ISIC nomenklatūraISIC ex pamatgrupa 85:1. Restorāni, kafejnīcas, krodziņi un citi dzērienu un ēdienu tirdzniecības uzņēmumi (ISIC grupa 852)2. Viesnīcas un līdzīgi uzņēmumi, nometnes (ISIC grupa 853)3Direktīva 75/368/EEK (7. pants)Visas darbības, kas ir uzskaitītas Direktīvas 75/368/EEK pielikumā, izņemot tās, kas norādītas minētās direktīvas 5. pantā (šī pielikuma 1. saraksts Nr. 3)ISIC nomenklatūraex 62 | Bankas un citas finanšu institūcijas |ex 620 | Sabiedrības, kas pērk patentus un licencē |ex 71 | Transports |ex 713 | Ceļu pasažieru transports, izņemot pārvadājumus ar automobiļiem |ex 719 | Šķidro ogļūdeņražu un citu škidro ķimikāliju transportēšana pa cauruļvadiem |ex 82 | Publiskie pakalpojumi |827 | Bibliotēkas, muzeji, botāniskie un zooloģiskie dārzi |ex 84 | Rekreācijas pakalpojumi |843 | Citviet neklasificēti rekreācijas pakalpojumi: ar sportu saistītas darbības (sporta laukumi, sporta pasākumu organizēšana un tml.), izņemot sporta instruktoru darbības,sacīkstes (sacīkšu zirgu staļļi, sacīkšu laukumi, sacīkšu trases, utt.)citas rekreācijas darbības (cirki, atrakciju parki un citas izklaides) |ex 85 | Personiski pakalpojumi |ex 851 | Mājkalpotāja pakalpojumi |ex 855 | Skaistumkopšanas saloni un manikīru pakalpojumi, izņemot pedikīra pakalpojumus un profesionālu kosmetologu un frizieru skolu pakalpojumus |ex 859 | Personiski pakalpojumi, kas citviet nav klasificēti, izņemot sporta un medicīniskos masierus un kalnu gidus, kas iedalīti šādās grupās: dezinfekcija un insektu kontroletērpu izīrēšana un glabātavaslaulību biroji un līdzīgi dienestiastroloģija, zīlēšana un tml.sanitārie dienesti un saistītas darbībasapbedīšanas pakalpojumi un kapsētu uzturēšanakurjeri un tulki-gidi |4Direktīva 75/369/EEK (5. pants)Šādu darbību veikšana ceļojot:a) preču pirkšana un pārdošana:- ko veic ceļojoši tirgotāji, iznēsātāji vai apkārtceļojoši sīktirgotāji (ex ISIC grupa 612),- ko veic tirgos ar nojumi, kuri nav pastāvīgas tirdzniecības vietas, un brīvdabas tirgos;b) darbības, uz kurām attiecas pieņemti pārejas pasākumi, kas skaidri izslēdz vai nemin šādu darbību piekopšanu ceļojot.5Direktīva 82/470/EEK (6. (2) pants)(Darbības, kas uzskaitītas 2. panta A punkta c) un e) apakšpunktā, B punkta b) apakšpunktā, C un D punktā)Šīs darbības jo īpaši ietver:- dzelzceļa vagonu izīrēšanu kravu vai pasažieru pārvadājumiem,- starpniecības darbības kuģu pārdošanā, iegādē un izīrēšanā,- emigrantu pārvadāšanas līgumu sastādīšana, apspriešana un slēgšana,- visu glabāšanai noliktavās, nespecializētos veikalos, mēbeļu noliktavās, saldētavās, skābbarības torņos utml. nodoto priekšmetu un preču saņemšana deponētāja uzdevumā muitas uzraudzībā vai ne,- noliktavā saņemto priekšmetu un preču kvīšu piegāde deponētājam,- tādu dzīvnieku pagaidu izmitināšana kūtīs, nodrošināšana ar barību un tirdzniecības vietām, kuri tiks pārdoti vai atrodas tranzītā uz tirgu vai no tā,- automobiļu tehniskā apskate un novērtēšana,- preču mērīšana, svēršana un kalibrēšana.OTRĀ DAĻADarbības, kas nav iekļautas pirmajā daļā1Direktīvas 63/261/EEK, 63/262/EEK, 65/1/EEK, 67/530/EEK, 67/531/EEK, 67/532/EEK, 68/192/EEK, 68/415/EEK un 71/18/EEKISIC nomenklatūraex pamatgrupa 01 | Lauksaimniecība |jo īpaši:a) vispārējā lauksaimniecība, ieskaitot laukaugu audzēšanu un vīnkopību: augļu, riekstu, sēklu, dārzeņu, puķu audzēšana kā zem klajas debess, tā zem stikla;b) mājlopu, mājputnu, trušu, kažokādas vai citu dzīvnieku audzēšana, biškopība: gaļas, piena, vilnas, ādu un kažokādu, olu, medus ražošana;c) zemkopības, lopkopības un dārzkopības pakalpojumi par samaksu vai pēc līguma.2Direktīva 63/607/EEK(Filmas)3Direktīva 64/223/EEKISIC nomenklatūraex grupa 611 | Pašnodarbinātu personu darbība vairumtirdzniecībā (izņemot vairumtirdzniecību ar medikamentiem un farmaceitiskiem izstrādājumiem, toksiskiem izstrādājumiem un patogēniem, kā arī ar oglēm) |4Direktīva 64/428/EEKNICE nomenklatūra| Grupa | |pamatgrupa 11 | Cietā kurināmā ieguve un sagatavošana |111 | Ogļu ieguve un sagatavošana |112 | C. Brūnogļu ieguve un sagatavošana |pamatgrupa 12 | Metālu rūdu ieguve |121 | Dzelzsrūdas ieguve |122 | Krāsaino metālu rūdu ieguve un ar to saistītās darbības |ex pamatgrupa 13 | ex 130 | Naftas un dabasgāzes ieguve (izņemot meklēšanu un urbšanas darbus) |ex pamatgrupa 14 | 140 | Būvmateriālu un ugunsizturīgo mālu ieguve |ex pamatgrupa 19 | 190 | Citu minerālu un kūdras ieguve |5Direktīva 65/264/EEK(kinematogrāfija)6Direktīva 66/162/EEKISIC nomenklatūra5. iedaļa | Elektrība, gāze, tvaiks, ūdens un sanitārie pakalpojumi |7Direktīva 67/43/EEKISIC nomenklatūraex grupa 640 | Nekustamais īpašums (izņemot 6401) |grupa 839 | Citviet neklasificēti uzņēmējdarbības pakalpojumi (izņemot žurnālistu pakalpojumus, muitas aģentu pakalpojumus, konsultēšanu saimnieciskos, finanšu, tirdzniecības, statistikas, darba un nodarbinātības jautājumos, kā arī parādu iekasēšanu) |8Direktīva 67/654/EEKISIC nomenklatūrapamatgrupa 02 | Mežsaimniecība un meža darbi |021 | Mežsaimniecība |022 | Meža izciršanas darbi |9Direktīvas 68/369/EEK un 70/451/EEKISIC nomenklatūraex grupa 841 | Filmu ražošana, izplatīšana un rādīšana |10Direktīva 69/82/EEKISIC nomenklatūraex pamatgrupa 13ex 130 | Naftas un dabasgāzes meklēšana (meklēšana un urbumi) |11Direktīva 70/522/EEKISIC nomenklatūraex grupa 6112 | Ogles |--------------------------------------------------B PIELIKUMSATSAUKTĀS DIREKTĪVASPIRMĀ DAĻA. LIBERALIZĀCIJAS DIREKTĪVAS63/261/EEK: | Padomes Direktīva (1963. gada 2. aprīlis), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus, lai nodrošinātu tiesības veikt uzņēmējdarbību lauksaimniecībā kādā dalībvalstī attiecībā uz citu Kopienas valstu pilsoņiem, kas kā algoti lauksaimniecības strādnieki nodarbināti minētajā dalībvalstī divus gadus pēc kārtas |63/262/EEK: | Padomes Direktīva (1963. gada 2. aprīlis), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus, lai nodrošinātu tiesības veikt uzņēmējdarbību lauku saimniecībā, kas ir pamesta novārtā vai atstāta neapsaimniekota vairāk kā divus gadus pēc kārtas |63/607/EEK: | Padomes Direktīva (1963. gada 15. oktobris), kas attiecībā uz filmu industriju ievieš noteikumus Vispārīgajā programmā, lai atceltu ierobežojumus pakalpojumu sniegšanas brīvībai |64/223/EEK: | Padomes Direktīva (1964. gada 25. februāris) par to, kā sasniegt brīvību veikt uzņēmējdarbību un brīvību sniegt pakalpojumus attiecībā uz darbību vairumtirdzniecībā |64/224/EEK: | Padomes Direktīva (1964. gada 25. februāris) par to, kā sasniegt brīvību veikt uzņēmējdarbību un brīvību sniegt pakalpojumus attiecībā uz starpnieku darbībām tirdzniecībā, rūpniecībā un sīkamatniecības nozarēs |64/428/EEK: | Padomes Direktīva (1964. gada 7. jūlijs) par to, kā sasniegt brīvību veikt uzņēmējdarbību un brīvību sniegt pakalpojumus attiecībā uz pašnodarbinātu personu darbībām kalnrūpniecībā un akmeņlauztuvēs (ISIC pamatgrupa 11-19) |64/429/EEK: | Padomes Direktīva (1964. gada 7. jūlijs) par to, kā sasniegt brīvību veikt uzņēmējdarbību un brīvību sniegt pakalpojumus attiecībā uz pašnodarbinātām personām ražošanas un pārstrādes nozarēs, kas ir iekļautas 32. līdz 40. ISIC pamatgrupā (rūpniecība un sīkamatniecības nozares) |65/1/EEK: | Padomes Direktīva (1964. gada 14. decembris), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus, lai nodrošinātu brīvību sniegt pakalpojumus lauksaimniecībā un dārzkopībā |65/264/EEK: | Padomes otrā Direktīva (1965. gada 13. maijs), ar ko attiecībā uz filmu industriju ievieš noteikumus Vispārīgajā programmā, lai atceltu ierobežojumus brīvībai veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvībai |66/162/EEK: | Padomes Direktīva (1966. gada 28. februāris) par to, kā sasniegt brīvību veikt uzņēmējdarbību un brīvību sniegt pakalpojumus attiecībā uz pašnodarbinātām personām, kas darbojas elektrības, gāzes, ūdens apgādes un sanitāro pakalpojumu jomā (ISIC, 5. iedaļa) |67/43/EEK: | Padomes Direktīva (1967. gada 12. janvāris) par to, kā sasniegt brīvību veikt uzņēmējdarbību un brīvību sniegt pakalpojumus attiecībā uz pašnodarbinātām personām saistībā ar: 1. "nekustamā īpašuma" jautājumiem (izņemot 6401) (ISIC ex grupa 640); 2. "citviet neklasificētiem uzņēmējdarbības pakalpojumiem" (ISIC grupa 839) |67/530/EEK: | Padomes Direktīva (1967. gada 25. jūlijs) par kādas dalībvalsts tādu pilsoņu brīvību pārvietoties no vienas zemnieku saimniecības uz citu, kuri kā zemnieki reģistrēti citā dalībvalstī |67/531/EEK: | Padomes Direktīva (1967. gada 25. jūlijs) par to, kā piemērot dalībvalstu tiesību aktus par lauksaimniecības nomas līgumiem attiecībā uz zemniekiem, kas ir citas dalībvalsts pilsoņi |67/532/EEK: | Padomes Direktīva (1967. gada 25. jūlijs) par to zemnieku brīvību iesaistīties kooperatīvos, kuri ir vienas dalībvalsts pilsoņi, bet darbojas citā dalībvalstī |67/654/EEK: | Padomes Direktīva (1967. gada 24. oktobris), ar ko nosaka sīki izstrādātus normas, lai nodrošinātu brīvību veikt uzņēmējdarbību un brīvību sniegt pakalpojumus attiecībā uz pašnodarbinātu personu darbību mežsaimniecībā un mežu izciršanā |68/192/EEK: | Padomes Direktīva (1968. gada 5. aprīlis) par tādu zemnieku brīvību saņemt dažāda veida kredītus, kuri ir vienas dalībvalsts pilsoņi, bet darbojas citā dalībvalstī |68/363/EEK: | Padomes Direktīva (1968. gada 15. oktobris) par to, kā sasniegt brīvību veikt uzņēmējdarbību un brīvību sniegt pakalpojumus attiecībā uz pašnodarbinātām personām, kas darbojas mazumtirdzniecībā (ISIC ex grupa 612) |68/365/EEK: | Padomes Direktīva (1968. gada 15. oktobris) par to, kā sasniegt brīvību veikt uzņēmējdarbību un brīvību sniegt pakalpojumus attiecībā uz pašnodarbinātām personām pārtikas rūpniecībā un dzērienu ražošanā (ISIC pamatgrupa 20 un 21) |68/367/EEK: | Padomes Direktīva (1968. gada 15. oktobris) par to, kā sasniegt brīvību veikt uzņēmējdarbību un brīvību sniegt pakalpojumus attiecībā uz pašnodarbinātām personām, kas darbojas personisko pakalpojumu sektorā (ISIC ex pamatgrupa 85); 1. Restorāni, kafejnīcas, krodziņi un citi dzērienu un ēdienu tirdzniecības uzņēmumi (ISIC grupa 852), 2. Viesnīcas un līdzīgi uzņēmumi, nometnes (ISIC grupa 853) |68/369/EEK: | Padomes Direktīva (1968. gada 15. oktobris) par to, kā sasniegt brīvību veikt uzņēmējdarbību attiecībā uz pašnodarbinātām personām filmu izplatīšanas jomā |68/415/EEK: | Padomes Direktīva (1968. gada 20. decembris) par tādu zemnieku iespēju saņemt dažāda veida palīdzību, kuri ir vienas dalībvalsts pilsoņi, bet darbojas citā dalībvalstī |69/82/EEK: | Padomes Direktīva (1969. gada 13. marts) par to, kā sasniegt brīvību veikt uzņēmējdarbību un brīvību sniegt pakalpojumus attiecībā uz pašnodarbinātām personām, kas ir nodarbinātas naftas un dabasgāzes meklēšanā (meklēšana un urbumi) (ISIC ex pamatgrupa 13) |70/451/EEK: | Padomes Direktīva (1970. gada 29. septembris) par to, kā sasniegt brīvību veikt uzņēmējdarbību un brīvību sniegt pakalpojumus attiecībā uz pašnodarbinātām personām, kas darbojas filmu ražošanā |70/522/EEK: | Padomes Direktīva (1970. gada 30. novembris) par to, kā sasniegt brīvību veikt uzņēmējdarbību un brīvību sniegt pakalpojumus attiecībā uz pašnodarbinātām personām ogļu vairumtirdzniecībā un ogļu tirdzniecības starpniecībā (ISIC ex grupa 6112) |71/18/EEK: | Padomes Direktīva (1970. gada 16. decembris), ar ko nosaka sīki izstrādātas normas, lai nodrošinātu brīvību veikt uzņēmējdarbību un brīvību sniegt pakalpojumus attiecībā uz pašnodarbinātu personām, kas sniedz lauksaimniecības un dārzkopības pakalpojumus |OTRĀ DAĻA. DIREKTĪVAS, AR KO NOSAKA PĀREJAS PASĀKUMUS64/222/EEK: | Padomes Direktīva (1964. gada 25. februāris), ar ko nosaka sīki izstrādātas normas pārejas pasākumiem attiecībā uz darbību vairumtirdzniecībā un starpniekdarbībām tirdzniecībā, rūpniecībā un sīkamatniecības nozarēs |64/427/EEK: | Padomes Direktīva (1964. gada 7. jūlijs), ar ko nosaka sīki izstrādātas normas pārejas pasākumiem attiecībā uz pašnodarbinātām personām ražošanā un pārstrādes nozarēs, kas minētas ISIC 23. līdz 40. pamatgrupā (Rūpniecība un sīkamatniecības nozares), kas grozīta ar Padomes Direktīvu 69/77/EEK (1969. gada 4. marts) |68/364/EEK: | Padomes Direktīva (1968. gada 15. oktobris), ar ko nosaka sīki izstrādātas normas pārejas pasākumiem attiecībā uz pašnodarbinātām personām mazumtirdzniecībā (ISIC ex grupa 612) |68/366/EEK: | Padomes Direktīva (1968. gada 15. oktobris), ar ko nosaka sīki izstrādātas normas pārejas pasākumiem attiecībā uz pašnodarbinātām personām pārtikas un dzērienu rūpniecības nozarēs (ISIC pamatgrupas 20 un 21) |68/368/EEK: | Padomes Direktīva (1968. gada 15. oktobris), ar ko nosaka sīki izstrādātas normas pārejas pasākumiem attiecībā uz pašnodarbinātām personām personisko pakalpojumu sektorā (ISIC ex pamatgrupa 85); 1. Restorāni, kafejnīcas, krodziņi un citi dzērienu un ēdienu tirdzniecības uzņēmumi (ISIC grupa 852), 2. Viesnīcas un līdzīgi uzņēmumi, nometnes (ISIC grupa 853) |70/523/EEK: | Padomes Direktīva (1970. gada 30. novembris), ar ko nosaka sīki izstrādātas normas pārejas pasākumiem attiecībā uz pašnodarbinātām personām ogļu vairumtirdzniecībā un attiecībā uz starpniekdarbībām ogļu tirdzniecībā (ISIC ex grupa 6112) |75/368/EEK: | Padomes Direktīva (1975. gada 16. jūnijs) par pasākumiem, lai attiecībā uz dažādām darbībām (ex ISIC iedaļa 01 līdz 85) sekmētu to, ka tiek efektīvi izmantota brīvība veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvība, un jo īpaši par pārejas pasākumiem attiecībā uz minētajām darbībām |75/369/EEK: | Padomes Direktīva (1975. gada 16. jūnijs) par pasākumiem, lai sekmētu to, ka efektīvi tiek izmantota brīvība veikt uzņēmējdarbību un brīvība sniegt pakalpojumus attiecībā uz darbībām, ko piekopj ceļojot, un jo īpaši pārejas pasākumiem attiecībā uz minētajām darbībām |82/470/EEK: | Padomes Direktīva (1982. gada 29. jūnijs) par pasākumiem, lai sekmētu to, ka efektīvi tiek izmantota brīvība veikt uzņēmējdarbību un brīvība sniegt pakalpojumus attiecībā uz pašnodarbinātām personām, kas darbojas tādu pakalpojumu sniegšanā, kuri saistās ar transportu un ceļojumu birojiem (ISIC grupa 718) un uzglabāšanas un noliktavas pakalpojumiem (ISIC grupa 720) |82/489/EEK: | Padomes Direktīva (1982. gada 19. jūlijs), ar ko nosaka pasākumus, lai sekmētu to, ka efektīvi tiek izmantota brīvība veikt uzņēmējdarbību un brīvība sniegt pakalpojumus frizieru pakalpojumu jomā |--------------------------------------------------


title: Komisijas Direktīva 93/87/EEK (1993. gada 22. oktobris), ar kuru groza Direktīvu 90/377/EEK attiecībā uz teritoriju un reģionu apsekojumiem Vācijas Federatīvajā Republikā

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31993L0087

Oficiālais Vēstnesis L 277 , 10/11/1993 Lpp. 0032 - 0032 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 12 Sējums 2 Lpp. 0171  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 12 Sējums 2 Lpp. 0171

		Komisijas Direktīva 93/87/EEK(1993. gada 22. oktobris),ar kuru groza Direktīvu 90/377/EEK attiecībā uz teritoriju un reģionu apsekojumiem Vācijas Federatīvajā RepublikāEIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1990. gada 29. jūnija Direktīvu 90/377/EEK, ar ko ievieš Kopienas procedūru, kas nodrošina pārredzamību tām gāzes un elektroenerģijas cenām, ko sedz rūpniecības tiešie lietotāji [1],ņemot vērā Padomes 1990. gada 4. decembra Direktīvu 90/653/EEK, ar ko paredz pielāgojumus, lai Vācijā īstenotu dažas Kopienas direktīvas, kas attiecas uz preču pārvadājumu statistiku un gāzes un elektroenerģijas cenu statistiku [2],tā kā Vācija ir definējusi teritorijas bijušajā Vācijas Demokrātiskajā Republikā, lai paplašinātu sadalījumu pēc reģioniem un teritorijām gāzes un elektroenerģijas cenu statistikai;tā kā ir notikusi apspriede ar Padomdevēju komiteju, kas izveidota ar 7. pantu Padomes Direktīvā 90/377/EEK, par pasākumiem, kas ir noteikti šajā direktīvā,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsAr šo pielikumi Direktīvā 90/377/EEK tiek grozīti, lai pievienotu gāzes un elektroenerģijas cenu statistikas vākšanai Vācijas Federatīvajā Republikā šādas teritorijas un reģionus:a) I pielikuma 11. punkts — Vācijas Federatīvā Republika:- "Drēzdene un Berlīne";b) II pielikuma 2. punkts — Vācijas Federatīvā Republika:- "Erfurte, Leipciga un Rostoka";c) II pielikuma 13. punkts — Vācijas Federatīvā Republika:- "austrumi";d) 2. zemsvītras piezīmi II pielikuma 13. punktam aizstāj ar šādu:"Zemes iedala četrās zonās, proti:- ziemeļu/centrālā zona: Šleisviga-Holšteina, Hamburga, Brēmene, Berlīne, Lejassaksija un Ziemeļhesene,- rietumu zonā: Ziemeļreina-Vestfālene, Reinzeme-Pfalca, Dienvidhesene, Sārzeme,- dienvidu zonā: Bādene-Virtemberga, Bavārija,- austrumu zonā: visas citos reģionos neiekļautās zemes."2. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 1993. gada 22. oktobrīKomisijas vārdā —priekšsēdētāja vietnieksHenning Christophersen[1] OV L 185, 17.7.1990., 16. lpp.[2] OV L 353, 17.12.1990., 46. lpp.--------------------------------------------------


title: Padomes Direktīva (1982. gada 12. jūlijs), ar kuru groza Direktīvu 78/663/EEK, ar ko nosaka īpašus tīrības kritērijus pārtikas produktos lietojamiem emulgatoriem, stabilizatoriem, biezinātājiem un recinātājiem

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31982L0504

Oficiālais Vēstnesis L 230 , 05/08/1982 Lpp. 0035 - 0037 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 13 Sējums 12 Lpp. 0103  Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 13 Sējums 12 Lpp. 0245  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 13 Sējums 12 Lpp. 0103  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 13 Sējums 12 Lpp. 0245

		Padomes Direktīva(1982. gada 12. jūlijs),ar kuru groza Direktīvu 78/663/EEK, ar ko nosaka īpašus tīrības kritērijus pārtikas produktos lietojamiem emulgatoriem, stabilizatoriem, biezinātājiem un recinātājiem(82/504/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1974. gada 18. jūnija Direktīvu 74/329/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas produktos lietojamiem emulgatoriem, stabilizatoriem, biezinātājiem un recinātājiem [1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 80/597/EEK [2], un jo īpaši tās 7. panta 1. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā ar Padomes Direktīvu 78/663/EEK [3] ir noteikti īpaši tīrības kritēriji pārtikas produktos lietojamiem emulgatoriem, stabilizatoriem, biezinātājiem un recinātājiem;tā kā ar Direktīvu 80/597/EEK tika grozīts Direktīvas 74/329/EEK I pielikums, apstiprinot ksantāna sveķu (E 415) un pulverveida celulozes (E 460 – ii)) izmantošanu, un tādēļ jāparedz minēto vielu tīrības kritēriji un attiecīgi jāgroza vielas E 460 nomenklatūra;tā kā Direktīvā 78/663/EEK paredzēts, ka attiecībā uz vielām E 474 un E 477 Padome ar vienprātīgu lēmumu pēc Komisijas priekšlikuma līdz 1981. gada 31. decembrim var pieņemt lēmumu par vajadzīgajiem grozījumiem;tā kā vielu E 400, E 401, E 402, E 403, E 404 un E 405 tīrības kritēriji jāmaina, lai ņemtu vērā zinātnes un jo īpaši analīzes metožu attīstību,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsDirektīvu 78/663/EEK ar šo groza šādi:1. Direktīvas 2. pantu aizstāj ar šādu:"2. pantsAttiecībā uz vielām, kas pielikumā minētas ar kodu E 477, dalībvalstis līdz 1984. gada 31. decembrim var atļaut pārtikas produktos izmantot vielu, kuras sastāvā ir ne vairāk kā 4 % propān-1,2-diola dimēru un trimēru."2. Pielikumu groza šādi:a) pie kodiem E 400, E 401, E 402, E 403, E 404 un E 405 svītro ierakstus, kas attiecas uz nešķīstošām vielām atšķaidītā NaOH, un ierakstus attiecībā uz skābēs nešķīstošiem pelniem aizstāj ar tekstu "Ne vairāk kā 2 %";b) starp kodu E 414 un E 420 – i) aprakstiem iekļauj šādu tekstu:"E 415 – ksantāna sveķiĶīmiskais apraksts | Ksantāna sveķi ir polisaharīdu sveķi ar lielu molekulmasu; tos iegūst, ogļhidrātu tīrkultūru raudzējot ar Xanthomonas campestris, kas attīrīta, reģenerējot ar etanolu vai izopropanolu, izžāvēta un smalki samalta. To sastāvā ir D-glikoze un D-mannoze kā dominējošās heksozes vienības, kā arī D-glikuronskābe un pirovīnogskābe; tos sagatavo kā nātrija, kālija vai kalcija sāļus. To šķīdumi ir neitrāli. |Apraksts | Krēmkrāsas pulveris. |Sastāvs | Ksantāna sveķu negaistošajās vielās ir ne mazāk kā 4,2 % un ne vairāk kā 5,0 % oglekļa dioksīda. |Gaistošās vielas | Ne vairāk kā 15 % pēc 2,5 stundu ilgas žāvēšanas 105 oC temperatūrā. |Pelni | Ne vairāk kā 16 % negaistošu vielu, nosakot 600 oC temperatūrā pēc četru stundu ilgas žāvēšanas 105 oC temperatūrā. |Pirovīnogskābe | Ne mazāk kā 1,5 %. |Slāpeklis | Ne vairāk kā 1,5 %. |Izopropanols | Ne vairāk kā 750 mg/kg. |Mikrobioloģiskie kritēriji | Nav dzīvotspējīgu Xanthomonas campestris šūnu." |c) kodu "E 460" pārveido par "E 460 – i)";d) starp kodu E 460 – i) un E 461 aprakstiem iekļauj šādu tekstu:"E 460 – ii) pulverveida celulozeĶīmiskais apraksts | Pulverveida celuloze ir attīrīta mehāniski sadalīta celuloze, ko iegūst, pārstrādājot tieši no augu šķiedru materiāla iegūtu alfa-celulozi. Tās molekulmasa ir 1,6 × 105 vai lielāka. |Apraksts | Balts pulveris bez smaržas. |Sastāvs | Ne mazāk kā 92 % (C12H20O10) n. |Gaistošās vielas | Ne vairāk kā 7 % pēc trīs stundu ilgas žāvēšanas 105 oC temperatūrā. |pH | Divdesmit minūtes kratiet aptuveni 5 g pulverveida celulozes un 40 ml ūdens, kas nesatur oglekļa dioksīdu; pēc tam centrifugējiet. Centrifugāta pH ir robežās starp 5,0 un 7,5. |Sulfātpelni | Ne vairāk kā 0,3 %, nosakot 800 ± 25 °C temperatūrā. |Ūdenī šķīstošas vielas | Ne vairāk kā 1 %." |e) pie koda E 474- pēdējo teikumu tekstā, kas attiecas uz ķīmisko aprakstu, aizstāj ar šādu:"To sagatavošanā neizmanto citus organiskos šķīdinātājus, kā vien cikloheksānu, dimetilformamīdu, etilacetātu, izobutanolu un izopropanolu.,"- pievieno šādu jaunu ierakstu:"Kopējais cikloheksāna un izobutanola saturs | Ne vairāk kā 10 mg/kg atsevišķi vai kopā." |f) pie koda E 477 ierakstu, kas attiecas uz propān-1,2-diola dimēru un trimēru, aizstāj ar šo:"Ne vairāk kā 0,5 %."2. pantsNe vēlāk kā 1984. gada 1. janvārī dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Par to tās tūlīt informē Komisiju.3. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 1982. gada 12. jūlijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsJ. Nørgaard[1] OV L 189, 12.7.1974., 1. lpp.[2] OV L 155, 23.6.1980., 23. lpp.[3] OV L 223, 14.8.1978., 7. lpp.--------------------------------------------------


title: Komisijas Direktīva (1989. gada 1. augusts), ar ko tehnikas attīstībai pielāgo Padomes Direktīvu 77/538/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju pakaļējiem miglas lukturiem

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31989L0518

Oficiālais Vēstnesis L 265 , 12/09/1989 Lpp. 0024 - 0029 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 13 Sējums 19 Lpp. 0086  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 13 Sējums 19 Lpp. 0086

		Komisijas Direktīva(1989. gada 1. augusts),ar ko tehnikas attīstībai pielāgo Padomes Direktīvu 77/538/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju pakaļējiem miglas lukturiem(89/518/EEK)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes Direktīvu 70/156/EEK (1970. gada 6. februāris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju tipa apstiprinājumu [1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 87/403/EEK [2], un jo īpaši tās 11. pantu,ņemot vērā Padomes Direktīvu 77/538/EEK (1977. gada 28. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju pakaļējiem miglas lukturiem [3], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 87/354/EEK [4], un jo īpaši tās 10. pantu,tā kā, ņemot vērā gūto pieredzi un pašreizējos jaunākos sasniegumus, tagad ir iespējams vienkāršot šādu lukturu EEK detaļas tipa apstiprinājuma zīmi, ja tos savieno, kombinē vai savstarpēji apvieno ar citiem lukturiem;tā kā šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Komiteja to direktīvu pielāgošanai tehnikas attīstībai, kuras attiecas uz tehnisko šķēršļu atcelšanu tirdzniecībā mehānisko transportlīdzekļu nozarē,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsAr šo Direktīvas 77/538/EEK 0 un II pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu.2. pantsNo 1990. gada 1. janvāra dalībvalstis nedrīkst:a) - atteikt EEK tipa apstiprinājuma piešķiršanu, izsniegt Direktīvas 70/156/EEK 10. panta 1. punkta trešajā ievilkumā minēto dokumentu vai piešķirt valsts tipa apstiprinājumu kādam transportlīdzekļa tipam, vai- aizliegt transportlīdzekļu nodošanu ekspluatācijā pakaļējo miglas lukturu dēļ, ja tie atbilst šīs direktīvas noteikumiem;b) - atteikt EEK detaļas tipa apstiprinājuma vai valsts detaļas tipa apstiprinājuma piešķiršanu minētajiem pakaļējiem miglas lukturiem, ja tie atbilst šīs direktīvas noteikumiem, vai- aizliegt tādu pakaļējo miglas lukturu tirgū laišanu, uz kuriem ir EEK detaļas tipa apstiprinājuma zīme, kas izsniegta saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem.3. pantsDalībvalstīs stājas spēkā noteikumi, kas vajadzīgi, lai ne vēlāk kā līdz 1989. gada 31. decembrim izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.Noteikumos, ko pieņem saskaņā ar panta pirmo daļu, izdara skaidru atsauci uz šo direktīvu.4. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 1989. gada 1. augustāKomisijas vārdā —priekšsēdētāja vietnieksMartin Bangemann[1] OV L 42, 23.2.1970., 1. lpp.[2] OV L 220, 8.8.1987., 44. lpp.[3] OV L 220, 29.8.1977., 60. lpp.[4] OV L 192, 11.7.1987., 43. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMS0 pielikumu groza šādi:Pielikuma 1. līdz 1.4. punktu aizstāj ar šādu 1. un 1.1. punktu –"1. DEFINĪCIJAS1.1. Direktīvā 76/756/EEK noteiktās definīcijas, kurās definēts:- pakaļējais miglas lukturis,- lukturis,- gaismas avots attiecībā uz kvēlspuldzēm,- atsevišķi lukturi,- grupēti lukturi,- kombinēti lukturi,- savietoti lukturi,- ierīce,- signālluktura apgaismojošā virsma, izņemot atstarotāju,- redzamā virsma,- gaismu izstarojoša virsma,- pamatass,- atskaites centrs,- viens lukturis,piemēro šai direktīvai."Pielikuma 1.5. līdz 1.5.4. punkts numerācijas maiņas rezultātā kļūst par 1.2. līdz 1.2.4. punktu.Pielikuma 3.4. punktu aizstāj ar šādu punktu:"3.4. Luktura apgaismojošā virsma nepārsniedz 140 cm2."Pielikuma 6. punktā "2854 K" aizstāj ar "2856 K".Starptautiskās Apgaismojuma komisijas (International Commission on Illumination) nosaukuma saīsinājumam vācu valodas variantā jābūt – "CIE".II pielikumu groza šādi.Pielikuma 1.2.2. punktu aizstāj ar šādu punktu:"1.2.2. pietiekami sīki rasējumi, lai varētu identificēt tipu, un kuros ģeometriski parādīts novietojums, kādā ierīce ir jāuzstāda uz transportlīdzekļa, novērošanas ass, ko uzskata par atskaites asi testos (horizontālais leņķis H = 0°, vertikālais leņķis V = 0°), punkts, ko uzskata par atskaites centru minētajos testos, vertikālās un horizontālās tangences attiecībā pret apgaismojošo virsmu un to attālums no luktura atskaites centra."Pielikuma 3.3. punktā vārdu "zīme" aizstāj ar vārdu "numurs".Pielikuma 4.2. punktu aizstāj ar šādu punktu:"4.2. Šajā zīmē ir taisnstūris ar burtu "e", kam seko tādas dalībvalsts pazīšanas cipars vai burts, kura ir piešķīrusi tipa apstiprinājumu:1  Vācijai,2  Francijai,3  Itālijai,4  Nīderlandei,6  Beļģijai,9  Spānijai,11  Apvienotajai Karalistei,13  Luksemburgai,18  Dānijai,21  Portugālei,EL  Grieķijai,IRL  Īrijai.Tajā arī jāiekļauj EEK detaļas tipa apstiprinājuma numurs, kas atbilst tā EEK detaļas tipa apstiprinājuma numuram, kurš izsniegts attiecīgajam pakaļējo miglas lukturu tipam (skatīt I pielikumu), pirms kura ir divi skaitļi, kas norāda Padomes Direktīvas 77/538/EEK jaunākā nozīmīgākā tehniskā grozījuma kārtas numuru EEK detaļas tipa apstiprinājuma piešķiršanas dienā. Šīs direktīvas kārtas numurs ir "00"."Pielikuma 4.6. punktu groza šādi:"4.6. EEK detaļas tipa apstiprinājuma zīmes un papildu simbola paraugi ir norādīti 1. papildinājumā.Detaļas tipa apstiprinājuma numurus tomēr var saglabāt to sākotnējā paraugā saskaņā ar Direktīvas 77/538/EEK 1. papildinājumu, t.i., bez kārtas numura "00", ar noteikumu, ka netiek grozītas tehniskās prasības attiecībā uz pakaļējiem miglas lukturiem."Pielikuma 4.7. punktu groza šādi:"4.7. Ja saskaņā ar 3.3. punktu izsniedz vienotu EEK detaļas tipa apstiprinājuma numuru apgaismojuma un gaismas signālierīces tipam, kurā ietilpst pakaļējais miglas lukturis, kas ir savienots, kombinēts vai savstarpēji apvienots ar citiem lukturiem, var marķēt tikai ar vienu EEK detaļas tipa apstiprinājuma zīmi, kurā ir:- taisnstūris ar mazo burtu "e", kam seko tās dalībvalsts pazīšanas cipars vai burti, kura piešķīrusi tipa apstiprinājumu,- EEK detaļas tipa apstiprinājuma numurs un, ja vajag – atbilstīga bulta."Aiz 4.7. punkta pievieno šādus jaunus punktus:"4.7.1. Šo EEK detaļas tipa apstiprinājuma zīmi var novietot jebkurā vietā uz lukturiem, kas ir savienoti, kombinēti vai savstarpēji apvienoti, ar noteikumu, ka:4.7.1.1. tā ir redzama pēc lukturu uzstādīšanas;4.7.1.2. nevienu savienoto, kombinēto vai savstarpēji apvienoto lukturu sastāvdaļu, kas izstaro gaismu, nevar noņemt, vienlaikus nenoņemot EEK detaļas tipa apstiprinājuma zīmi.4.7.2. Katra luktura identifikācijas simbols, kas atbilst katrai direktīvai, saskaņā ar kuru ir piešķirts EEK detaļas tipa apstiprinājums, kā arī divi cipari, kas norāda iepriekšminētā 4.2. punkta trešajā ievilkumā minēto kārtas numuru, un, ja vajag, papildu burts "D" jānorāda:4.7.2.1. vai nu uz atbilstīgās gaismu izstarojošās virsmas,4.7.2.2. vai arī lukturu grupai, lai var skaidri identificēt katru no savienotajiem, kombinētajiem vai savstarpēji apvienotajiem lukturiem."Pielikuma 4.9. punktu aizstāj ar šādu punktu:"4.9. Tāda luktura, kas ir grupēts, kombinēts vai savietots ar citiem lukturiem, EEK detaļas tipa apstiprinājuma zīmes paraugi ir norādīti 2. papildinājumā."1. papildinājumu groza šādi.Nosaukumā vārdu "paraugs" aizstāj ar vārdu "paraugi".Pirms EEK detaļas tipa apstiprinājuma zīmes parauga iestarpina vārdus "1. attēls".Aiz 1. attēla pievieno šādu 2. attēlu.+++++ TIFF +++++Ierīce ar iepriekšminēto EEK detaļas tipa apstiprinājuma zīmi ir ierīce no pakaļējā (sānu) luktura un pakaļējā miglas luktura, kuram EEK tipa apstiprinājumu ir piešķīrusi Beļģija (e 6) ar numuru 00390.Bulta norāda pusi, kurā pakaļējā (sānu) luktura fotometriskie mērījumi ir spēkā līdz 80 °H."2. papildinājumu aizstāj ar šādu papildinājumu:"2. papildinājumsGRUPĒTU, KOMBINĒTU VAI SAVIETOTU LUKTURU VIENKĀRŠOTAS MARĶĒŠANAS PARAUGI+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++Piezīme.Iepriekšminētajos paraugos vertikālās un horizontālās līnijas attēlo luktura vispārējo formu un tās nav detaļas tipa apstiprinājuma zīmes daļa.Iepriekšminēto trīs EEK detaļas tipa apstiprinājuma zīmju paraugi, proti, A, B un C paraugi, nodrošina trīs iespējamās apgaismes ierīces marķēšanas alternatīvas, ja divi vai vairāk lukturi ir tajā pašā savienoto, kombinēto vai savstarpēji apvienoto lukturu grupā. Zīmes norāda, ka attiecīgās ierīces EEK tipa apstiprinājums ir piešķirts Nīderlandē (e 4) ar numuru 3333 un ierīcē ir:- IA klases atstarotājs, kam EEK tipa apstiprinājums ir piešķirts saskaņā ar Direktīvu 76/757/EEK,- 2.a kategorijas pakaļējais virzienrādītājs, kam EEK tipa apstiprinājums ir piešķirts saskaņā ar Direktīvu 76/759/EEK,- sarkans pakaļējais (sānu) lukturis (R), kam EEK tipa apstiprinājums ir piešķirts saskaņā ar Direktīvu 76/758/EEK,- pakaļējais miglas lukturis (F), kam EEK tipa apstiprinājums ir piešķirts saskaņā ar šo direktīvu,- atpakaļgaitas lukturis (AR), kam EEK tipa apstiprinājums ir piešķirts saskaņā ar Direktīvu 77/539/EEK,- stopsignāla lukturis (S1), kam EEK tipa apstiprinājums ir piešķirts saskaņā ar Direktīvu 76/758/EEK."--------------------------------------------------


title: Padomes Direktīva (1975. gada 18. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju obligātajām izgatavotāja plāksnēm un marķējumu, kā arī to novietojumu un piestiprināšanas metodi

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31976L0114

Oficiālais Vēstnesis L 024 , 30/01/1976 Lpp. 0001 - 0005 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 13 Sējums 4 Lpp. 0175  Speciālizdevums grieķu valodā Nodaļa 13 Sējums 3 Lpp. 0144  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 13 Sējums 4 Lpp. 0175  Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 13 Sējums 4 Lpp. 0184  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 13 Sējums 4 Lpp. 0184

		Padomes Direktīva(1975. gada 18. decembris)par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju obligātajām izgatavotāja plāksnēm un marķējumu, kā arī to novietojumu un piestiprināšanas metodi(76/114/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 100. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [1],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komisijas atzinumu [2],tā kā tehniskās prasības, kurām jāatbilst mehāniskajiem transportlīdzekļiem, ievērojot valsts tiesību aktus, cita starpā, attiecas uz obligātajām izgatavotāja plāksnēm un uzrakstiem, kā arī to novietojumu un piestiprināšanas metodi;tā kā šīs prasības katrā dalībvalstī atšķiras dažādās dalībvalstīs atšķiras;tā kā tādēļ ir vajadzīgs, lai visas dalībvalstis pieņem vienādas prasības, papildinot vai aizvietojot esošos noteikumus, lai varētu izmantot EEK tipa apstiprināšanas procedūru, uz ko attiecas Padomes 1970. gada 6. februāra Direktīva 70/156/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju tipa apstiprināšanu [3], kura jāpiemēro attiecībā uz katru transportlīdzekļu tipu;tā kā valstu tiesību aktu tuvināšana attiecībā uz mehāniskajiem transportlīdzekļiem paredz, ka dalībvalstis savstarpēji atzīst pārbaudes, ko veic katra no tām, pamatojoties uz kopējiem noteikumiem; tā kā, lai šāda sistēma sekmīgi darbotos, šie noteikumi jāpiemēro visās dalībvalstīs, sākot no vienas un tās pašas dienas,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsŠajā direktīvā "transportlīdzeklis" ir jebkurš mehāniskais transportlīdzeklis, kas paredzēts lietošanai uz ceļa, ar virsbūvi vai bez tās, kam ir vismaz četri riteņi un maksimālais projektētais ātrums pārsniedz 25 km/h, un to piekabes, izņemot transportlīdzekļus, kas brauc pa sliedēm, lauksaimniecības un mežsaimniecības traktorus un mehānismus, un transportlīdzekļus, kas iesaistīti sabiedrisko darbu veikšana.2. pantsDalībvalstis nedrīkst atteikties piešķirt EEK tipa apstiprinājumu vai valsts tipa apstiprinājumu transportlīdzeklim, atsaucoties uz obligātajām izgatavotāja plāksnēm un marķējumu, kā arī to novietojumu un piestiprināšanas metodi, ja tie atbilst šīs direktīvas pielikumā izklāstītajām prasībām.3. pantsDalībvalstis nedrīkst atteikties reģistrēt transportlīdzekli vai aizliegt tā pārdošanu, nodošanu ekspluatācijā vai lietošanu, atsaucoties uz obligātajām izgatavotāja plāksnēm un marķējumu, kā arī to novietojumu un piestiprināšanas metodi, ja tie atbilst šīs direktīvas pielikumā izklāstītajām prasībām.4. pantsGrozījumus, kas vajadzīgi, lai pielikuma prasības piemērotu tehnikas attīstībai, pieņem saskaņā ar Direktīvas 70/156/EEK 13. pantā noteikto procedūru.5. pants1. Līdz 1977. gada 1. janvārim dalībvalstis pieņem un publicē noteikumus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības, un tūlīt informē par to Komisiju.Tās īsteno minētos noteikumusno 1978. gada 1. oktobra.2. Pēc šīs direktīvas paziņošanas, dalībvalstis veic pasākumus, lai savlaicīgi informētu Komisiju par jebkuriem normatīvu vai administratīvu aktu projektiem, ko tās paredz pieņemt direktīvas darbības jomā, lai Komisija varētu sniegt savus komentārus par tiem.6. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīmBriselē, 1975. gada 18. decembrīPadomes vārdā –priekšsēdētājsM. Toros[1] OV C 5, 8.1.1975., 41. lpp.[2] OV C 47, 27.2.1975., 4. lpp.[3] OV L 42, 23.2.1970., 1. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMS1. VISPĀRĪGI NORĀDĪJUMI1.1. Visi transportlīdzekļi ir jāapgādā ar turpmākajās iedaļās aprakstītajām plāksnēm un marķējumu. Plāksnes vai marķējumu piestiprina ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis.2. RAŽOTĀJA PLĀKSNE2.1. Ražotāja plāksni, kas izveidota pēc papildinājumā parādītā parauga, stingri jāpiestiprina labi saredzamā un viegli pieejamā vietā pie detaļas, kuru lietošanas gaitā neaizvietos ar citu. Tai ir skaidri un neizdzēšami jāuzrāda šāda informācija norādītajā secībā:2.1.1. Ražotāja nosaukums.2.1.2. EEK tipa apstiprinājuma numurs [1].Šajā numurā ir iekļauts mazais burts "e", kam dotajā secībā seko valsts, kas izsniegusi EEK tipa apstiprinājumu, pazīšanas zīme (1 – Vācijai, 2 – Francijai, 3 – Itālijai, 4 – Nīderlandei, 6 – Beļģijai, 11 – Apvienotajai Karalistei, 13 – Luksemburgai, DK – Dānijai, IRL – Īrijai) un tipa apstiprinājuma numurs, kas atbilst numuram attiecīgā transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma sertifikātā. Starp burtu "e" un tās valsts pazīšanas zīmi, kas piešķīrusi EEK tipa apstiprinājumu, un starp pazīšanas zīmi un tipa apstiprinājuma numuru jāievieto zvaigznīte.2.1.3. Transportlīdzekļa identifikācijas numurs.2.1.4. Transportlīdzekļa maksimāli atļautā pilnā masa.2.1.5. Maksimāli atļautā pilnā masa sastāvam, kur transportlīdzekli izmanto kā vilcēju.2.1.6. Maksimāli atļautais pašsvars uz katru asi, tās uzskaitot secīgi no priekšas uz aizmuguri.2.1.7. Puspiekabei maksimāli atļautais svars uz piektā riteņa tapu.2.1.8. Pielikuma 2.1.4. līdz 2.1.7. punkta prasības nestājas spēkā, līdz 12 mēneši ir pagājuši kopš pieņemta Padomes direktīva par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju svaru un gabarītiem. Līdz tam katra dalībvalsts var prasīt, lai uz jebkura tās teritorijā ekspluatācijā laista transportlīdzekļa plāksnes būtu norādīti noteiktie maksimāli atļautie svari.Ja tehniski atļautais svars ir lielāks par maksimāli atļauto svaru, attiecīgā dalībvalsts var prasīt, lai tiktu uzrādīts arī tehniski atļautais svars. Svaru var sakārtot divās kolonnās: maksimāli atļauto svaru kreisajā pusē un tehniski atļauto svaru labajā pusē.2.2. Ražotājs zem noteiktā marķējuma vai sāniski ārpusē var dot papildinformāciju ārpus skaidri apzīmēta četrstūra, kas ietver tikai to informāciju, kas noteikta 2.1.1. līdz 2.1.8. punktā (skat. šā pielikuma papildinājumu).3. TRANSPORTLĪDZEKĻA IDENTIFIKĀCIJAS NUMURSTransportlīdzekļa identifikācijas numurs ir noteikta rakstzīmju kombinācija, ko ražotājs piešķir katram transportlīdzeklim. Tā nolūks ir nodrošināt, lai katru transportlīdzekli varētu skaidri identificēt 30 gadu ilgā laikposmā ar ražotāja starpniecību, bez vajadzības meklēt papildu datus. Transportlīdzekļa identifikācijas numuram ir jāatbilst šādām prasībām.3.1. Tam jābūt marķētam uz ražotāja plāksnes un arī uz šasijas, rāmja vai citas līdzīgas struktūras.3.1.1. Tam jāsastāv no divām iedaļām: pirmo veido ne vairāk kā sešas rakstzīmes (burti vai skaitļi), kas norāda transportlīdzekļa galvenos parametrus, jo īpaši tipu un modeli; ortu iedaļu veido astoņas rakstzīmes, no kurām pirmās četras var būt burti vai skaitļi, bet pārējās četras – tikai skaitļi, kopā ar pirmo iedaļu sniedzot konkrētā transportlīdzekļa skaidru identifikāciju.3.1.2. Visas rakstzīmes, ja vien iespējams, ir jāizvieto vienā rindā. Izņēmuma kārtā tehnisku iemeslu dēļ tās var izvietot arī divās rindās. Tomēr, šajā gadījumā, nevienā no šīm divām iedaļām nedrīkst būt nevienas atstarpes.Starp rakstzīmēm nedrīkst būt atstarpes.Otrajā iedaļā katru neizmantoto pozīciju aizpilda ar nulli, lai kopā iegūtu prasītās astoņas rakstzīmes.Katras rindas sākums un beigas jāapzīmē ar simbolu, kas nav ne arābu cipars, ne arī latīņu alfabēta lielais burts, un ko nevar sajaukt ne ar vienu no tiem. Ir arī atļauts ievietot šādu simbolu starp divām iedaļām vienā rindā (3.1.1.).3.2. Turklāt identifikācijas numuram jābūt:3.2.1. atzīmētam uz šasijas, rāmja vai citas līdzīgas struktūras transportlīdzekļa labajā pusē;3.2.2. skaidri saredzamā un pieejamā vietā iekaltam vai ieštancētam tā, lai to nevarētu ne izdzēst nedz arī sabojāt.4. RAKSTZĪMES4.1. Visiem marķējumiem, kas norādīti 2. un 3. iedaļā, jālieto latīņu alfabēta burti un arābu cipari. Tomēr latīņu alfabēta burtiem marķējumos, kas paredzēti 2.1.1., 2.1.3. un 3. punktā, jābūt lielajiem burtiem.4.2. Transportlīdzekļa identifikācijas numuram:4.2.1. burtus I, O un Q, un domuzīmes, zvaigznītes un citas speciālas zīmes, kas nav minētas 3.1.2. punkta pēdējā daļā, nav atļauts lietot;4.2.2. burtu un ciparu minimālais augstums ir šāds:4.2.2.1. 7 mm rakstzīmēm, kas atzīmētas tieši uz transportlīdzekļa šasijas, rāmja vai līdzīgas struktūras;4.2.2.2. 4 mm rakstzīmēm, ar kurām marķē ražotāja plāksni.[1] Līdz tam, kamēr piešķir EEK tipa apstiprinājumu, tā vietā var lietot valsts tipa apstiprinājuma numuru.--------------------------------------------------