title: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/51/EK ( 2008. gada 21. maijs ), ar ko groza Padomes Direktīvu 91/477/EEK par ieroču iegādes un glabāšanas kontroli

text:
               8.7.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 179/5

      EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2008/51/EK
   (2008. gada 21. maijs),
   ar ko groza Padomes Direktīvu 91/477/EEK par ieroču iegādes un glabāšanas kontroli
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. panta 1. punktu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
   saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),
   tā kā:

               (1)

               Ar Direktīvu 91/477/EEK (3) izveidoja iekšējā tirgus papildu pasākumu. Tā līdzsvaro saistības nodrošināt noteiktu šaujamieroču pārvietošanas brīvību Kopienā, no vienas puses, un nepieciešamību kontrolēt šo brīvību ar drošības garantijām, kas ir piemērotas šādiem izstrādājumiem, no otras puses.

               (2)

               Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2001/748/EK (2001. gada 16. oktobris) par Apvienoto Nāciju Organizācijas Protokola par šaujamieroču, to daļu, detaļu un munīcijas nelikumīgu ražošanu un tirdzniecību, kas pievienots Konvencijai pret transnacionālo organizēto noziedzību, parakstīšanu Eiropas Kopienas vārdā (4) Komisija 2002. gada 16. janvārī ir Kopienas vārdā parakstījusi minēto protokolu (turpmāk – “Protokols”).

               (3)

               Kopienas pievienošanās Protokolam prasa grozīt dažus Direktīvas 91/477/EEK noteikumus. Ir patiešām svarīgi nodrošināt to starptautisko saistību atbilstošu, efektīvu un ātru piemērošana, kurām ir ietekme uz minēto direktīvu. Turklāt ir jāizmanto šīs pārskatīšanas radītā iespēja uzlabot minēto direktīvu, lai risinātu atsevišķas problēmas, jo īpaši tās, uz kurām norādīts Komisijas 2000. gada 15. decembra ziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par Direktīvas 91/477/EEK īstenošanu.

               (4)

               Policijas izlūkdati liecina par pārveidotu ieroču aizvien plašāku izmantošanu Kopienā. Tādēļ ir būtiski nodrošināt, ka šādus pārveidojamus ieročus ietver Direktīvā 91/477/EEK paredzētajā šaujamieroča definīcijā.

               (5)

               Ja šaujamieročus, to detaļas un munīciju importē no trešām valstīm, uz tām attiecas Kopienas tiesību akti un tādējādi arī Direktīvas 91/477/EEK prasības.

               (6)

               Tādēļ Direktīvas 91/477/EEK nolūkiem būtu jādefinē šaujamieroču, to detaļu un munīcijas nelikumīgas izgatavošanas un aprites, kā arī izsekošanas jēdzieni.

               (7)

               Turklāt Protokolā ir noteikts pienākums marķēt ieročus, kad tos izgatavo un kad tos nodod no valsts krājumiem pastāvīgā civilā lietošanā, turpretim Direktīvā 91/477/EEK ir tikai netieša norāde uz marķēšanas pienākumu. Lai atvieglotu ieroču izsekošanu, ir jālieto burtciparu kodi un marķējumā jānorāda arī ieroča izgatavošanas gads (ja tas nav sērijas numura daļa). Ciktāl vien tas iespējams, Kopienas marķēšanas sistēmas pamatā vajadzētu būt 1969. gada 1. jūlija Konvencijai par vieglo ieroču marķējuma savstarpēju atzīšanu.

               (8)

               Turklāt, lai gan Protokols paredz, ka šaujamieroču uzskaites žurnālu glabāšana jāpagarina vismaz līdz 10 gadiem, ir nepieciešams – ņemot vērā ieroču bīstamību un izmantošanas ilgumu – šo periodu pagarināt vismaz līdz 20 gadiem, lai varētu nodrošināt šaujamieroču pienācīgu izsekošanu. Tāpat dalībvalstīm ir jāuztur datorizēts reģistrs vai nu kā centralizēta sistēma, vai kā decentralizēta sistēma, kas pilnvarotām iestādēm nodrošina piekļuvi datu reģistriem, kuros ir visa nepieciešamā informācija par katru šaujamieroci. Policijas, tiesu iestāžu un citu pilnvarotu iestāžu piekļuvei datu reģistra informācijai ir jānotiek saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas 8. pantu.

               (9)

               Turklāt Direktīvas 91/477/EEK vajadzībām būtu jādefinē Protokola 15. pantā minētās tirdzniecības starpniecības darbības.

               (10)

               Dažos smagos gadījumos Protokola 5. un 6. panta izpildes nolūkā ir jāpiemēro kriminālsodi un ieroču konfiskācija.

               (11)

               Saistībā ar šaujamieroču dezaktivēšanu Direktīvas 91/477/EEK I pielikuma III daļas a) punktā ir norāde uz valstu tiesību aktiem. Protokolā ir izklāstīti precīzāki vispārīgie principi šaujamieroču dezaktivēšanai. Tādējādi ir jāpielāgo Direktīvas 91/477/EEK I pielikums.

               (12)

               Tirgotāju darbības specifikas dēļ dalībvalstīm ir stingri jākontrolē šī darbība, jo īpaši pārbaudot tirgotāju profesionālo godprātību un spējas.

               (13)

               Direktīvā 91/477/EEK paredzētajiem noteikumiem būtu jāattiecas uz gadījumiem, kad privātpersonas iegādājas šaujamieročus, izmantojot distanciālās saziņas līdzekļus, piemēram, internetu, ja tas ir atļauts, un principā būtu jāaizliedz iegādāties šaujamieroci personām, kas ar galīgu tiesas spriedumu sodītas par noteiktiem smagiem noziedzīgiem nodarījumiem.

               (14)

               Eiropas šaujamieroču apliecība kopumā darbojas apmierinoši, un tai vajadzētu būt galvenajam dokumentam, kas medniekiem un sporta šāvējiem vajadzīgs, lai šaujamieroci glabātu ceļojuma laikā uz citu dalībvalsti. Dalībvalstīm nevajadzētu noteikt, ka Eiropas šaujamieroču apliecību pieņem vienīgi tad, ja tiek samaksāta maksa vai nodeva.

               (15)

               Lai atvieglotu šaujamieroču izsekošanu un efektīvi apkarotu šaujamieroču, to detaļu un munīcijas nelikumīgu apriti un izgatavošanu, ir jāuzlabo informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm.

               (16)

               Informācijas apstrādi veic saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (5), un tā neskar Kopienas un valstu tiesību aktos paredzēto personu aizsardzības līmeni attiecībā uz personas datu apstrādi, un tā jo īpaši nemaina Direktīvā 95/46/EK izklāstītos pienākumus un tiesības.

               (17)

               Direktīvas 91/477/EEK īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (6).

               (18)

               Vairākas dalībvalstis ir vienkāršojušas šaujamieroču klasifikācijas sistēmu, četru kategoriju vietā ieviešot divas kategorijas: aizliegti šaujamieroči un šaujamieroči, kuriem jāsaņem atļauja. Dalībvalstīm būtu jāpiemērojas šai vienkāršotajai klasifikācijai, taču tās dalībvalstis, kas šaujamieročus iedala citās kategorijās, saskaņā ar subsidiaritātes principu var saglabāt savas pastāvošās klasifikācijas sistēmas.

               (19)

               Šaujamieroču iegādes un glabāšanas atļaujām būtu pēc iespējas jāpiemēro viena administratīvā procedūra.

               (20)

               Direktīvas 91/477/EEK 2. panta 2. punkts cita starpā no minētās direktīvas piemērošanas jomas izslēdz gadījumus, kad saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem ieročus un munīciju iegādājas un glabā kolekcionāri un struktūras, kas saistītas ar ieroču kultūras un vēstures aspektiem un ko par tādām atzinusi dalībvalsts, kuru teritorijā tās veic darbību.

               (21)

               Saskaņā ar 34. punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (7) dalībvalstīm ir ieteikts gan savām vajadzībām, gan Kopienas interesēs izstrādāt savas tabulas, kur pēc iespējas precīzāk atspoguļota atbilstība starp šo direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, un padarīt tās publiski pieejamas.

               (22)

               Tādēļ atbilstīgi būtu jāgroza Direktīva 91/477/EEK,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.
   1. pants
   Grozījumi Direktīvā 91/477/EEK
   Ar šo Direktīvu 91/477/EEK groza šādi:

               1)

               direktīvas 1. pantu groza šādi:

                           a)

                           1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
                           “1.   Šajā direktīvā “šaujamierocis” ir pārnēsājams ierocis ar stobru, kurš šaujampulvera iedarbības rezultātā raida, ir paredzēts vai var tikt pielāgots, lai raidītu šāviņu, lodi vai lādiņu, izņemot gadījumus, kad tas ir izslēgts kāda I pielikuma III daļā uzskaitītā iemesla dēļ. Šaujamieroči ir klasificēti I pielikuma II daļā.
                           Šajā direktīvā priekšmetu uzskata par tādu, ko iespējams pārveidot, lai tas šaujampulvera iedarbības rezultātā raidītu šāviņu, lodi vai lādiņu, ja:

                                       —

                                       tam ir šaujamieroča izskats un

                                       —

                                       sakarā ar tā konstrukciju vai materiālu, no kura tas izgatavots, to var šādi pārveidot.”;

                           b)

                           iekļauj šādus punktus:
                           “1.a   Šajā direktīvā “detaļa” ir jebkurš elements vai tā aizstājējs, kas ir speciāli konstruēts kādam šaujamierocim un būtiski nepieciešams tā darbināšanai, tostarp stobrs, rāmis vai pastobrs, slīdnis vai cilindrs, sprūds vai aizslēgs, kā arī jebkura ierīce, kas konstruēta vai pielāgota šaujamieroča šāviena skaņas klusināšanai.
                           1.b   Šajā direktīvā “būtiska daļa” ir aizslēga mehānisms, patronu nodalījums un šaujamieroča stobrs, kas, būdami atsevišķi objekti, ir ietverti šaujamieroču kategorijā, kurai tie ir uzliekami vai uzlikti.
                           1.c   Šajā direktīvā “munīcija” ir visa patrona vai tās sastāvdaļas, tostarp patronu čaulas, kapsulas, šaujampulveris, lodes vai lādiņi, ko izmanto šaujamierocī, ar noteikumu, ka šīm daļām attiecīgajā dalībvalstī ir vajadzīga atļauja.
                           1.d   Šajā direktīvā “izsekošana” ir šaujamieroču un, ja iespējams, to detaļu un munīcijas sistemātiska izsekošana no ražotāja līdz pircējam, lai palīdzētu dalībvalstu kompetentajām iestādēm atklāt, izmeklēt un analizēt nelikumīgu izgatavošanu un apriti.
                           1.e   Šajā direktīvā “tirdzniecības starpnieks” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kura nav tirgotājs un kuras arods vai nodarbošanās pilnīgi vai daļēji ir ieroču pirkšana, pārdošana vai ar ieroču pārvietošanu saistītu formalitāšu kārtošana.”;

                           c)

                           2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
                           “2.   Šajā direktīvā “tirgotājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kuras arods vai nodarbošanās pilnīgi vai daļēji ir šaujamieroču, detaļu un munīcijas ražošana, tirdzniecība, maiņa, izīrēšana, labošana vai pārveidošana.”;

                           d)

                           iekļauj šādus punktus:
                           “2.a   Šajā direktīvā “nelikumīga izgatavošana” ir šaujamieroču, to detaļu un munīcijas izgatavošana vai montāža:

                                       i)

                                       no nelikumīgā apritē iegūtām būtiskām daļām;

                                       ii)

                                       bez atļaujas, ko saskaņā ar 4. pantu izsniedz tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā notiek izgatavošana vai montāža; vai

                                       iii)

                                       izgatavošanas laikā neveicot saliktu šaujamieroču marķēšanu saskaņā ar 4. panta 1. punktu.

                                 2.b   Šajā direktīvā “nelikumīga aprite” ir šaujamieroču, to detaļu vai munīcijas iegāde, pārdošana, piegāde, pārvietošana vai pārsūtīšana no vienas dalībvalsts teritorijas vai cauri tās teritorijai uz citas dalībvalsts teritoriju, ja viena no iesaistītajām dalībvalstīm to nav atļāvusi saskaņā ar šo direktīvu vai ja salikti šaujamieroči nav marķēti saskaņā ar 4. panta 1. punktu.”;

                           e)

                           4. punktu aizstāj ar šādu punktu:
                           “4.   “Eiropas šaujamieroču apliecību” dalībvalsts iestādes pēc pieprasījuma izsniedz personai, kura likumīgi kļūst par šaujamieroča glabātāju un lietotāju. Tās maksimālais derīguma termiņš ir pieci gadi, kuru var pagarināt, un tajā ir II pielikumā izklāstītā informācija. To nevar nodot citai personai, un tajā ieraksta apliecības īpašnieka īpašumā vai lietojumā esošo šaujamieroci vai šaujamieročus. Tai vienmēr jāglabājas pie personas, kura šaujamieroci lieto, un apliecībā norāda izmaiņas šaujamieroču glabāšanā vai īpašībās, kā arī šaujamieroča nozaudēšanu vai zādzību.”;

               2)

               direktīvas 4. pantu aizstāj ar šādu pantu:
               “4. pants
               1.   Dalībvalstis nodrošina, vai nu ka jebkurš šaujamierocis vai detaļa, ko laiž tirgū, ir marķēta un reģistrēta saskaņā ar šo direktīvu, vai arī ka tā ir dezaktivēta.
               2.   Lai identificētu un izsekotu katru saliktu šaujamieroci, dalībvalstis katra šaujamieroča izgatavošanas laikā:

                           a)

                           vai nu prasa, lai tiktu lietots īpašs marķējums, kas ietver izgatavotāja nosaukumu, izgatavošanas valsti vai vietu, sērijas numuru un izgatavošanas gadu (ja tas nav sērijas numura daļa). Šī prasība neskar izgatavotāja preču zīmes norādīšanu. Šajā nolūkā dalībvalstis var izvēlēties piemērot 1969. gada 1. jūlija Konvenciju par vieglo ieroču marķējuma savstarpēju atzīšanu; vai arī

                           b)

                           saglabā jebkādu citu īpašu un viegli lietojamu marķējumu, ko veido burtciparu kods un kas visām valstīm ļauj viegli identificēt izgatavošanas valsti.

                     Marķējumu piestiprina šaujamieroča būtiskai daļai, kuras iznīcināšana šaujamieroci padarītu nelietojamu.
               Dalībvalstis nodrošina, ka katrs pilnas munīcijas komplekts tiek marķēts, norādot izgatavotāja nosaukumu, partijas (sērijas) identifikācijas numuru, kalibru un munīcijas veidu. Šajā nolūkā dalībvalstis var izvēlēties piemērot 1969. gada 1. jūlija Konvenciju par vieglo ieroču marķējuma savstarpēju atzīšanu.
               Turklāt dalībvalstis nodrošina, lai brīdī, kad notiek šaujamieroča nodošana no valsts krājumiem pastāvīgā civilā lietošanā, šis šaujamierocis būtu marķēts ar atbilstošu, īpašu marķējumu, kas atļauj visām dalībvalstīm ātri identificēt nodošanas valsti.
               3.   Dalībvalstis var noteikt, ka priekšnosacījums tirgotāja darbībai tās teritorijā ir atļaujas saņemšana, pamatojoties vismaz uz vienu tirgotāja privātās un profesionālās godprātības un tirgotāja profesionālās kompetences pārbaudi. Juridiskas personas gadījumā pārbauda personu, kas vada uzņēmumu.
               4.   Dalībvalstis līdz 2014. gada 31. decembrim nodrošina, ka tiek izveidots un uzturēts datorizēts datu reģistrs, kurš ir vai nu centralizēta sistēma, vai arī decentralizēta sistēma, kas pilnvarotām iestādēm nodrošina piekļuvi datu reģistriem, kuros reģistrē katru šaujamieroci, uz kuru attiecas šī direktīva. Šajā reģistrā reģistrē un vismaz 20 gadus glabā informāciju par katra šaujamieroča tipu, ražotāju, modeli, kalibru un sērijas numuru, kā arī šaujamieroča piegādāja un pircēja vai glabātāja vārdu un adresi.
               Visā savas darbības laikā tirgotājiem ir jābūt reģistram, kurā reģistrē informāciju par visiem šaujamieročiem, uz kuriem attiecas šī direktīva un kurus tie saņēmuši vai pārdevuši, iekļaujot ziņas, kas ļauj identificēt šaujamieroci un izsekot tam, jo īpaši tipu, ražotāju, modeli, kalibru, sērijas numuru un piegādātāju un pircēju vārdus un adreses. Izbeidzot savu darbību, tirgotājs nodod savu reģistru attiecīgās valsts iestādei, kas ir atbildīga par šā punkta pirmajā daļā paredzēto reģistru.
               5.   Dalībvalstis nodrošina, ka visus šaujamieročus ir iespējams jebkurā brīdī saistīt ar to īpašniekiem. Taču attiecībā uz D kategorijas šaujamieročiem dalībvalstīs no 2010. gada 28. jūlija pastāv piemēroti izsekošanas pasākumi, tostarp no 2014. gada 31. decembra pasākumi, kas ļauj jebkurā brīdī izsekot tādu šaujamieroču īpašniekiem, kuri laisti tirgū pēc 2010. gada 28. jūlija.”;

               3)

               iekļauj šādus pantus:
               “4.a pants
               Neskarot 3. pantu, dalībvalstis atļauj iegādāties un glabāt šaujamieročus vienīgi tām personām, kurām ir izsniegta atļauja vai – attiecībā uz C un D kategorijas šaujamieročiem – kurām šādu šaujamieroču iegāde un glabāšana ir īpaši atļauta saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem.
               4.b pants
               Dalībvalstis apsver iespēju izveidot sistēmu tirdzniecības starpnieku darbības reglamentēšanai. Šāda sistēma varētu ietvert vienu vai vairākus pasākumus, piemēram:

                           a)

                           prasību, ka visiem tirdzniecības starpniekiem, kas darbojas attiecīgās dalībvalsts teritorijā, ir jābūt reģistrētiem;

                           b)

                           prasību, ka tirdzniecības starpniecības veikšanai ir nepieciešama licence vai atļauja.”;

               4)

               direktīvas 5. pantu aizstāj ar šādu pantu:
               “5. pants
               Neskarot 3. pantu, dalībvalstis ļauj šaujamieročus iegādāties un glabāt vienīgi personām, kurām ir pamatots iemesls un:

                           a)

                           kurām ir 18 vai vairāk gadu, izņemot attiecībā uz medībām vai šaušanai mērķī paredzētu šaujamieroču iegādi, kas nav pirkšana, un glabāšanu ar noteikumu, ka šādā gadījumā personām, kas jaunākas par 18 gadiem, ir vecāku atļauja vai arī tās darbojas vecāku uzraudzībā vai tāda pieaugušā uzraudzībā, kuram ir derīga šaujamieroča vai medību atļauja, vai arī tās atrodas licencētā vai kā citādi apstiprinātā mācību centrā;

                           b)

                           kuras nevarētu apdraudēt sevi, sabiedrisko kārtību vai sabiedrisko drošību. Personas, kas notiesātas par tīšu vardarbīgu noziegumu, uzskata par tādām, kas rada minētos draudus.

                     Dalībvalstis var anulēt šaujamieroča glabāšanas atļauju, ja vairs netiek izpildīts kāds no nosacījumiem, uz kuru pamata atļauja piešķirta.
               Dalībvalstis nevar aizliegt to teritorijā dzīvojošām personām glabāt citā dalībvalstī iegādātu ieroci, ja vien tās neaizliedz tāda paša ieroča iegādi savā teritorijā.”;

               5)

               direktīvas 6. pantam pievieno šādu daļu:
               “Dalībvalstis nodrošina, ka, izņemot attiecībā uz tirgotājiem, stingri kontrolē šaujamieroču, to detaļu un munīcijas iegādi, izmantojot distanciālās saziņas līdzekļus, kā tie definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 97/7/EK (1997. gada 20. maijs) par patērētāju aizsardzību saistībā ar distances līgumiem (8) 2. pantā, ja šāda iegāde ir atļauta.

               6)

               direktīvas 7. pantam pievieno šādus punktus:
               “4.   Dalībvalstis var apsvērt iespēju personām, kas atbilst šaujamieroču atļaujas piešķiršanas nosacījumiem, piešķirt daudzgadu licenci visu to šaujamieroču iegādei un glabāšanai, kuriem nepieciešama atļauja, neskarot:

                           a)

                           pienākumu paziņot kompetentajām iestādēm par ieroča tālāknodošanu;

                           b)

                           periodiskas pārbaudes, lai pārliecinātos, ka attiecīgās personas joprojām atbilst nosacījumiem; un

                           c)

                           maksimālo ieroču skaitu, ko saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem drīkst glabāt.

                     5.   Dalībvalstis pieņem noteikumus, lai nodrošinātu, ka personām, kurām 2008. gada 28. jūlijs ir saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem spēkā esošas B kategorijas šaujamieroču atļaujas, sakarā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/51/EK (2008. gada 21. maijs) (9) stāšanos spēkā nav atkārtoti jāpieprasa licence vai atļauja attiecībā uz viņu glabāšanā esošiem C vai D kategorijas šaujamieročiem. Tomēr jebkādas turpmākas C vai D kategorijas šaujamieroču tālāknodošanas gadījumā šaujamieroča saņēmējam ir jābūt licencei vai īpašai attiecīgās valsts tiesību aktos paredzētai atļaujai glabāt attiecīgos šaujamieročus.

               7)

               direktīvas 11. panta 3. punkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:
               “Pirms paredzētās tālāknodošanas dienas tirgotājs tās dalībvalsts iestādēm, no kuras notiek tālāknodošana, sniedz visu informāciju, kas minēta 2. punkta pirmajā daļā. Minētās iestādes veic pārbaudes, vajadzības gadījumā pārbaudes uz vietas, lai pārliecinātos par atbilstību starp tirgotāja sniegto informāciju un tālāknodošanas faktiskajām iezīmēm. Tirgotājs sniedz informāciju termiņā, kas dod pietiekamu laiku.”;

               8)

               direktīvas 12. panta 2. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:
               “Neskarot 1. punktu, mednieki attiecībā uz C un D kategoriju un sporta šāvēji attiecībā uz B, C un D kategoriju var bez iepriekšējas atļaujas glabāt vienu vai vairākus šaujamieročus ceļojuma laikā caur divām vai vairāk dalībvalstīm, lai veiktu minētās darbības, ar nosacījumu, ka viņiem ir Eiropas šaujamieroču apliecība, kurā norādīts šis šaujamierocis vai šie šaujamieroči, un ka viņi spēj pamatot sava ceļojuma iemeslus, jo īpaši uzrādot uzaicinājumu vai citus pierādījumus paredzētajām medību vai mērķī šaušanas darbībām galamērķa dalībvalstī.
               Dalībvalstis nedrīkst noteikt, ka Eiropas šaujamieroču apliecību pieņem vienīgi tādā gadījumā, ja tiek samaksāta maksa vai nodeva.”;

               9)

               direktīvas 13. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:
               “3.   Šīs direktīvas efektīvas piemērošanas nolūkā dalībvalstis regulāri apmainās ar informāciju. Šajā nolūkā Komisija līdz 2009. gada 28. jūlijs izveido informācijas apmaiņas kontaktgrupu, lai piemērotu šo pantu. Dalībvalstis informē cita citu un Komisiju par attiecīgās valsts iestādēm, kuras ir atbildīgas par informācijas nodošanu un saņemšanu un 11. panta 4. punktā izklāstīto pienākumu izpildi.”;

               10)

               iekļauj šādu pantu:
               “13.a pants
               1.   Komisijai palīdz komiteja.
               2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro 5. un 7. pantu Padomes Lēmumā 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (10), ņemot vērā tā 8. pantu.
               Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.

               11)

               direktīvas 16. pantu aizstāj ar šādu pantu:
               “16. pants
               Dalībvalstis pieņem noteikumus par sankcijām, kas piemērojamas par atbilstīgi šai direktīvai pieņemto attiecīgās valsts noteikumu pārkāpumiem, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka minētās sankcijas tiek piemērotas. Paredzētajām sankcijām jābūt efektīvām, samērīgām un atturošām.”;

               12)

               direktīvas 17. pantu aizstāj ar šādu pantu:
               “17. pants
               Komisija līdz 2015. gada 28. jūlijs iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par situāciju, kas izriet no šīs direktīvas piemērošanas, vajadzības gadījumā pievienojot priekšlikumus.
               Komisija līdz 2012. gada 28. jūlijs veic pētījumu un iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par iespējamām priekšrocībām un trūkumiem šaujamieroču iedalīšanai tikai divās kategorijās (aizliegtajos un atļautajos), lai ar iespējamo vienkāršošanu nodrošinātu attiecīgo izstrādājumu iekšējā tirgus labāku darbību.
               Komisija līdz 2010. gada 28. jūlijs iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, kurā iekļauti secinājumi no pētījuma par šaujamieroču imitāciju laišanu tirgū, lai konstatētu, vai šādu izstrādājumu iekļaušana šīs direktīvas darbības jomā ir iespējama un vēlama.”;

               13)

               I pielikumu groza šādi:

                           a)

                           I daļas pirmo ievilkumu aizstāj ar šādu ievilkumu:

                                       “—

                                       jebkurš šaujamierocis, kā tas definēts šīs direktīvas 1. pantā,”;

                           b)

                           III daļu groza šādi:

                                       i)

                                       pirmās daļas a) punktu aizstāj ar šādu punktu:

                                                   “a)

                                                   ar dezaktivēšanas palīdzību ir padarīti pastāvīgi nelietojami, nodrošinot, ka visas šaujamieroča būtiskās daļas ir padarītas neatgriezeniski nelietojamas un ka tās nav noņemamas, aizvietojamas vai maināmas tā, ka tas ļautu šaujamieroci jebkādā veidā reaktivēt;”;

                                       ii)

                                       pēc pirmās daļas iekļauj šādu daļu:
                                       “Dalībvalstis veic pasākumus, lai nodrošinātu, ka kompetentā iestāde pārbauda pirmās daļas a) punktā minētos dezaktivēšanas pasākumus, lai tādējādi pārliecinātos par to, ka šaujamierocim veiktās izmaiņas to padara neatgriezeniski neizmantojamu. Dalībvalstis paredz, ka saistībā ar šādu pārbaudi izsniedz izziņu vai apliecinājumu, kas apstiprina šaujamieroča dezaktivēšanu, vai arī piestiprina skaidri saredzamu attiecīgu marķējumu uz šaujamieroča. Komisija saskaņā ar 13.a. panta 2. punktā minēto procedūru izstrādā kopīgas pamatnostādnes par dezaktivācijas standartiem un tehniku, lai nodrošinātu, ka dezaktivētie šaujamieroči tiek padarīti neatgriezeniski neizmantojami.”

         2. pants
   Transponēšana
   1.   Dalībvalstīs līdz 2010. gada 28. jūlijs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.
   Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarīt šādas atsauces.
   2.   Dalībvalstis dara zināmus Komisijai to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.
   3. pants
   Stāšanās spēkā
   Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   4. pants
   Adresāti
   Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

      Strasbūrā, 2008. gada 21. maijā

            Eiropas Parlamenta vārdā —

            priekšsēdētājs

         H.-G. PÖTTERING

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         J. LENARČIČ

      (1)  OV C 318, 23.12.2006., 83. lpp.

      (2)  Eiropas Parlamenta 2007. gada 29. novembra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2008. gada 17. aprīļa Lēmums.

      (3)  OV L 256, 13.9.1991., 51. lpp., labots ar OV L 54, 5.3.1993., 22. lpp.

      (4)  OV L 280, 24.10.2001., 5. lpp.

      (5)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

      (6)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).

      (7)  OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.

      (8)  OV L 144, 4.6.1997., 19. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2005/29/EK (OV L 149, 11.6.2005., 22. lpp.).”;

      (9)  OV L 179, 8.7.2008., 5 lpp.”;

      (10)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).”;


title: Padomes Direktīva 1999/105/EK (1999. gada 22. decembris) par meža reproduktīvā materiāla tirdzniecību

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31999L0105

Oficiālais Vēstnesis L 011 , 15/01/2000 Lpp. 0017 - 0040

		Padomes Direktīva 1999/105/EK(1999. gada 22. decembris)par meža reproduktīvā materiāla tirdzniecībuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [3],tā kā:(1) Padomes 1966. gada14. jūnija Direktīva 66/404/EEK par meža reproduktīvā materiāla tirdzniecību [4] un Padomes 1971. gada 30. marta Direktīva 71/161/EEK par tā meža reproduktīvā materiāla ārējās kvalitātes standartiem, ko laiž tirgū Kopienā [5], ir vairākkārt būtiski grozīta, tā kā turpmāk jāveic būtiski grozījumi un skaidrības labad direktīvas būtu jāapvieno un jāpārveido.(2) Meži klāj lielu Kopienas platību un, pamatojoties uz to sociālajām, ekonomiskajām, vides, ekoloģijas un kultūras funkcijām, tiem ir daudzējāda nozīme; atzīstot dažādos mežu dabiskos, sociālos, ekonomikas un kultūras apstākļus Kopienā, ir jāizstrādā konkrēta pieeja un pasākumi dažāda veida mežiem; gan šo mežu atjaunošanai, gan ieaudzēšanai saistībā ar Eiropas Savienības mežsaimniecības stratēģiju ir vajadzīga noturīga mežu apsaimniekošana, kā noteikts Padomes 1998. gada 15. decembra Rezolūcijā [6].(3) Koku sugu un mākslīgo hibrīdu reproduktīvajam materiālam, kurš ir nozīmīgs mežsaimniecībai, jābūt ģenētiski pielāgotam dažādo vietu apstākļiem un tam jābūt augstas kvalitātes; būtiska noturīgas mežu apsaimniekošanas nodrošināšanā ir mežu bioloģiskās daudzveidības, tai skaitā koku ģenētiskās dažādības, saglabāšana un pilnveidošana.(4) Tiktāl, cik tie attiecināmi uz stādu veselību, saskaņotiem nosacījumiem jābūt atbilstošiem Padomes 1976. gada 21. decembra Direktīvai 77/93/EEK par aizsargpasākumiem pret stādiem vai stādāmajam materiālam kaitīgu organismu ieviešanu dalībvalstīs un pret to izplatību Kopienā [7].(5) Veicot pētījumu par mežsaimniecību, atklājās, ka, lai palielinātu mežu vērtību, ieskaitot stabilitātes, pielāgošanas, rezistences, ražīguma vai dažādības aspektus, ir jālieto reproduktīvais materiāls, kas ir ģenētiski un fenotipiski atbilstošs vietai un kuram ir augsta kvalitāte; vajadzības gadījumā mežsaimniecības sēklām būtu jāatbilst dažiem ārējās kvalitātes standartiem.(6) Lai konsolidētu iekšējo tirgu, ir jānovērš faktiskie vai iespējamie šķēršļi tirdzniecībā, kuri var traucēt brīvu meža reproduktīvā materiāla kustību Kopienā; tā kā visas dalībvalstis ir ieinteresētas, lai būtu izveidoti tādi Kopienas noteikumi, kas nosaka visaugstākos iespējamos standartus.(7) Kopienas noteikumos būtu jāatsaucas uz sēklu un stādu fenotipiskajām un ģenētiskajām īpašībām un uz meža reproduktīvā materiāla ārējo kvalitāti.(8) Šādi noteikumi būtu jāattiecina uz tirdzniecību gan citās dalībvalstīs, gan vietējos tirgos.(9) Šādos noteikumos būtu jāņem vērā praktiskās vajadzības un tiem jāattiecas tikai uz tām sugām un mākslīgajiem hibrīdiem, kuri ir nozīmīgi mežsaimniecības nolūkiem daļā no Kopienas vai visā Kopienā.(10) Dažās dalībvalstīs kategorijas "izcelsme zināma" tā meža reproduktīvā materiāla lietošana, kas ar Direktīvu 66/404/EEK netika apstiprināts tirdzniecībai, ir tradicionāla, atbilstoša klimatam un noteikti vajadzīga mežsaimniecībai, un tādēļ šāds materiāls ir jāapstiprina tirdzniecībai tajās dalībvalstīs, kuras to vēlas; taču ir nelietderīgi visās valstīs izvirzīt par pienākumu gala lietotājam tirgoties ar šādu materiālu.(11) Dažos Kopienas reģionos, piemēram, Alpos, Vidusjūras vai Ziemeļvalstu reģionā, ir īpaši klimatiskie apstākļi vai labili vietas apstākļi, kuri attaisno dažu sugu meža reproduktīvā materiāla ārējās kvalitātes prasības.(12) Saskaņā ar Lisabonā notikušās Trešās ministru konferences par mežu aizsardzību Eiropā vispārējo deklarāciju attiecībā uz mežu atjaunošanu un ieaudzēšanu priekšroka būtu jādod to dabīgajām sugām un vietējām proveniencēm, kuras labi pielāgojušās vietas apstākļiem.(13) Šajā direktīvā izklāstītie pasākumi nebūtu jāattiecina uz to reproduktīvo materiālu, kas paredzēts eksportam vai reeksportam uz trešām valstīm.(14) Attiecībā uz Kopienas reproduktīvo materiālu, tā ieguves avota apstiprināšana un pēc tam arī proveniences apvidu ierobežojumi ir svarīgi atlasei; tā kā dalībvalstīm būtu jāpiemēro vienoti noteikumi, kas izvirzītu visaugstākos iespējamos standartus meža reproduktīvā materiāla ieguves avota apstiprināšanai; un tā kā vienīgi no šāda materiāla iegūtais reproduktīvais materiāls būtu jālaiž tirgū.(15) Ģenētiski modificēts meža reproduktīvais materiāls nebūtu jālaiž tirgū, ja vien tas nav nekaitīgs cilvēku veselībai un videi.(16) Par meža reproduktīvo materiālu, kas sastāv no ģenētiski modificētiem organismiem, būtu jāveic vides apdraudējuma novērtējums; Komisijai būtu jāiesniedz Padomei priekšlikums attiecībā uz regulu, paredzot, ka šāda vides apdraudējuma novērtējuma un citu attiecīgo elementu procedūras, tai skaitā atļaujas piešķiršanas procedūras ir ekvivalentas procedūrām, kas noteiktas Padomes 1990. gada 23. aprīļa Direktīvā 90/220/EEK par ģenētiski modificētu organismu tīšu izplatīšanu vidē [8], līdz tam, kad šāda regula stājas spēkā, būtu jāpiemēro Direktīva 90/220/EEK.(17) Uz reproduktīvo materiālu, kas atbilst šīs direktīvas prasībām, nebūtu jāattiecina nekādi tirdzniecības ierobežojumi, izņemot šajā direktīvā paredzētos.(18) Dalībvalstīm tomēr būtu jāļauj nodrošināt, lai to teritorijās varētu pārdot tikai tādas stādu daļas un stādāmo materiālu, kas atbilst noteiktajiem standartiem.(19) Dalībvalstīm būtu jāļauj izvirzīt papildu vai daudz stingrākas prasības to teritorijā iegūtā meža reproduktīvā materiāla ieguves avota apstiprināšanai.(20) Dalībvalstīm būtu jānosaka proveniences apvidu saraksti, kuros, ja zināms, jānorāda meža reproduktīvā materiāla ieguves avota izcelsme; dalībvalstīm būtu jāsastāda kartes, kurās jānorāda proveniences apvidu ierobežojumi.(21) Dalībvalstīm būtu jāsastāda to teritorijā apstiprināto meža reproduktīvā materiāla ieguves avotu valsts reģistri, valsts reģistra kopsavilkums valsts uzskaitījuma veidā jāsastāda arī katrai dalībvalstij.(22) Pamatojoties uz šādu valsts uzskaitījumu, Komisijai būtu jānodrošina tā publicēšana Kopienā.(23) Pēc novākšanas oficiālajām iestādēm būtu jāizsniedz oriģināla apliecība par visu to reproduktīvo materiālu, kas iegūts no apstiprinātā meža reproduktīvā materiāla ieguves avota.(24) Jānodrošina, lai līdztekus nepieciešamajai fenotipiskajai vai ģenētiskajai kvalitātei reproduktīvais materiāls, kurš paredzēts tirdzniecībai vai kurš tiek laists tirgū, būtu pienācīgi identificēts no savākšanas brīža līdz piegādei galalietotājam.(25) Turklāt būtu jāievieš atsevišķi Kopienas kvalitātes standarti stumbra spraudeņiem un, vajadzības gadījumā, arī papeles dzinumiem.(26) Sēklas būtu jāpārdod tikai tad, ja tās atbilst zināmiem kvalitātes standartiem un, ja tās ir iepakotas aizzīmogotos iepakojumos.(27) Lai nodrošinātu to, ka tirdzniecības laikā tiek ievērotas prasības attiecībā uz fenotipisko vai ģenētisko kvalitāti, atbilstīgu identificēšanu un ārējiem kvalitātes standartiem, dalībvalstīm pienākums paredzēt atbilstīgus kontroles pasākumus.(28) Uz reproduktīvo materiālu, kas atbilst šīm prasībām, jāattiecina vienīgi tādi tirdzniecības ierobežojumi, kā paredzēts Kopienas noteikumos; noteiktos apstākļos dalībvalstīm būtu jāļauj aizliegt tāda meža reproduktīvā materiāla pārdošanu galalietotājam, kas ir nepiemērots lietošanai to teritorijā.(29) Laika posmos, kad pastāv pagaidu grūtības tādu konkrētu reproduktīvā materiāla sugu krājumu iegūšanā, kas atbilst šīs direktīvas principiem, atkarībā no dažiem nosacījumiem uz pagaidu laiku būtu jāapstiprina reproduktīvais materiāls, kas atbilst mazāk stingrām prasībām.(30) Meža reproduktīvo materiālu no trešajām valstīm netirgo Kopienā, ja vien par to attiecībā uz meža reproduktīvā materiāla ieguves avota un tā ieguvei veikto pasākumu apstiprināšanu nav tādas pašas garantijas kā par Kopienas meža reproduktīvo materiālu; ievestajam meža reproduktīvajam materiālam, to laižot tirgū Kopienā, būtu jāpievieno oriģināla apliecība vai oficiāla apliecība, ko izsniegusi izcelsmes valsts, kā arī ieraksti, kuros sniegta sīka informācija par visiem eksportējamajiem sūtījumiem.(31) Noteiktos apstākļos dalībvalsts pilnībā vai daļēji būtu jāatbrīvo no šīs direktīvas noteikumu ievērošanas attiecībā uz dažām koku sugām.(32) Ir vēlams īslaicīgi eksperimentēt, lai atrastu labākus alternatīvos variantus dažiem šajā direktīvā izklāstītajiem noteikumiem.(33) Būtu jāievieš Kopienas kontroles pasākumi, lai nodrošinātu šajā direktīvā noteikto prasību un nosacījumu vienotu piemērošanu visās dalībvalstīs.(34) Ar ātras procedūras palīdzību būtu jāveicina pielikumu tehniskie labojumi.(35) Šī instrumenta īstenošanai vajadzīgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK, kas nosaka procedūras Komisijai piešķirto īstenošanas pilnvaru izpildei [9].(36) 1994. gada Līgumā par iestāšanos Somijas Republikai un Zviedrijas Karalistei noteica pārejas periodu līdz 1999. gada 31. decembrim Direktīvas 66/404/EEK piemērošanai, bet Somijas Republikai– arī Direktīvas 71/161/EEK piemērošanai, šis pārejas periods būtu jāpagarina, lai augšminētās valstis varētu saglabāt savas valsts shēmas vēlākais līdz šīs direktīvas ieviešanas datumam,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsŠī direktīva attiecas uz audzēšanu, kuras mērķis ir meža reproduktīvā materiāla tirdzniecība Kopienā.2. pantsŠajā direktīvā izmanto šādas definīcijas un/vai klasifikācijas:meža reproduktīvais materiāls : to koku sugu un mākslīgo hibrīdu reproduktīvais materiāls, kuri ir nozīmīgi mežsaimniecības mērķiem Kopienas daļā vai visā Kopienā, un jo sevišķi I pielikumā uzskaitītie;reproduktīvais materiāls ir jebkurš no šiem sēklu vienība : čiekuri, augļu ķekari, augļi un sēklas, kas paredzētas stādāmā materiāla audzēšanai;stādu daļas : stumbra, lapu un sakņu spraudeņi, pārstādāmais materiāls vai mikropavairošanas dīgļi, pumpuri, noliektņi, saknes, atvases un jebkuras stāda daļas, kuras paredzētas stādāmā materiāla audzēšanai;stādāmais materiāls : stādi, kas izaudzēti no sēklu vienībām vai augu daļām, vai stādi, kas iegūti no mežeņiem;meža reproduktīvā materiāla ieguves avots ir jebkurš no šiem sēklu avots : koki noteiktā apvidū, no kuriem tiek ievāktas sēklas;audze : ierobežota koku populācija, kuri ir pietiekami viendabīgs sastāvs;sēklu ieguves plantācija : atlasītu klonu vai dzimtu stādījums, kas izolēts vai apsaimniekots tā, lai novērstu vai samazinātu apputeksnēšanu no ārējiem avotiem, un kopts, lai ražotu biežas, bagātīgas un viegli novācamas sēklu ražas;dzimtu vecāki : koki, no kuriem iegūst pēcnācējus ar kontrolētu vai brīvu apputeksnēšanu no viena identificēta vecāka, ko izmanto kā sievišķo augu, apputeksnējot ar viena vecāka (pilnīga radinieka) vai vairāku identificētu vai neidentificētu vecāku (daļēju radinieku) putekšņiem;kloni : indivīdu (ramešu) grupa, kas sākotnēji iegūta no viena indivīda (orteta), to veģetatīvi pavairojot, piemēram, ar spraudeņiem, mikropavairošanu, potzariem, noliektņiem vai dalīšanu;klonu maisījums : identificētu klonu maisījums noteiktās proporcijās;autohtonie vai vietējās izcelsmes līdzekļi ir šādi autohtonā mežaudze vai sēklu avots : autohtonā mežaudze vai sēklu avots ir tādi, kuri pastāvīgi vairojas ar mežeņu palīdzību. Mežaudzi vai sēklu avotu var atjaunot mākslīgi no reproduktīvā materiāla, kas savākts tajā pašā mežaudzē vai sēklu avotā vai tuvu esošajās autohtonās mežaudzēs vai sēklu avotos;vietējas izcelsmes mežaudze vai sēklu avots : vietējas izcelsmes mežaudze vai sēklu avots ir autohtona mežaudze vai sēklu avots, vai mežaudze vai sēklu avots, kas mākslīgi izaudzēts no sēklām, kuru izcelsme ir vienā un tajā pašā proveniences apvidū;izcelsme : autohtonas mežaudzes vai sēklu avota izcelsme ir vieta, kurā aug koki. Alohtonas mežaudzes vai sēklu avota izcelsme ir vieta, kurā sākotnēji tika audzētas sēklas vai stādi. Mežaudzes vai sēklu avota izcelsme var būt nezināma;provenience : vieta, kurā aug mežaudze;proveniences reģions : sugām vai apakšsugām proveniences reģions ir teritorija vai teritoriju grupa ar pietiekami viendabīgiem ekoloģiskajiem apstākļiem, kuros ir atrodamas mežaudzes vai sēklu avoti ar līdzīgām fenotipiskām vai ģenētiskām īpašībām, vajadzības gadījumā ievērojot augstuma robežas;ražošana : ražošana ir process, kas ietver sēklu vienības izaudzēšanu, sēklas vienības pārvēršanu par sēklām un stādāmā materiāla izaudzēšanu no sēklām vai augu daļām;pārdošana : meža reproduktīvā materiāla izlikšana pārdošanai, piedāvāšana pārdošanai, pārdošana vai piegāde citai personai, tai skaitā piegāde pakalpojuma līguma ietvaros;piegādātājs : jebkura fiziska vai juridiska persona, kas profesionāli nodarbojas ar meža reproduktīvā materiāla tirdzniecību vai importēšanu;oficiālā iestāde i) dalībvalsts izveidota vai izraudzīta iestāde, kuru pārrauga valsts valdība un kura atbild par jautājumiem saistībā ar meža reproduktīvā materiāla tirdzniecības kontroli un/vai kvalitāti;ii) jebkura valsts iestāde, kas izveidota:- valsts līmenī vai- reģionālajā līmenī valsts iestāžu pārraudzībā attiecīgās dalībvalsts konstitūcijas ietvaros.Augšminētās iestādes saskaņā ar savas valsts likumiem savā pārziņā un pārraudzībā var uzdot šajā direktīvā paredzēto uzdevumu izpildi jebkurai juridiskai personai, kura ir publisko vai privāto tiesību subjekts un kura saskaņā ar saviem oficiāli apstiprinātajiem statūtiem pilda vienīgi konkrētas publiskas funkcijas ar nosacījumu, ka šī persona un tās locekļi nav personīgi ieinteresēti veicamo pasākumu iznākumā.Turklāt saskaņā ar 26. panta 2. punktā minēto kārtību var apstiprināt citas juridiskās personas, kuras i) punktā minētās iestādes vārdā izveidotas un darbojas šādas iestādes pārraudzībā un pārziņā ar nosacījumu, ka šāda persona nav personīgi ieinteresēta veicamo pasākumu iznākumā.Dalībvalstis dara zināmas Komisijai savas oficiālās atbildīgās iestādes. Komisija šo informāciju nosūta pārējām dalībvalstīm;meža reproduktīvo materiālu iedala šādās kategorijās "Izcelsme zināma" : no meža reproduktīvā materiāla ieguves avota iegūts reproduktīvais materiāls, kas ir vai nu sēklu avots vai mežaudze, un kas atrodas vienā proveniences reģionā un atbilst II pielikumā noteiktajām prasībām;"Atlasīts" : vienā proveniences reģionā populācijas līmenī fenotipiski atlasītā mežaudzē iegūts reproduktīvais materiāls, kas atbilst III pielikumā noteiktajām prasībām;"Uzlabots" : no sēklu ieguves plantācijas, dzimtu vecākiem, kloniem vai klonu maisījumiem iegūts reproduktīvais materiāls, kura sastāvdaļas ir fenotipiski atlasītas indivīdu līmenī un kurš atbilst IV pielikumā izklāstītajām prasībām. Pārbaudei nav obligāti jābūt veiktai vai pabeigtai;"Pārāks" : no meža reproduktīvā materiāla ieguves avota, sēklu ieguves plantācijas, dzimtu vecākiem, kloniem vai klonu maisījuma iegūts reproduktīvais materiāls. Reproduktīvā materiāla pārākums jāilustrē ar salīdzinošo pārbaudi vai reproduktīvā materiāla pārākuma novērtēšanu, kas aprēķināta no meža reproduktīvā materiāla ieguves avota sastāvdaļu ģenētiskā novērtējuma. Materiāls atbilst V pielikumā izklāstītajām prasībām.3. pants1. I pielikumā doto sugu un mākslīgo hibrīdu uzskaitījumu var grozīt atbilstoši 26. panta 3. punktā minētajai kārtībai.2. Ciktāl uz dažām sugām un mākslīgajiem hibrīdiem neattiecina šajā direktīvā ietvertos pasākumus, tad dalībvalstis var veikt savā teritorijā šādus vai mazāk stingrus pasākumus.3. Šajā direktīvā ietvertos pasākumus neattiecina uz meža reproduktīvo materiālu, kas tiek piedāvāts stādāmā materiāla vai stādu daļu veidā un kas paredzēts citiem nolūkiem, kas nav mežsaimniecība.Šādos gadījumos materiālam pievieno etiķeti vai kādu citu dokumentu, kas paredzēts citos Kopienas vai valsts normatīvos aktos un kas ir piemērojams šādam materiālam paredzētajam mērķim. Šādu noteikumu neesamības gadījumā, ja piegādātājs piegādā gan mežsaimniecībai paredzēto materiālu, gan materiālu, kas nav paredzēts mežsaimniecībai, pēdējam pievieno etiķeti vai kādu citu dokumentu, uz kura ir sekojošs uzraksts: "Nav paredzēts mežsaimniecībai".4. Šajā direktīvā ietvertos pasākumus neattiecina uz meža reproduktīvo materiālu, kas paredzēts eksportam vai reeksportam uz trešajām valstīm.4. pants1. Dalībvalstis nosaka, ka vienīgi apstiprināto meža reproduktīvā materiāla ieguves avotu izmanto tā meža reproduktīvā materiāla ražošanai, kuru paredzēts pārdot.2. Meža reproduktīvā materiāla ieguves avotu var apstiprināt vienīgi:a) oficiālā iestāde, ja tā attiecīgi atbilst šeit II, III, IV vai V pielikumā minētajām prasībām;b) atsaucoties uz vienību, kas pazīstama kā "apstiprināšanas vienība". Ikvienu apstiprināšanas vienību identificē pēc īpašas reģistra atsauces.3. Dalībvalstis nodrošina, ka:a) apstiprinājumu atsauc, ja vairs netiek pildītas šīs direktīvas prasības;b) pēc apstiprināšanas regulāri atkārtoti pārbauda, vai meža reproduktīvā materiāla ieguves avots tā ražošanai atbilst atlasītajām, uzlabotajām vai pārākajām kategorijām.4. Lai aizsargātu mežsaimniecībā izmantotos stādu ģenētiskos resursus, kā minēts īpašos nosacījumos, kas izstrādāti saskaņā ar 26. panta 3. punktā minēto kārtību, lai ievērotu sasniegumus attiecībā uz aizsardzību, kas panākta uz vietas, un stādu ģenētisko resursu noturīgo izmantošanu, audzējot un pārdodot tādas izcelsmes mežsaimniecības meža reproduktīvo materiālu, kas dabīgā veidā ir pielāgots vietējiem un reģionālajiem apstākļiem un kuru apdraud ģenētiskā erozija, dalībvalstis var atkāpties no 2. punktā un II, III, IV un V pielikumā izklāstītajām prasībām, ciktāl ir noteikti īpaši nosacījumi atbilstoši 26. panta 3. punktā minētajai kārtībai.5. Dalībvalstis visā teritorijā vai tās daļā var apstiprināt meža reproduktīvā materiāla ieguves avotu pārākā reproduktīvā materiāla ražošanai uz laiku līdz 10 gadiem, ja no V pielikumā minētajiem provizoriskajiem ģenētiskā novērtējuma vai salīdzinošo pārbaužu rezultātiem var pieņemt, ka pēc tam, kad pārbaudes ir pabeigtas, meža reproduktīvā materiāla ieguves avots atbildīs prasībām šajā direktīvā minētā apstiprinājuma saņemšanai.5. pants1. Ja 4. panta 1. punktā minētais meža reproduktīvā materiāla ieguves avots sastāv no ģenētiski modificēta organisma Direktīvas 90/220/EEK 2. panta 1. un 2. punkta nozīmē, šādu materiālu pieņem tikai tad, ja tas ir nekaitīgs videi un cilvēku veselībai.2. 1. punktā minētajā ģenētiski modificētā meža reproduktīvā materiāla ieguves avota gadījumā:a) veic vides apdraudējuma novērtējumu, kas ekvivalents Direktīvā 90/220/EEK izklāstītajam;b) pēc Komisijas priekšlikuma Eiropas Parlamenta un Padomes regulā, kas sagatavota, balstoties uz atbilstošo Līguma tiesisko pamatojumu, ievieš procedūras, kas nodrošina, ka vides apdraudējuma novērtējums un citi attiecīgie elementi ir ekvivalenti Direktīvā 90/220/EEK noteiktajiem. Līdz šādas regulas spēkā stāšanās brīdim ģenētiski modificētu meža reproduktīvā materiāla ieguves avotu pieņem vienīgi iekļaušanai Valsts reģistrā saskaņā ar direktīvas 10. pantu pēc tam, kad ir saņemta atļauja atbilstoši Direktīvai 90/220/EEK;c) Direktīvas 90/220/EEK 11. līdz 18. pantu vairs nepiemēro attiecībā uz ģenētiski modificētu meža reproduktīvā materiāla ieguves avotu, par kuru saņemta atļauja saskaņā ar b) apakšpunktā minēto regulu;d) sīku tehnisko un zinātnisko informāciju par apdraudējuma novērtējuma ieviešanu pieņem saskaņā ar 26. panta 3. punktā minēto kārtību.6. pants1. Dalībvalstis paredz izmantot meža reproduktīvo materiālu, kas no apstiprinātā meža reproduktīvā materiāla ieguves avota iegūts a) līdz d) apakšpunktā minētajā veidā:a) I pielikumā uzskaitīto sugu materiālu pārdod tikai tad, ja tas pieskaitāms "izcelsme zināma", "atlasīts", "uzlabots" vai "pārāks" kategorijām un attiecīgi atbilst II, III, IV un V pielikuma prasībām;b) I pielikumā uzskaitīto mākslīgo hibrīdu materiālu pārdod tikai tad, ja tas pieskaitāms "atlasīts", "uzlabots" vai "pārāks" kategorijām un attiecīgi atbilst III, IV un V pielikuma prasībām;c) I pielikumā uzskaitīto veģetatīvi pavairoto sugu un mākslīgo hibrīdu materiālu pārdod tikai tad, ja tas pieskaitāms "atlasīts", "uzlabots" vai "pārāks" kategorijām un attiecīgi atbilst III, IV un V pielikuma prasībām. "Atlasītās" meža reproduktīvā materiāla kategorijas gadījumā to var pārdot tikai tad, ja tas ir masveidā pavairots no sēklām;d) I pielikumā uzskaitīto sugu un mākslīgo hibrīdu materiālu, kas pilnībā vai daļēji sastāv no ģenētiski modificētiem organismiem, pārdod tikai tad, ja tas pieskaitāms "pārākajai" kategorijai un atbilst V pielikuma prasībām.2. Kategorijas, kam pieskaitāms no dažāda veida meža reproduktīvā materiāla ieguves avotiem iegūtais meža reproduktīvais materiāls, kuru drīkst pārdot, ir norādītas VI pielikumā dotajā tabulā.3. I pielikumā uzskaitīto sugu un mākslīgo hibrīdu meža reproduktīvo materiālu pārdod tikai tad, ja tas atbilst VII pielikuma attiecīgajām prasībām.Stādu daļas un stādāmo materiālu drīkst pārdot tikai tad, ja tas atbilst spēkā esošo starptautisko standartu prasībām, ja šādi standarti ir apstiprināti saskaņā ar 26. panta 3. punktā minēto kārtību.4. Dalībvalstis nosaka, ka meža reproduktīvā materiāla piegādātājiem jābūt oficiāli reģistrētiem. Oficiālā atbildīgā iestāde piegādātājus, kuri jau ir reģistrējušies atbilstoši Direktīvai 77/93/EEK, var uzskatīt par reģistrētiem šīs direktīvas mērķiem. Tomēr šādiem piegādātājiem ir jāievēro šīs direktīvas prasības.5. Neatkarīgi no 1. punkta noteikumiem dalībvalstis savā teritorijā var atļaut piegādātājiem laist tirgū atbilstošos:a) meža reproduktīvā materiāla daudzumus pārbaužu un zinātniskajiem mērķiem, atlasei vai ģenētiskajai aizsardzībai, unb) sēklu vienību daudzumus, par kuriem skaidri norādīts, ka tās nav paredzētas mežsaimniecībai.6. Nosacījumi, pie kādiem dalībvalstis var piešķirt 5. punktā minētās atļaujas, var noteikt saskaņā ar 26. panta 3. punktā minēto procedūru.7. Neskarot 1. punktu un tāda meža reproduktīvā materiāla gadījumā, kas iegūts no meža reproduktīvā materiāla ieguves avota, kurš neatbilst visām 1. punktā minētajām attiecīgās kategorijas prasībām, dalībvalstis var atļaut šāda materiāla tirdzniecību atbilstoši nosacījumiem, kas noteikti saskaņā ar 26. panta 3. punktā minēto kārtību.8. Saskaņā ar 26. panta 3. punktā minēto kārtību var izveidot īpašus noteikumus, lai ievērotu apstākļus, kādos drīkst pārdot meža reproduktīvo materiālu, kas piemērots organiskajai ražošanai.7. pantsKas attiecas uz II līdz V un VII pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem, dalībvalstis izvirza papildu vai daudz stingrākas prasības meža reproduktīvā materiāla ieguves avota apstiprināšanai un meža reproduktīvā materiāla ražošanai savā teritorijā.8. pantsDalībvalstis savā teritorijā var ierobežot tā meža reproduktīvā materiāla ieguves avota apstiprināšanu, kas paredzēts "izcelsme zināma" kategorijas meža reproduktīvā materiāla ražošanai.9. pants1. 1.Gadījumā, ja meža reproduktīvā materiāla ieguves avots ir paredzēts "izcelsme zināma" vai "atlasīts" kategorijas meža reproduktīvā materiāla ražošanai, dalībvalstis attiecīgajām sugām norobežo proveniences reģionus.2. Dalībvalstis sagatavo un publicē kartes, kurās norādīti proveniences apvidu ierobežojumi. Kartes nosūta Komisijai un citām dalībvalstīm.10. pants1. Katra dalībvalsts sastāda dažādu savā teritorijā apstiprinātu sugu reproduktīvā materiāla ieguves avotu valsts reģistru. Sīku informāciju par katru apstiprināšanas vienību kopā ar tās īpašo reģistra atsauci ieraksta valsts reģistrā.2. Katra dalībvalsts sagatavo valsts reģistra kopsavilkumu valsts saraksta veidā un pēc pieprasījuma iesniedz to Komisijai un pārējām dalībvalstīm. Šādu valsts sarakstu kopējā veidā sagatavo par katru apstiprinājuma vienību. Meža reproduktīvā materiāla ieguves avotu apkopojumu, kas balstās uz proveniences reģioniem, ir atļauts sastādīt "izcelsme zināma" un "atlasīts" kategorijām. Tiek sniegta šāda informācija:a) botāniskais nosaukums;b) kategorija;c) mērķis;d) meža reproduktīvā materiāla ieguves avota veids;e) atsauce uz reģistru vai vajadzības gadījumā tā kopsavilkums, vai proveniences reģiona identitātes kods;f) atrašanās vieta: vajadzības gadījumā īsais nosaukums un jebkurš no šādiem indikatoriem:i) "izcelsme zināma" kategorijai– proveniences reģions un garuma un platuma diapazons;ii) "atlasītajai" kategorijai– proveniences reģions un ģeogrāfiskā atrašanās vieta pēc garuma un platuma vai garuma un platuma diapazons;iii) "uzlabotajai" kategorijai– precīza ģeogrāfiskā atrašanās vieta, ja tiek saglabāts meža reproduktīvā materiāla ieguves avots;iv) "pārākajai" kategorijai– precīza ģeogrāfiskā atrašanās vieta, ja tiek saglabāts meža reproduktīvā materiāla ieguves avots;g) garuma vai platuma diapazons;h) apvidus: sēklas avota (avotu), mežaudzes(mežaudžu) vai sēklu ieguves plantācijas (plantāciju) lielums;i) izcelsme: jānorāda, vai meža reproduktīvā materiāla ieguves avots ir autohtons/vietējas izcelsmes, alohtons/svešas izcelsmes vai arī izcelsme ir nezināma. Alohtonam/svešas izcelsmes meža reproduktīvā materiāla ieguves avotam izcelsme jānorāda, ja tā ir zināma;j) "pārākās" kategorijas materiāla gadījumā jānorāda, vai tas ir ģenētiski modificēts.3. Šādu valsts sarakstu sastādīšanas veidu var noteikt saskaņā ar 26. panta 2. punktā izklāstīto procedūru.11. pants1. Pamatojoties uz katras dalībvalsts sniegto valsts uzskaitījumu, Komisija var publicēt sarakstu ar nosaukumu "Kopienas Apstiprinātā meža reproduktīvā materiāla ieguves avotu saraksts meža reproduktīvā materiāla ražošanai".2. Kopienas saraksts atspoguļo informāciju, kas ietverta 10. panta 2. punktā minētajos valsts sarakstos, un norāda izmantošanas apvidus un atļaujas vai ierobežojumus atbilstoši 8., 17. vai 20. pantam.12. pants1. Pēc novākšanas oficiālās iestādes par visiem no apstiprināta reproduktīvā materiāla ieguves avota iegūtiem meža reproduktīvajiem materiāliem izsniedz oriģināla apliecību, kurā norādīta īpašā reģistra atsauce un sniegta attiecīgā VIII pielikumā izklāstītā informācija.2. Ja dalībvalsts nosaka turpmāku veģetatīvo pavairošanu saskaņā ar 13. panta 2. punktu, tiek izsniegta jauna apliecība.3. Ja samaisīšana notiek saskaņā ar 13. panta 3. punkta a), b), c) vai e) apakšpunktu, dalībvalstis nodrošina, lai būtu identificējamas maisījumu sastāvdaļu reģistra atsauces un lai tiktu izsniegta jauna oriģināla apliecība vai kāds cits dokuments, kas identificē maisījumu.13. pants1. Reproduktīvo materiālu visos ražošanas posmos glabā sadalītu pēc atsevišķām apstiprinājuma vienībām. Katru reproduktīvā materiāla partiju identificē pēc šādiem rādītājiem:a) oriģināla apliecības kods vai numurs;b) botāniskais nosaukums;c) kategorija;d) mērķis;e) meža reproduktīvā materiāla ieguves avota veids;f) reģistra atsauce vai proveniences reģiona identitātes kods;g) "izcelsme zināma" vai "atlasītu" kategoriju meža reproduktīvajam materiālam vai vajadzības gadījumā citam reproduktīvajam materiālam – proveniences reģions;h) vajadzības gadījumā– vai materiāla izcelsme ir autohtona vai vietējas izcelsmes, alohtona vai svešas izcelsmes, vai nav zināma;i) sēklu vienību gadījumā– nogatavošanās gads;j) stādāmā materiāla sējeņu vai spraudeņu vecums un veids, neatkarīgi no tā, vai tie ir nogriezti gabali, pārstādīti vai stādīti traukos;k) vai tie ir ģenētiski modificēti.2. Ciktāl tas nav pretrunā ar šā panta 1. punkta un 6. panta 1. punkta c) apakšpunkta noteikumiem, dalībvalstis var paredzēt vienas "atlasītas", "uzlabotas" vai "pārākās" kategorijas apstiprinājuma atsevišķas vienības tālāku veģetatīvo pavairošanu. Tādos gadījumos materiāls tiek uzglabāts atsevišķi un kā tāds tiek norādīts.3. Ciktāl tas neskar 1. punkta noteikumus, dalībvalstis var paredzēt:a) viena proveniences reģiona ietvaros samaisīt reproduktīvo materiālu, kas iegūts no divām vai vairākām "izcelsme zināma" vai "atlasītās" kategorijas apstiprinājuma vienībām;b) ja viena proveniences reģiona ietvaros reproduktīvais materiāls tiek samaisīts no "izcelsme zināma" kategorijas sēklu avotiem un mežaudzēm, tad jaunā kombinētā partija tiks sertificēta kā "no sēklu avota iegūts reproduktīvais materiāls";c) ja reproduktīvais materiāls, kas iegūts no alohtonas vai svešas izcelsmes reproduktīvā materiāla ieguves avota, tiek samaisīts ar materiālu, kurš iegūts no nezināmas izcelsmes reproduktīvā materiāla ieguves avota, tad šī jaunā kombinētā partija tiks sertificēta kā "nezināmas izcelsmes reproduktīvais materiāls";d) ja samaisīšana notiek saskaņā ar a), b) vai c) apakšpunktiem, tad proveniences reģiona identitātes kodu var aizstāt ar 1. punkta f) apakšpunktā minēto reģistra atsauci;e) to, ka samaisa reproduktīvo materiālu, kas iegūts no vienas atsevišķas apstiprinājuma vienības, kura paņemta no dažādiem nogatavošanās gadiem;f) ja samaisīšana notiek saskaņā ar e) apakšpunktu, tad jāiereģistrē faktiskie nogatavošanās gadi un katrā gadā iegūtā materiāla proporcija.14. pants1. Reproduktīvo materiālu var pārdot vienīgi tādās partijās, kas atbilst 13. pantam un kurām ir pievienota piegādātāja izsniegta etiķete vai kāds cits dokuments ("piegādātāja etiķete vai dokuments"), kurā līdzās 13. pantā paredzētajai informācijai ir norādītas šādas ziņas:a) 12. pantā minētās oriģināla apliecības numurs(i) vai atsauce uz otru 12. panta 3. punktā minēto dokumentu;b) piegādātāja nosaukums;c) piegādātais daudzums;d) "pārākās" kategorijas reproduktīvajam materiālam, kura meža reproduktīvā materiāla ieguves avots ir apstiprināts saskaņā ar 4. panta 5. punktu – vārdi "provizoriski apstiprināts";e) vai materiāls ir veģetatīvi pavairots.2. Sēklu gadījumā 1. punktā minētajā piegādātāja etiķetē vai dokumentā jānorāda šāda papildinformācija, kas iespēju robežās novērtēta pēc starptautiski pieņemtajām metodēm:a) tīrība: procentuālā izteiksmē pēc tīro sēklu, citu sēklu un inertā materiāla, ko pārdod kā sēklu partiju, svara;b) tīro sēklu dīgtspēja procentos, vai, ja dīgtspējas noteikšana procentos ir neiespējama vai nav praktiska, dzīvotspēja procentos, kas novērtēta ar konkrētas metodes palīdzību;c) 1000 tīru sēklu svars;d) dīgtspējīgu sēklu skaits uz kilogramu produkta, ko pārdod kā sēklas, vai arī, ja dīgtspējīgo sēklu skaitu noteikšana ir neiespējama vai to novērtēšana nav praktiska, dzīvotspējīgo sēklu skaits uz kilogramu sēklu.3. Lai pašreizējās sezonas sēklas būtu ātri pieejamas, neievērojot to, ka 2. punkta b) apakšpunktā noteiktās dīgtspējas pārbaude vēl nav pabeigta, dalībvalstis var dot atļauju pārdošanai pirmajam pircējam. Piegādātājs pēc iespējas ātrāk norāda, vai ir ievēroti 2. punkta b) un d) apakšpunktā izklāstītie nosacījumi.4. Nelielu sēklu daudzumu gadījumā 2. punkta b) un d) apakšpunktā noteiktās prasības netiek ievērotas. Daudzumus un nosacījumus var noteikt saskaņā ar 26. panta 2. punktā minēto kārtību.5. Populus spp. gadījumā stādu daļas var pārdot tikai tad, ja piegādātāja etiķetē vai dokumentā ir norādīts EK klasifikācijas numurs saskaņā ar C daļas VII pielikuma 2.b punktu.6. Ja attiecībā uz jebkuru meža reproduktīvā materiāla kategoriju tiek lietota krāsaina etiķete vai dokuments, "izcelsme zināma" meža reproduktīvā materiāla gadījumā piegādātāja etiķete vai dokuments ir dzeltenā krāsā, "atlasītā" meža reproduktīvā materiāla gadījumā – zaļā krāsā, "uzlabotā" meža reproduktīvā materiāla gadījumā – rozā krāsā un "pārākā" meža reproduktīvā materiāla gadījumā – zilā krāsā.7. Gadījumā, ja meža reproduktīvais materiāls ir iegūts no ieguves avota, kas sastāv no ģenētiski modificēta organisma, tas ir skaidri norādīts jebkurā etiķetē vai oficiālā vai kādā citā sēklu partijas dokumentā.15. pantsSēklu vienības pārdod vienīgi aizzīmogotos iepakojumos. Izmanto tādu aizzīmogošanas ierīci, ko vairs nevar izmantot, ja iepakojums ir atvērts.16. pants1. Dalībvalstis ar to oficiāli izveidotas vai apstiprinātas kontroles sistēmas palīdzību garantē, ka no atsevišķām apstiprinājuma vienībām vai partijām iegūto reproduktīvo materiālu joprojām iespējams skaidri identificēt visu laiku kopš savākšanas brīža līdz piegādei galalietotājam. Regulāri tiek veiktas reģistrēto piegādātāju oficiālas pārbaudes.2. Dalībvalstis garantē, ka attiecīgās oficiālās iestādes administratīvā veidā palīdz cita citai iegūt attiecīgo informāciju, kas vajadzīga, lai nodrošinātu pienācīgu šīs direktīvas izpildi, jo sevišķi gadījumos, ja meža reproduktīvo materiālu pārvieto no vienas dalībvalsts uz citu.3. Piegādātāji oficiālajām iestādēm iesniedz ierakstus, kuros ietverta sīka informācija par visiem aizturētajiem un pārdotajiem sūtījumiem.4. Sīki noteikumi 2. punkta piemērošanai tiek izstrādāti saskaņā ar 26. panta 2. punktā minēto procedūru ne vēlāk kā līdz 2002. gada 30. jūnijam.5. Dalībvalstis veic visus pasākumus, kas vajadzīgi šīs direktīvas noteikumu ievērošanai, veicot piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu meža reproduktīvā materiāla oficiālu kontroli ražošanas laikā saistībā ar tirdzniecību un nolūkā pārdot.6. Komisijas eksperti sadarbībā ar dalībvalstu oficiālajām iestādēm veic pārbaudes uz vietas, ciktāl tas ir vajadzīgs vienotai šīs direktīvas piemērošanai. Jo sevišķi viņi pārbauda, vai meža reproduktīvais materiāls atbilst šīs direktīvas prasībām. Dalībvalsts, kuras teritorijā tiek veikta pārbaude, sniedz ekspertiem visu palīdzību, kas vajadzīga viņu pienākumu veikšanai. Komisija informē dalībvalstis par veikto pārbaužu rezultātiem.17. pants1. Dalībvalstis nodrošina, lai reproduktīvais materiāls, kas tiek laists tirgū saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem, netiktu pakļauts nekādiem tirdzniecības ierobežojumiem tā īpašību, pārbaudes un inspekcijas prasību, marķēšanas un iepakojumu noslēgšanas dēļ, izņemot šajā direktīvā izklāstītās prasības.2. Pēc iesnieguma iesniegšanas dalībvalsts, ievērojot 26. panta 3. punktā minēto procedūru, var aizliegt pārdot galalietotājam norādīto reproduktīvo materiālu, lai to sētu vai stādītu visā teritorijā vai tās daļā.Šāda atļauja tiek izsniegta tikai tad, ja ir pamats uzskatīt:a) ka minētā reproduktīvā materiāla izmantošana, ievērojot tā fenotipiskās vai ģenētiskās īpašības, negatīvi ietekmē mežsaimniecību, vidi, ģenētiskos resursus vai bioloģisko dažādību visā dalībvalstī vai tās daļā, par pamatu ņemot:- pierādījumus, kas saistīti ar proveniences reģionu vai materiāla izcelsmi, vai- izmēģinājumu vai zinātniskā pētījuma rezultātus, kas veikti attiecīgajās vietās Kopienā vai ārpus tās;b) pamatojoties uz izmēģinājumu, zinātniskā pētījuma rezultātiem vai rezultātiem, kas iegūti mežsaimniecības praksē attiecībā uz stādāmā materiāla izdzīvošanu un attīstību morfoloģisko vai fizioloģisko īpašību ziņā, minētā meža reproduktīvā materiāla lietošanai, ievērojot tā īpašības, būtu negatīva ietekme uz mežsaimniecību, vidi, ģenētiskajiem resursiem vai bioloģisko dažādību visā dalībvalstī vai tās daļā.3. Sīkus noteikumus 2. punkta piemērošanai izstrādā saskaņā ar 26. panta 3. punktā minēto procedūru.4. Ciktāl tas nav pretrunā ar 1. punktu, dalībvalstis, kuras attiecībā uz "izcelsme zināma" kategorijas meža reproduktīvo materiālu ir īstenojušas 8. pantu, var aizliegt šāda materiāla pārdošanu galalietotājam.18. pants1. Lai novērstu īslaicīgas grūtības tāda reproduktīvā materiāla, kurš atbilst šīs direktīvas prasībām, piegādē galalietotājam, ja šādas grūtības rodas vienā vai vairākās dalībvalstīs un tās nevar pārvarēt Kopienā, Komisija pēc vismaz vienas skartās dalībvalsts lūguma saskaņā ar 26. panta 2. punktā minēto procedūru vienai vai vairākām dalībvalstīm dod atļauju uz laiku, ko nosaka Komisija, apstiprināt tirdzniecībai tādu vienas vai vairāku sugu reproduktīvo materiālu, kas atbilst mazāk stingrām prasībām.Ja veic šādu darbību, 14. panta 1. punktā paredzētajā piegādātāja etiķetē vai dokumentā norāda, ka attiecīgais materiāls atbilst mazāk stingrām prasībām.2. Sīkus noteikumus 1. punkta piemērošanai izstrādā saskaņā ar 26. panta 2. punktā minēto procedūru.19. pants1. Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu nosaka, vai meža reproduktīvais materiāls, kas iegūts kādā trešā valstī, sniedz tādu pašu garantiju attiecībā uz tā ieguves avota apstiprināšanu un ražošanas pasākumu veikšanu, kāds ir meža reproduktīvajam materiālam, kas iegūts Kopienā un atbilst šīs direktīvas noteikumiem.2. Līdztekus 1. punktā minētajiem jautājumiem Padome nosaka tā meža reproduktīvā materiāla sugas, ieguves avota veidu un kategorijas, kā arī tā proveniences reģionu, kuru saskaņā ar 1. punktu drīkst pārdot Kopienā.3. Līdz brīdim, kad Padome ir pieņēmusi 1. punktā minēto lēmumu, dalībvalstis saskaņā ar 26. panta 3. punktā minēto procedūru var pieņemt šādus lēmumus. Šāda atļauja ir vērsta uz to, lai nodrošinātu, ka importējamais materiāls visos aspektos piedāvā ekvivalentas garantijas meža reproduktīvajam materiālam, kas saskaņā ar šo direktīvu ražots Kopienā. Šādam importētajam materiālam pievieno izcelsmes valsts izdotu oriģināla apliecību vai oficiālu apliecību un ierakstus, kuros ietverta sīka informācija par eksportējamajiem sūtījumiem, kurus trešajā valstī nodrošina piegādātājs.20. pantsPēc kādas dalībvalsts iesnieguma Komisija saskaņā ar 26. panta 3. punktā paredzēto procedūru, pilnībā vai daļēji var atbrīvot dalībvalsti no šīs direktīvas noteikumiem attiecībā uz dažām koku sugām, kuras nav svarīgas mežsaimniecībai šajā dalībvalstī, ar nosacījumu, ka tas nav pretrunā ar 17. panta 1. punkta noteikumiem.21. pantsMeklējot labākus alternatīvos variantus dažiem šajā direktīvā izklāstītajiem noteikumiem, var izlemt Kopienas līmenī organizēt īslaicīgus īpašajos nosacījumos minētos pagaidu eksperimentus saskaņā ar 26. panta 3. punktā minēto procedūru.Eksperimenta ilgums nepārsniedz septiņus gadus.Šādu eksperimentu kontekstā dalībvalstis var atbrīvot no dažām šajā direktīvā paredzētajām saistībām. Šādas atbrīvošanas apjomu nosaka, atsaucoties uz noteikumiem, uz kuriem to attiecina.22. pantsVajadzības gadījumā meža reproduktīvais materiāls atbilst attiecīgajiem Direktīvā 77/93/EEK izklāstītajiem stādu veselības nosacījumiem.23. pantsGrozījumus, kas jāizdara pielikumos, ņemot vērā zinātnes vai tehnikas attīstību, pieņem saskaņā ar 26. panta 3. punktā minēto procedūru.24. pantsŠīs direktīvas ieviešanai nepieciešamos pasākumus, kas attiecas uz turpmāk minētajiem pantiem, pieņem saskaņā ar 26. panta 2. punktā minēto reglamentējošo procedūru.- 2., 10., 14., 16., 18., 27. pants.25. pantsŠīs direktīvas ieviešanai nepieciešamos pasākumus, kas attiecas uz turpmāk minētajiem pantiem, pieņem saskaņā ar 26. panta 3. punktā minēto reglamentējošo procedūru.- 3., 4., 5., 6., 17., 19., 20., 21. un 23. pants.26. pants1. Komisijai palīdz Pastāvīgā sēklu komiteja (turpmāk tekstā "Komiteja").2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu.Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais laika posms ir viens mēnesis.3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu.Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais laika posms ir trīs mēneši.4. Komiteja pieņem savu reglamentu.27. pants1. Pārejas periodā, kas no 2003. gada 1. janvāra nepārsniedz 10 gadus, dalībvalstis nolūkā apstiprināt meža reproduktīvā materiāla ieguves avotu, lai ražotu pārāko meža reproduktīvo materiālu, uz kuru agrāk neattiecās Direktīva 66/404/EEK, drīkst izmantot tādu salīdzināmo pārbaužu rezultātus, kas neatbilst V pielikumā minētajām prasībām.Šādas pārbaudes ir uzsāktas līdz 2003. gada 1. janvārim un tajās jāparāda, ka no meža reproduktīvā materiāla ieguves avota iegūtais materiāls ir pārāks.2. Pārejas periodā, kas no 2003. gada 1. janvāra nepārsniedz 10 gadus, dalībvalstis nolūkā apstiprināt meža reproduktīvā materiāla ieguves avotu, lai ražotu pārāko visu sugu un mākslīgo hibrīdu reproduktīvo materiālu, uz kuru attiecas šī direktīva, drīkst izmantot tādu ģenētiskā novērtējuma pārbaužu rezultātus, kas neatbilst V pielikumā minētajām prasībām.Šādas pārbaudes ir uzsāktas līdz 2003. gada 1. janvārim un tajās jāparāda, ka no meža reproduktīvā materiāla ieguves avota iegūtais materiāls ir pārāks.3. Jaunu sugu un mākslīgo hibrīdu gadījumā, kurus vēlāk var iekļaut I pielikumā, 1. un 2. punktā minēto pārejas periodu nosaka saskaņā ar 26. panta 2. punktā minētā procedūru.4. Dalībvalstis saskaņā ar 26. panta 2. punktā minēto procedūru salīdzinošo pārbaužu un ģenētiskā novērtējuma pārbaužu rezultātus var izmantot pēc pārejas perioda beigām.28. pants1. Dalībvalstis pieņem normatīvus un administratīvus aktus, kas vajadzīgi, lai no 2003. gada 1. janvāra izpildītu šīs direktīvas prasības. Tās par to tūlīt informē Komisiju.Ja dalībvalstis pieņem šos pasākumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka metodes, kā izdarīt šādas atsauces.2. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus galvenos savu normatīvo aktu noteikumus, ko tās pieņem jomā, kuru reglamentē šī direktīva.3. Dalībvalstis drīkst pārdot līdz 2003. gada 1. janvārim uzkrāto meža reproduktīvo materiālu līdz pilnīgai izpārdošanai.29. pantsAr šo no 2003. gada 1. janvāra atceļ Direktīvu 66/404/EEK un Direktīvu 71/161/EEK.Direktīva 66/404/EEK neattiecas uz Somijas Republiku un Zviedrijas Karalisti, bet Direktīva 71/161/EEK neattiecas uz Somijas Republiku.Atsauces uz atceltajām direktīvām uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu, un tās jālasa saskaņā ar IX pielikumā doto korelācijas tabulu.30. pantsŠī direktīva stājas spēkā tajā dienā, kad tā publicēta Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.31. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 1999. gada 22. decembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsK. Hemilä[1] OV C 199, 14.7.1999., 1. lpp.[2] Atzinums sniegts 1999. gada 1. decembrī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).[3] OV C 329, 17.11.1999., 15. lpp.[4] OV L 125, 11.7.1966., 2326./66. lpp.. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 1994. gada Pievienošanās Aktu.[5] OV L 87, 17.4.1971., 14. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 1994. gada Pievienošanās Aktu.[6] OV C 56, 26.2.1999.p.1.[7] OV L 26, 31.1.1977., 20. lpp.. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 1999/53/EK (OV L 142, 5.6.1999., 29. lpp.).[8] OV L 117, 8.5.1990., 15. lpp.. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 97/35/EK (OV L 169, 27.6.1997., 72. lpp.).[9] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.--------------------------------------------------I PIELIKUMSKOKU SUGU UN MĀKSLĪGO HIBRĪDU SARAKSTSAbies alba Mill.Abies cephalonica Loud.Abies grandis Lindl.Abies pinsapo Boiss.Acer platanoides L.Acer pseudoplatanus L.Alnus glutinosa Gaertn.Alnus incana Moench.Betula pendula Roth.Betula pubescens Ehrh.Carpinus betulus L.Castanea sativa Mill.Cedrus atlantica Carr.Cedrus libani A. RichardFagus sylvatica L.Fraxinus angustifolia Vahl.Fraxinus excelsior L.Larix decidua Mill.Larix x eurolepis HenryLarix kaempferi Carr.Larix sibirica Ledeb.Picea abies Karst.Picea sitchensis Carr.Pinus brutia Ten.Pinus canariensis C. SmithPinus cembra L.Pinus contorta Loud.Pinus halepensis Mill.Pinus leucodermis AntoinePinus nigra ArnoldPinus pinaster Ait.Pinus pinea L.Pinus radiata D. DonPinus sylvestris L.Populus spp. un starp šīm sugām atrodamie mākslīgie hibrīdiPrunus avium L.Pseudotsuga menziesii FrancoQuercus cerris L.Quercus ilex L.Quercus petraea Liebl.Quercus pubescens Willd.Quercus robur L.Quercus rubra L.Quercus suber L.Robinia pseudoacacia L.Tilia cordata Mill.Tilia platyphyllos Scop.--------------------------------------------------II PIELIKUMSMINIMĀLĀS PRASĪBAS REPRODUKTĪVĀ MATERIĀLA IEGUVES AVOTA APSTIPRINĀŠANAI, KAS PAREDZĒTS TĀ REPRODUKTĪVĀ MATERIĀLA RAŽOŠANAI, KURŠ SERTIFICĒJAMS KĀ "IZCELSME ZINĀMA"1. Meža reproduktīvā materiāla ieguves avots ir sēklu avots vai mežaudze, kas atrodas vienā proveniences reģionā. Katrā atsevišķā gadījumā dalībvalsts pati izlemj, vai ir vajadzīga oficiāla pārbaude, izņemot gadījumu, kad oficiāla pārbaude jāveic, ja materiāls ir paredzēts konkrētam mežsaimniecības nolūkam.2. Sēklu avots vai mežaudze atbilst dalībvalstu noteiktajiem kritērijiem.3. - Jānorāda proveniences reģions, atrašanās vieta un augstums vai vietas(vietu), kur reproduktīvais materiāls ir savākts, augstuma diapazons.- Jānorāda, vai meža reproduktīvā materiāla ieguves avots ir:a) autohtons vai alohtons, vai arī tā izcelsme ir nezināma, vaib) tas ir vietējas vai svešas izcelsmes, vai arī tā izcelsme ir nezināma.Alohtonas vai svešas izcelsmes ieguves avota gadījumā, ja ir zināms, jānorāda izcelsme.--------------------------------------------------III PIELIKUMSMINIMĀLĀS PRASĪBAS REPRODUKTĪVĀ MATERIĀLA IEGUVES AVOTA APSTIPRINĀŠANAI, KAS PAREDZĒTS TĀ REPRODUKTĪVĀ MATERIĀLA RAŽOŠANAI, KURŠ SERTIFICĒJAMS KĀ "ATLASĪTS"Vispārīgs raksturojums: Mežaudze tiks novērtēta pēc konkrētā norādītā mērķa, kuram reproduktīvais materiāls ir paredzēts, un prasības 1-10 tiks pienācīgi novērtētas atkarībā no konkrētā mērķa. Dalībvalsts nosaka atlases kritērijus un valsts reģistrā norāda mērķi.1. Izcelsme: Ar vēsturiskā pierādījuma palīdzību vai kādā citā pienācīgā veidā jānosaka, vai mežaudze ir autohtona/vietējas izcelsmes, alohtona/svešas izcelsmes vai izcelsme ir nezināma un, ja ir zināms, jānorāda izcelsme alohtonam/svešas izcelsmes reproduktīvā materiāla ieguves avotam.2. Izolācija: Mežaudzēm jāatrodas pietiekamā attālumā no sliktas kvalitātes tās pašas sugas mežaudzēm vai no tās attiecīgās sugas vai šķirnes mežaudzēm, kuras var veidot hibrīdus ar attiecīgo sugu. Īpaša uzmanība šai prasībai jāpievērš tad, ja mežaudzes, kas ietver autohtonās/vietējas izcelsmes mežaudzes, ir alohtonas/svešas izcelsmes mežaudzes vai to izcelsme ir nezināma.3. Populācijas derīgais lielums: Mežaudzēs jābūt vienai vai vairākām koku grupām, kuras ir labi sadalītas un pietiekami daudzskaitlīgas, lai nodrošinātu pienācīgu svešapputi. Lai novērstu nelabvēlīgu tuvradniecisku krustošanos, atlasītās mežaudzes veido pietiekams skaits un blīvums dotajā platībā izvietotu atsevišķu koku.4. Vecums un attīstība: mežaudzes veido tāda vecuma vai attīstības stadijas koki, lai skaidri varētu novērtēt attiecīgai atlasei paredzētos kritērijus.5. Vienveidība: Mežaudzēs ir vērojamas normālas individuālas novirzes no morfoloģiskajām īpašībām. Vajadzības gadījumā mazvērtīgākie koki ir jāizcērt.6. Spēja pielāgoties: Spējai pielāgoties ekoloģiskajiem apstākļiem, kuri valda proveniences reģionā, ir jābūt acīmredzamiem.7. Veselība un rezistence: Mežaudzēs esošajiem kokiem jābūt brīviem no kaitīgiem organismiem un jādemonstrē rezistence pret nelabvēlīgajiem klimatiskajiem un vietas apstākļiem, izņemot bojājumus piesārņojuma dēļ vietā, kurā tie aug.8. Apjoma iegūšana: Atlasīto mežaudžu apstiprināšanai iegūtajam koksnes apjomam jābūt lielākam par apjomu, kas pieņemts līdzīgos ekoloģiskajos un apsaimniekošanas apstākļos.9. Koksnes kvalitāte: Jāņem vērā koksnes kvalitāte, un dažos gadījumos tas var būt būtisks kritērijs.10. Forma vai audzes izskats: Mežaudzēs esošajiem kokiem jāuzrāda sevišķi labas morfoloģiskās iezīmes, jo īpaši attiecībā uz stumbra taisnumu un resnumu, labvēlīgu zaru veidošanos, mazo zaru izmēru un dabisko apgriešanu. Turklāt koku ar dubultgalotni un greizšķiedrainu koku proporcijai vajadzētu būt zemai.--------------------------------------------------IV PIELIKUMSMINIMĀLĀS PRASĪBAS MEŽA REPRODUKTĪVĀ MATERIĀLA IEGUVES AVOTA APSTIPRINĀŠANAI, KAS PAREDZĒTS TĀ REPRODUKTĪVĀ MATERIĀLA RAŽOŠANAI, KURŠ SERTIFICĒJAMS KĀ "UZLABOTS"1. Sēklu ieguves plantācijasa) Oficiālajai iestādei jāapstiprina un jāreģistrē sēklu ieguves plantāciju veids, mērķis, krustošanās izkārtojums un lauka formāts, sastāvdaļas, izolācija, atrašanās vieta un jebkuras izmaiņas.b) Sastāvdaļu klonus vai dzimtes atlasa pēc to izcilajām īpašībām, un īpašu uzmanību pievērš III pielikuma 4., 6., 7., 8., 9. un 10. prasībai.c) Sastāvdaļu klonus vai dzimtes stāda vai tiek stādītas saskaņā ar plānu, kuru ir apstiprinājusi oficiālā iestāde un kurš izveidots tā, lai varētu identificēt ikvienu sastāvdaļu.d) Sēklu ieguves plantācijās veikto retināšanu nosaka kopā ar atlases kritērijiem, kurus piemēro šādai retināšanai, un reģistrē oficiālajā iestādē.e) Sēklu ieguves plantācijas apsaimnieko un sēklas novāc tā, lai tiktu sasniegti ieguves plantāciju mērķi. Gadījumā, ja sēklu ieguves plantācija ir paredzēta mākslīgā hibrīda ražošanai, meža reproduktīvajā materiālā esošo hibrīdu skaits procentos jānosaka ar pārbaudes testa palīdzību.2. Dzimtes (dzimtu) vecākia) Vecākus atlasa pēc to izcilajām īpašībām, un īpašu uzmanību pievērš III pielikuma 4., 6., 7., 8., 9. un 10. prasībai, vai arī atlasa pēc to kombinēšanas spējas.b) Oficiālajai iestādei jāapstiprina un jāreģistrē dzimtu (dzimtu) vecāku mērķis, krustošanās izkārtojums un apputeksnēšanas sistēma, sastāvdaļas, izolācija, atrašanās vieta un jebkuras nozīmīgas izmaiņas.c) Oficiālajai iestādei jāapstiprina un jāreģistrē maisījumā esošo vecāku identitāte, skaits un proporcija.d) Gadījumā, ja vecāki ir paredzēti mākslīgā hibrīda ražošanai, meža reproduktīvajā materiālā esošo hibrīdu skaits procentos jānosaka ar pārbaudes testa palīdzību.3. Klonia) Klonus identificē pēc atšķirīgām īpašībām, kuras oficiālā iestāde ir apstiprinājusi un reģistrējusi.b) Atsevišķu klonu vērtību nosaka pēc pieredzes vai pēc pietiekami ilgiem eksperimentiem.c) Ortetus, ko izmanto klonu ražošanai, atlasa pēc to izcilajām īpašībām, un īpašu uzmanību pievērš III pielikuma 4., 6., 7., 8., 9. un 10. prasībai.d) Dalībvalsts ierobežo apstiprinājumu līdz maksimālajam gadu skaitam vai līdz maksimālajam saražotajam ramešu skaitam.4. Klona maisījumia) Klona maisījums atbilst 3.punkta a) apakšpunkta, 3. punkta b) apakšpunkta un 3. punkta c) apakšpunkta prasībām.b) Oficiālajai iestādei jāapstiprina un jāreģistrē maisījuma sastāvdaļu klonu identitāte, skaits un proporcija, atlases metode un stādāmais materiāls. Katrā maisījumā jānodrošina pietiekama ģenētiskā dažādība.c) Dalībvalsts ierobežo apstiprinājumu līdz maksimālajam gadu skaitam vai līdz maksimālajam saražotajam ramešu skaitam.--------------------------------------------------V PIELIKUMSMINIMĀLĀS PRASĪBAS MEŽA REPRODUKTĪVĀ MATERIĀLA IEGUVES AVOTA APSTIPRINĀŠANAI, KAS PAREDZĒTS TĀ REPRODUKTĪVĀ MATERIĀLA RAŽOŠANAI, KURŠ SERTIFICĒJAMS KĀ "PĀRĀKS"1. VISĀM PĀRBAUDĒM IZVIRZĪTĀS PRASĪBASa) Vispārējais raksturojumsMeža reproduktīvā materiāla ieguves avotam jāatbilst attiecīgajām III vai IV pielikuma prasībām.Pārbaudes, kuras izveidotas meža reproduktīvā materiāla ieguves avota apstiprināšanai, ir jāsagatavo, jānosaka, jāvada un to rezultāti jātulko saskaņā ar starptautiski atzītām procedūrām. Salīdzinošajām pārbaudēm pārbaudāmais meža reproduktīvais materiāls ir jāsalīdzina ar vienu vai vēlams vairākiem atsevišķi apstiprinātiem vai iepriekš izvēlētiem standartiem.b) Pārbaudāmās īpašībasi) Pārbaudes ir jāsastāda tā, lai novērtētu konkrētās īpašības un tās jānorāda katrā pārbaudē.ii) Novērtē pielāgošanos, augšanu, biotiskos un abiotiskos nozīmības faktorus. Turklāt citas īpašības, ko, saistībā ar paredzēto īpašo mērķi uzskata par nozīmīgām, novērtē saistībā ar tā reģiona ekoloģiskajiem apstākļiem, kurā pārbaude tiek veikta.c) DokumentācijaIerakstos jāiereģistrē pārbaudes vietas, tai skaitā atrašanās vieta, klimats, augsne, iepriekšējā izmantošana, izveidošana, apsaimniekošana un jebkurš kaitējums abiotisko/biotisko faktoru dēļ un jānodrošina to pieejamība oficiālajai iestādei. Oficiālajā iestādē ir jāiereģistrē materiāla vecums un rezultāti novērtēšanas brīdī.d) Pārbaužu izveidei) Ikvienu meža reproduktīvā materiāla paraugu audzē, stāda un apsaimnieko identiski tam, cik to atļauj stādāmā materiāla paraugi.ii) Katrs eksperiments ir statistiski jānoformē, norādot pietiekamu skaitu koku, lai varētu novērtēt katras pārbaudāmās sastāvdaļas individuālās īpašības.e) Rezultātu analīze un derīgumsi) Eksperimentos iegūtie dati ir jāizanalizē, izmantojot starptautiski atzītas statistiskās metodes un par katru pārbaudāmo īpašību iegūtos rezultātus.ii) Pārbaudē lietotā metodoloģija un sīki iegūtie rezultāti ir brīvi pieejami.iii) Jāsniedz arī paziņojums par piedāvāto iespējamās pielāgošanas reģionu valstī, kurā pārbaude tika veikta, un par īpašībām, kuras varētu ierobežot tā lietderīgumu.iv) Ja pārbaužu laikā pierāda, ka reproduktīvajam materiālam nav vismaz:- meža reproduktīvā materiāla ieguves avota īpašības vai- tāda meža reproduktīvā materiāla ieguves avota īpašības, kuram ir līdzīga rezistence pret saimnieciski nozīmīgiem kaitīgajiem organismiem,tas šādu reproduktīvo materiālu izslēdz.2. REPRODUKTĪVĀ MATERIĀLA IEGUVES AVOTA SASTĀVDAĻU ĢENĒTISKĀS NOVĒRTĒŠANAS PRASĪBASa) Var ģenētiski novērtēt šāda meža reproduktīvā materiāla ieguves avota sastāvdaļas: sēklu ieguves plantācijas, dzimtes (dzimtu) vecākus, klonus un klona maisījumus.b) DokumentācijaMeža reproduktīvā materiāla ieguves avota apstiprināšanai ir vajadzīga šāda papilddokumentācija:i) novērtēto sastāvdaļu identitāte, izcelsme un ģenealoģija;ii) krustošanās izkārtojums, ko lieto, lai saražotu reproduktīvo materiālu, kuru izmanto novērtējuma pārbaudēs.c) Pārbaudes procedūrasIr jāievēro šādas prasības:i) katras sastāvdaļas ģenētiskā vērtība jānovērtē divās vai vairākās novērtējuma pārbaužu vietās, turklāt vismaz viena jāveic vidē, kas saistīta ar piedāvāto reproduktīvā materiāla izmantojumu;ii) pārdošanai paredzētā reproduktīvā materiāla novērtēto pārsvaru aprēķina, par pamatojoties uz šīs ģenētiskās vērtības un konkrēto krustošanas izkārtojumu;iii) oficiālajai iestādei jāapstiprina novērtēšanas pārbaudes un ģenētiskie aprēķini.d) Interpretācijai) Reproduktīvā materiāla novērtēto pārākumu aprēķina, izmantojot salīdzināmo populāciju par katru īpašību vai to kopumu.ii) Jānorāda, vai reproduktīvā materiāla novērtētā ģenētiskā vērtība ir zemāka par jebkuras nozīmīgas īpašības salīdzināmo populāciju.3. REPRODUKTĪVĀ MATERIĀLA SALĪDZINĀMAJAI PĀRBAUDEI IZVIRZĪTĀS PRASĪBASa) Reproduktīvā materiāla paraugu noņemšanai) Reproduktīvā materiāla paraugam salīdzināmās pārbaudes veikšanai patiesi jābūt reproduktīvā materiāla paraugam, kas iegūts no apstiprināmā reproduktīvā materiāla ieguves avota.ii) Pārošanās ceļā pavairots reproduktīvais materiāls salīdzināmās pārbaudes veikšanai:- ir novākts bagātīgas ziedēšanas un augļu/sēklu labas audzēšanas gados; var izmantot mākslīgo apputeksnēšanu;- ir novākts ar tādu metožu palīdzību, kas nodrošina raksturīgus iegūtos paraugus.b) Standartii) Informācijai par salīdzināmiem mērķiem izmantoto standartu ievērošanu pārbaudēs iespēju robežās jābūt pietiekami ilgu laiku zināmai reģionā, kurā jāveic pārbaude. Principā standarti ir materiāls, kas ir bijis lietderīgs mežsaimniecībā pārbaudes uzsākšanas brīdī un ekoloģiskajos apstākļos, kādos tas tiek piedāvāts materiāla sertificēšanai. Tie iespēju robežās jānosaka, izmantojot mežaudzes, kuras atlasītas saskaņā ar III pielikuma kritērijiem vai no meža reproduktīvā materiāla ieguves avota, kas oficiāli apstiprināts pārbaudāmā materiāla ražošanai.ii) Mākslīgo hibrīdu salīdzināmās pārbaudes veikšanai standartiem, ja iespējams, jāpievieno abas vecāku sugas.iii) Ja vien iespējams, jāizmanto vairāki standarti. Ja tas ir vajadzīgs un attaisnojams, standartus var aizstāt ar vispiemērotāko pārbaudāmo materiālu vai ar pārbaudāmo sastāvdaļu līdzekli.iv) Vienus un tos pašus standartus visās pārbaudēs izmanto, cik vien plašā diapazonā iespējams.c) Interpretācijai) Jāparāda vismaz vienas nozīmīgas īpašības statistiski nozīmīgs pārākums salīdzinājumā ar šiem standartiem.ii) Skaidri jānorāda, vai ir tādas ekonomiskās vai vides nozīmības īpašības, kuras uzrāda būtiski zemākus standartu rezultātus, un to ietekme jākompensē ar labvēlīgām īpašībām.4. NOSACĪTĀ APSTIPRINĀŠANAPamatojums nosacītai apstiprināšanai var būt jaunu izmēģinājumu provizoriska novērtēšana. Pretenzijas par pārākumu, kas balstās uz agrīno novērtējumu, ir atkārtoti jāpārbauda ne retāk kā reizi desmit gados.5. AGRĪNAS PĀRBAUDESOficiālā iestāde var pieņemt sēklaudzētavā, siltumnīcā un laboratorijā veiktās pārbaudes nosacītai apstiprināšanai vai galīgai apstiprināšanai, ja iespējams parādīt, ka pastāv cieša korelācija starp izmērīto iezīmi un īpašībām, kuras parasti novērtē meža pārbaudēs. Attiecībā uz citām pārbaudāmajām īpašībām jāievēro 3. punktā izklāstītās prasības.--------------------------------------------------VI PIELIKUMSKATEGORIJAS, PĒC KĀDĀM VAR PĀRDOT NO DAŽĀDA VEIDA IEGUVES AVOTIEM IEGŪTU REPRODUKTĪVO MATERIĀLUReproduktīvā materiāla ieguves avota veids | Meža reproduktīvā materiāla kategorija (Etiķetes krāsa, ja lieto krāsaino etiķeti vai dokumentu) |Izcelsme zināma (dzeltena) | Atlasīta (zaļa) | Uzlabota (roza) | Pārākā (zila) |Sēklu avots | x | | | |Mežaudze | x | x | | x |Sēklu ieguves plantācija | | | x | x |Dzimtes (dzimtu) vecāki | | | x | x |Klons | | | x | x |Klona maisījums | | | x | x |--------------------------------------------------VII PIELIKUMSA DAĻA Prasības, kuras jāievēro attiecībā uz I pielikumā uzskaitīto sugu augļu un sēklu partijām1. I pielikumā uzskaitīto sugu augļu un sēklu partijas nedrīkst pārdot, ja vien augļu vai sēklu partijas minimālais sugas tīrības līmenis ir 99 %.2. Neatkarīgi no 1. punkta noteikumiem I pielikumā minēto cieši saistīto sugu gadījumā, izņemot mākslīgos hibrīdus, jānorāda augļu vai sēklu partijas sugas tīrība, ja tā nesasniedz 99 %.B DAĻA Prasības, kādām jāatbilst I pielikumā uzskaitīto sugu un mākslīgo hibrīdu stādu daļāmI pielikumā uzskaitīto sugu un mākslīgo hibrīdu stādu daļām ir laba tirdznieciskā kvalitāte. Labu tirdzniecisko kvalitāti nosaka pēc vispārējām īpašībām, veselības un pienācīgā lieluma. Populusspp. gadījumā var norādīt, ka ir ievērotas C daļā izklāstītās papildprasības.C DAĻA Prasības to Populusspp. ārējās kvalitātes standartiem, kas pavairoti ar stumbra spraudeņiem vai dzinumiem1. Stumbra spraudeņia) Stumbra spraudeņi nav uzskatāmi par labas tirdznieciskās kvalitātes materiālu, ja trūkst jebkurš no šiem:i) to koksne ir vairāk nekā divus gadus veca;ii) tām ir mazāk par diviem labi veidotiem pumpuriem;iii) tos ir skārusi nekroze vai ir redzami kaitīgu organismu radīti bojājumi;iv) tiem ir izžūšanas, pārkāršanas, pelējuma vai pūšanas pazīmes.b) Stumbra spraudeņu minimālie izmēri:- minimālais garums: 20 cm,- minimālais augšējais diametrs:1. klase/EK: 8 mm2. klase/EK: 10 mm.2. Dzinumia) Dzinumi nav uzskatāmi par labas tirdznieciskās kvalitātes materiālu, ja pastāv jebkurš no šādiem defektiem:- to koksne ir vairāk nekā trīs gadus veca,- tiem ir mazāk par pieciem labi veidotiem pumpuriem,- tos ir skārusi nekroze vai ir redzami kaitīgu organismu radīti bojājumi,- tiem ir izžūšanas, pārkāršanas, pelējuma vai pūšanas pazīmes,- tiem ir bojājumi, kas nav izretināšanas rezultātā radušies iegriezumi,- tiem ir daudzžuburaini stumbri,- tiem ir milzīgs stumbra izliekums.b) Dzinumu lieluma klasesŠķira | Minimālais diametrspa vidu (mm) | Minimālais augstums (m) |Ārpus Vidusjūras esošie reģioniN1 | 6 | 1,5 |N2 | 15 | 3,00 |Vidusjūras reģioniS1 | 25 | 3,00 |S2 | 30 | 4,00 |D DAĻA Prasības, kādām jāatbilst I pielikumā uzskaitīto sugu un mākslīgo hibrīdu stādāmajam materiālamStādāmajam materiālam jābūt labai tirdznieciskai kvalitātei. Labu tirdzniecisko kvalitāti nosaka pēc vispārējām īpašībām, veselības, dzīvotspējas un fizioloģiskās kvalitātes.E DAĻA Prasības, kādām jāatbilst stādāmajam materiālam, kuru paredzēts pārdot galalietotājam reģionos ar Vidusjūras klimatuStādāmo materiālu pārdod tikai tad, ja 95 % no katras partijas ir laba tirdznieciskā kvalitāte.1. Stādāmais materiāls nav uzskatāms par labas tirdznieciskās kvalitātes materiālu, ja pastāv jebkurš no šiem:a) bojājumi, kas nav izretināšanas rezultātā radušies iegriezumi, vai bojājumi, kas radušies pacelšanas izraisītā kaitējuma dēļ;b) tādu pumpuru trūkums, kas vēlāk varētu veidot galveno dzinumu;d) daudzžuburains stumbrs;d) deformēta sakņu sistēma;e) izžūšanas, pārkāršanas, pelēšanas, pūšanas vai kādu citu kaitīgu organismu pazīmes;f) stādi nav labi līdzsvaroti.2. Stādu lielumsSugas | Maksimālais vecums (gadi) | Minimālais augstums (cm) | Minimālais augstums (cm) | Maksimālais saknes diametrs (mm) |Pinus helepensis | 1 | 8 | 25 | 2 |2 | 12 | 40 | 3 |Pinus leucodermis | 1 | 8 | 25 | 2 |2 | 10 | 35 | 3 |Pinus nigra | 1 | 8 | 15 | 2 |2 | 10 | 20 | 3 |Pinus pinaster | 1 | 7 | 30 | 2 |2 | 15 | 45 | 3 |Pinus pinea | 1 | 10 | 30 | 3 |2 | 15 | 40 | 4 |Quercus ilex | 1 | 8 | 30 | 2 |2 | 15 | 50 | 3 |Quercus suber | 1 | 13 | 60 | 3 |3. Trauka lielums, ja tāds tiek lietotsSugas | Minimālais trauka tilpums (cm3) |Pinus pinaster | 120 |Pārējās sugas | 200 |--------------------------------------------------VIII PIELIKUMSA DAĻA+++++ TIFF +++++B DAĻA+++++ TIFF +++++C DAĻA+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------IX PIELIKUMSKORELĀCIJAS TABULAA.Direktīva 66/404/EEK | Šī direktīva |1. pants | 1. pants |3. pants | 2. pants |2., 16. un 16.b pants | 3. pants |5., 5.b un 5.d pants | 4. pants |– | 5. pants |4. pants | 6. pants |– | 7. pants |– | 8. pants |5.a pants | 9. pants |6. pants | 10. pants |13.a pants | 11. pants |– | 12. pants |8. pants | 13. pants |9. pants | 14. pants |10. pants | 15. pants |11. pants | 16. pants |13. pants | 17. pants |15. pants | 18. pants |14. pants | 19. pants |– | 20. pants |– | 21. pants |– | 22. pants |16.a pants | 23. pants |– | 24. pants |– | 25. pants |17. pants | 26. pants |5.e pants | 27. pants |18. pants | 28. pants |– | 29. pants |– | 30. pants |19. pants | 31. pants |2. pants | I pielikums |– | II pielikums |I pielikums | III pielikums |– | IV pielikums |II pielikums | V pielikums |– | VI pielikums |– | VII pielikums |III pielikums (daļa) | VIII pielikums |– | IX pielikums |B.Direktīva 71/161/EEK | Šī direktīva |1. pants | 1. pants |4. pants | 2. pants |3. panta 2. punkts, 16. un 17 pants | 3. pants |– | 4. pants |– | 5. pants |5., 6. panta 1.punkts un 8. pants | 6. pants |– | 7. pants |– | 8. pants |– | 9. pants |– | 10. pants |– | 11. pants |– | 12. pants |– | 13. pants |10. un 11. pants | 14. pants |– | 15. pants |12. pants | 16. pants |14. pants | 17. pants |15. pants | 18. pants |– | 19. pants |– | 20. pants |– | 21. pants |– | 22. pants |9. pants | 23. pants |– | 24. pants |– | 25. pants |18. pants | 26. pants |– | 27. pants |19. pants | 28. pants |– | 29. pants |– | 30. pants |20. pants | 31. pants |2. pants | I pielikums |– | II pielikums |– | III pielikums |– | IV pielikums |– | V pielikums |– | VI pielikums |2. un 3. pielikums | VII pielikums |– | VIII pielikums |– | IX pielikums |--------------------------------------------------