Avis juridique important

|

32002L0058

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/58/EK (2002. gada 12. jūlijs) par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju)

Official Journal L 201 , 31/07/2002 P. 0037 - 0047

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/58/EK(2002. gada 12. jūlijs)par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju)EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu1,ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu2,pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,saskaņā ar procedūru, kas noteikta Līguma 251. pantā3,tā kā:(1) Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvā 95/46/EK par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti4 paredzēts, ka dalībvalstīm jānodrošina fizisku personu tiesības un brīvības attiecībā uz personas datu apstrādi, un jo īpaši viņu tiesības uz privāto dzīvi, lai panāktu personas datu brīvu plūsmu Kopienā.(2) šī direktīva respektē pamattiesības un ievēro principus, kas jo īpaši ir atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Šī direktīva jo īpaši nodrošina pilnībā tiesības, kas izklāstītas minētās hartas 7. un 8. pantā.(3) Komunikāciju konfidencialitāti nodrošina saskaņā ar starptautiskajiem tiesību instrumentiem, kas attiecas uz cilvēktiesībām, jo īpaši ar Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, un dalībvalstu konstitūcijām.(4) Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 15. decembra Direktīva 97/66/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību telekomunikāciju nozarē5 pārveidoja principus, kas izklāstīti Direktīvā 95/46/EK, par īpašiem noteikumiem telekomunikāciju nozarē. Direktīva 97/66/EK ir jāpielāgo elektronisko komunikāciju pakalpojumu tirgu un tehnoloģiju sasniegumiem, lai nodrošinātu vienādu personas datu un privātās dzīves aizsardzības līmeni publiski pieejamu elektronisko telekomunikāciju pakalpojumu izmantotājiem neatkarīgi no izmantotajām tehnoloģijām. Tāpēc minētā direktīva būtu jāatceļ un jāaizstāj ar šo direktīvu.(5) Publiskajos komunikāciju tīklos Kopienā pašlaik ievieš jaunas progresīvas ciparsignālu tehnoloģijas, kas rada īpašas prasības attiecībā uz personas datu un lietotāju privātās dzīves aizsardzību. Informācijas sabiedrības attīstību raksturo jaunu elektronisko komunikāciju pakalpojumu ieviešana. Piekļuve mobiliem ciparu tīkliem ir kļuvusi pieejama plašākai sabiedrībai. Šiem ciparu tīkliem ir liela jauda un iespējas apstrādāt personas datus. Veiksmīga šo pakalpojumu pārrobežu attīstība daļēji ir atkarīga no lietotāju uzticības tam, ka to privātā dzīve netiks pakļauta riskam.(6) Internets maina tradicionālās tirgus struktūras, nodrošinot kopēju, globālu infrastruktūru plaša elektronisko komunikāciju pakalpojumu klāsta piedāvājumam. Publiski pieejami elektronisko telekomunikāciju pakalpojumi Internetsā atklāj jaunas iespējas lietotājiem, taču rada jaunu risku to personas datiem un privātajai dzīvei.(7) Attiecībā uz publisko komunikāciju tīklu jāizstrādā īpaši normatīvi un tehniskie noteikumi, lai aizsargātu fizisku personu pamattiesības un pamatbrīvības, kā arī juridisku personu likumīgās intereses, jo īpaši ņemot vērā arvien lielāku jaudu abonentu un lietotāju datu automatizētai glabāšanai un apstrādei.(8) Dalībvalstu pieņemtie normatīvie un tehniskie noteikumi attiecībā uz juridisku personu personas datu, privātās dzīves un likumīgo interešu aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē jāsaskaņo, lai saskaņā ar Līguma 14. pantu neradītu šķēršļus elektronisko komunikāciju iekšējam tirgum. Saskaņošana jāierobežo līdz prasībām, kas nepieciešamas, lai garantētu, ka netiek kavēta jaunu elektronisko komunikāciju pakalpojumu un tīklu veicināšana un attīstība starp dalībvalstīm.(9) Dalībvalstīm, attiecīgajiem pakalpojumu sniedzējiem un lietotājiem kopā ar kompetentajām Kopienas iestādēm jāsadarbojas, ieviešot un attīstot attiecīgās tehnoloģijas, ja ir nepieciešams piemērot garantijas, ko sniedz ar šo direktīvu, un īpaši ņemot vērā mērķi samazināt personas datu apstrādi un, kur tas ir iespējams, izmantot anonīmus datus vai datus ar pseidonīmu.(10) Telekomunikāciju nozarē, jo īpaši uz visiem ar pamattiesību un pamatbrīvību aizsardzību saistītajiem jautājumiem, uz ko konkrēti neattiecas šīs direktīvas noteikumi, tostarp uz personas datu apstrādātāju pienākumiem un fizisku personu tiesībām, attiecas Direktīva 95/46/EK. Direktīva 95/46/EK attiecas uz komunikāciju pakalpojumiem, kas nav publiski.(11) Tāpat kā Direktīva 95/46/EK, arī šī direktīva neattiecas uz pamattiesību un pamatbrīvību aizsardzības jautājumiem, kas saistīti ar darbībām, kuras neregulē Kopienas tiesību akti. Tāpēc tā nemaina esošo līdzsvaru starp fizisku personu tiesībām uz privāto dzīvi un iespēju dalībvalstīm pieņemt šīs direktīvas 15. panta 1. punktā minētos pasākumus, kas nepieciešami sabiedrības drošībai, aizsardzībai, valsts drošībai (tostarp valsts ekonomisko labklājību, ja darbības attiecas uz valsts drošības jautājumiem) un krimināltiesību aktu piemērošanai. Tādējādi šī direktīva neietekmē dalībvalstu iespēju veikt komunikāciju likumīgu pārtraukšanu vai pieņemt citus pasākumus, ja tie nepieciešami jebkuram no šiem nolūkiem un ir saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, kā skaidrots Eiropas Cilvēktiesību tiesas nolēmumos. Šādiem pasākumiem jābūt atbilstošiem, stingri samērīgiem ar paredzēto nolūku un nepieciešamiem demokrātiskā sabiedrībā, un tiem jāatbilst attiecīgajiem drošības pasākumiem saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju.(12) Publiski pieejamu elektronisko komunikāciju pakalpojumu abonenti var būt fiziskas vai juridiskas personas. Papildinot Direktīvu 95/46/EK, šīs direktīvas mērķis ir fizisku personu pamattiesību un īpaši to tiesību uz privāto dzīvi aizsardzība, kā arī juridisku personu likumīgo interešu aizsardzība. Šī direktīva neuzliek dalībvalstīm saistības paplašināt Direktīvas 95/46/EK piemērošanu līdz juridisku personu likumīgo interešu aizsardzībai, kas ir nodrošināta Kopienas un valsts piemērojamo tiesību aktu ietvaros.(13) Līgumattiecības starp abonentu un pakalpojuma sniedzēju var ietvert periodisku vai vienreizēju maksājumu par sniegto vai sniedzamo pakalpojumu. Priekšapmaksas kartes arī uzskata par līgumu.(14) Atrašanās vietas dati var attiekties uz lietotāja gala iekārtas platumu, garumu un augstumu, uz raidīšanas virzienu, uz atrašanās vietas informācijas precizitātes līmeni, uz tās maršrutizācijas noteikšanu, kurā atrodas gala iekārta kādā konkrētā laikā, un uz laiku, kurā reģistrēta atrašanās vietas informācija.(15) Komunikācija var iekļaut nosaukumu, numuru vai adrešu piešķiršanas informāciju, ko sniedz komunikācijas sūtītājs vai savienojuma lietotājs, lai veiktu komunikāciju. Informācija par datu plūsmu var iekļaut jebkuru šīs informācijas pārraidīšanu tīklā, pa kuru pārraida komunikāciju, lai veiktu raidīšanu. Informāciju par datu plūsmu, cita starpā, var veidot no informācijas, kas attiecas uz komunikācijas maršrutēšanu, ilgumu, laiku vai apjomu, uz izmantoto protokolu, uz sūtītāja vai saņēmēja gala iekārtas atrašanās vietu, uz tīklu, no kura komunikācija izsūtīta vai kur tā saņemta, savienojuma sākumu, beigām vai ilgumu. To var arī veidot no formāta, kādā komunikācija ir nosūtīta tīklā.(16) Informācija, kas ir raidpakalpojuma daļa, ko piedāvā publisko komunikāciju tīklā, ir paredzēta iespējami neierobežotai sabiedrībai un tā neveido komunikāciju šīs direktīvas nozīmē. Tomēr gadījumos, kad individuālu abonentu vai lietotāju, kas saņem šādu informāciju, var identificēt, piemēram, ar pieprasījuma video pakalpojumu, pārraidīto informāciju uzskata par komunikāciju šīs direktīvas nozīmē.(17) šajā direktīvā jēdzienam lietotāja vai abonenta piekrišana, neatkarīgi no tā, vai tas ir fiziska vai juridiska persona, jābūt tādai pašai nozīmei, kāda tā ir jēdzienam informācijas objekta piekrišana, kā noteikts un precizēts Direktīvā 95/46/EK. Piekrišanu var sniegt ar jebkuru pienācīgu metodi, kas ļauj lietotājam brīvi sniegt konkrētu un informētu norādi par savu vēlmi, tostarp atzīmēšanu ar ķeksīti Interneta tīmekļa vietnē.(18) Pievienotās vērtības pakalpojumus var veidot, piemēram, no konsultācijām par vislētākajām tarifa paketēm, maršruta vadības, informācijas par datu plūsmu, laika prognozēm un tūrisma informācijas.(19) Dažu prasību piemērošanai saistībā ar izsaucēja un izsaucamās līnijas identifikācijas uzrādīšanu un ierobežošanu, kā arī zvana automātisku pāradresēšanu uz abonentu līnijām, kas savienotas ar analogo signālu centrālēm, nevajadzētu būt obligātai īpašos gadījumos, ja šāda piemērošana izrādītos tehniski neiespējama vai tā būtu saistīta ar saimnieciski nesamērīgiem izdevumiem. Ieinteresētajām personām ir svarīgi saņemt informāciju par šādiem gadījumiem, un tāpēc dalībvalstīm par tiem būtu jāpaziņo Komisijai.(20) Pakalpojumu sniedzējiem nepieciešamības gadījumā kopā ar tīkla operatoru būtu jāpieņem visi vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu savu pakalpojumu drošību, un jāinformē abonenti par jebkuriem nopietniem draudiem tīkla drošībai. Šāds risks jo īpaši var rasties elektronisko komunikāciju pakalpojumiem atvērtā tīklā, piemēram, Internets vai analogā mobilā telefonija. Ir īpaši svarīgi, lai šādu pakalpojumu abonentus un lietotājus to pakalpojumu sniedzēji pilnībā informētu par drošības risku, ko pakalpojumu sniedzējam nav iespējams novērst. Pakalpojumu sniedzējiem, kas piedāvā publiski pieejamus elektronisko komunikāciju pakalpojumus Internetsā, jāinformē lietotāji un abonenti par pasākumiem, ko tie var veikt, lai aizsargātu to komunikāciju drošību, izmantojot, piemēram, īpašu veidu programmatūru vai šifrēšanas tehnoloģijas. Prasība informēt abonentus par sevišķiem draudiem drošībai neatbrīvo pakalpojumu sniedzēju no pienākuma par saviem līdzekļiem pieņemt atbilstošus un steidzamus pasākumus, lai novērstu jaunus, neparedzētus draudus drošībai un atjaunotu normālu pakalpojuma drošības līmeni. Informācija par drošības risku jāsniedz abonentam par brīvu, izņemot visas nominālās izmaksas, ko rada abonents, saņemot vai ievācot informāciju, piemēram, lejupielādējot elektroniskā pasta ziņojumu. Drošība ir izvērtēta, ņemot vērā Direktīvas 95/46/EK 17. pantu.(21) Lai aizsargātu komunikāciju konfidencialitāti, tostarp gan komunikāciju saturu, gan informāciju attiecībā uz šādām komunikācijām, jāpieņem pasākumi, lai liegtu neatļautu piekļuvi komunikācijām, izmantojot publiskos komunikāciju tīklus un publiski pieejamus elektronisko komunikāciju pakalpojumus. Valsts tiesību akti dažās dalībvalstīs liedz tikai tīšu neatļautu piekļuvi komunikācijām.(22) Aizliegums personām, kas nav lietotāji, vai bez to piekrišanas glabāt informāciju par komunikācijām un ar tām saistītu informāciju par datu plūsmu, nav paredzēts, lai aizliegtu jebkādu automātisku, pagaidu vai īslaicīgu šīs informācijas uzglabāšanu, ja to dara tikai tādēļ, lai veiktu pārraidīšanu elektronisko komunikāciju tīklā, un ar noteikumu, ka informāciju neuzglabā ilgāk, kā nepieciešams, lai veiktu pārraidīšanu un datu plūsmas pārvaldi, un ka uzglabāšanas laikā ir garantēta konfidencialitāte. Ja tas ir nepieciešams, lai padarītu efektīvāku jebkādas publiski pieejamas informācijas tālāku pārraidīšanu citiem pakalpojuma saņēmējiem pēc to pieprasījuma, šai direktīvai nevajadzētu liegt šādu informāciju ilgāk uzglabāt ar noteikumu, ka šī informācija jebkurā gadījumā bez ierobežojumiem būtu pieejama sabiedrībai un ka dzēš visus datus, kas attiecas uz individuāliem abonentiem vai lietotājiem, kas pieprasa šādu informāciju.(23) Komunikāciju konfidencialitāte arī jānodrošina, likumīgi veicot uzņēmējdarbību. Ja nepieciešams un ja tas ar likumu atļauts, komunikācijas var reģistrēt, lai sniegtu pierādījumu par tirdzniecības darījumu. Direktīva 95/46/EK attiecas uz šādu apstrādi. Komunikāciju puses pirms reģistrēšanas jāinformē par šo reģistrēšanu, tās nolūku un informācijas uzglabāšanas ilgumu. Reģistrētā komunikācija jādzēš, tiklīdz ir iespējams un katrā ziņā vēlākais līdz tā perioda beigām, kura laikā darījumu var likumīgi apstrīdēt.(24) Elektronisko komunikāciju tīklu lietotāju gala iekārtas un jebkāda uzglabātā informācija par šādām gala iekārtām ir to lietotāju privātās jomas daļa, kam nepieciešama aizsardzība saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju. Tā sauktās spiegprogrammas, neredzamie pikseļi, slēptie identifikatori un citi instrumenti, lietotājam to nezinot, var iekļūt lietotāja gala iekārtā, lai iegūtu pieeju informācijai, lai uzglabātu apslēptu informāciju vai izsekotu lietotāja darbības, un var nopietni pārkāpt šo lietotāju privātās dzīves neaizskaramību. Šādu instrumentu izmantošanu var ļaut tikai likumīgos nolūkos, par šo instrumentu izmantošanu informējot attiecīgajos lietotājus.(25) Tomēr šādi instrumenti, piemēram, tā sauktās sīkdatnes, var būt likumīgi un lietderīgi, piemēram, analizējot tīmekļa vietnes dizainu un reklāmu un pārbaudot to lietotāju identitāti, kas ir iesaistīti tiešsaistes darījumos. Ja šādi instrumenti, piemēram, sīkdatnes, ir paredzēti likumīgam nolūkam, tādam kā veicināt informācijas sabiedrības pakalpojumu sniegšanu, to izmantošana jāatļauj ar nosacījumu, ka lietotājus, saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK, nodrošina ar skaidru un precīzu informāciju par sīkdatņu vai līdzīgu instrumentu nolūku, lai nodrošinātu, ka lietotāji uzzina par informāciju, kas izvietota to izmantotajās gala iekārtās. Lietotājiem jābūt iespējai atteikties no sīkdatņu vai līdzīgu iekārtu uzglabāšanas to gala iekārtās. Tas ir īpaši svarīgi, ja lietotājiem, kas nav sākotnējie lietotāji, ir pieeja gala iekārtai un tādējādi jebkurai informācijai, kas ietver sensitīvus personas datus, kas uzglabāti šādās gala iekārtās. Informāciju un tiesības atteikties attiecībā uz dažādiem instrumentiem, kas uzstādāmi lietotāja gala iekārtā, var piedāvāt viena pieslēguma laikā, ietverot arī tālāku šo instrumentu izmantošanu sekojošu pieslēgumu laikā. Veidi, kādos tiek sniegta informācija, piedāvātas tiesības atteikties vai lūgta piekrišana, jāveido lietotājiem iespējami draudzīgāki. Tomēr piekļuve īpašam tīmekļa vietnes saturam var būt atkarīga no sīkdatnes vai līdzīga instrumenta informētas akceptēšanas, ja to izmanto likumīgam nolūkam.(26) Tādi dati, kas attiecas uz abonentiem un ir apstrādāti elektronisko komunikāciju tīklos, lai izveidotu savienojumu un pārraidītu informāciju, iekļauj informāciju par fizisku personu privāto dzīvi un attiecas uz tiesībām ievērot juridisku personu likumīgās intereses. Šādus datus drīkst uzglabāt tikai tādā apmērā, cik vajadzīgs, lai sniegtu pakalpojumu ar nolūku sagatavot rēķinus un veikt norēķinus par starpsavienojumiem, un tos glabā ierobežotu laiku. Jebkuru tālāku šādu datu apstrādi, ko publiski pieejamu elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniedzējs vēlas veikt attiecībā uz elektronisko komunikāciju pakalpojumu tirdzniecību vai pievienotās vērtības pakalpojumu sniegšanu, var atļaut tikai tad, ja abonents ir tam piekritis, pamatojoties uz publiski pieejamu komunikāciju pakalpojumu sniedzēja dotu precīzu un pilnīgu informāciju par tādas tālākas apstrādes veidiem, ko tas nodomājis veikt, un par abonenta tiesībām nesniegt vai atsaukt savu piekrišanu šādai apstrādei. Informācija par datu plūsmu, ko izmanto komunikāciju pakalpojumu tirdzniecībā vai pievienotās vērtības pakalpojumu sniegšanā, arī būtu jādzēš vai jāpadara anonīma pēc pakalpojuma sniegšanas. Pakalpojuma sniedzējiem vienmēr jāinformē abonenti par informācijas veidiem, ko tie apstrādā, un par apstrādes nolūku un ilgumu.(27) Komunikāciju pārraides pabeigšanas precīzais laiks, pēc kura informācija par datu plūsmu jādzēš, izņemot informāciju, kas paredzēta rēķinu sagatavošanas nolūkam, var būt atkarīgs no sniegtā elektronisko komunikāciju pakalpojuma veida. Piemēram, attiecībā uz balss telefoniju pārraidīšana būs pabeigta, tiklīdz kāds no lietotājiem pārtrauks savienojumu. Attiecībā uz elektronisko pastu, pārraidīšana būs pabeigta, tiklīdz saņēmējs saņem ziņojumu, parasti no tā pakalpojumu sniedzēja servera.(28) Pienākums dzēst informāciju par datu plūsmu vai padarīt šādu informāciju anonīmu, kad tā vairs nav vajadzīga komunikāciju pārraidīšanai, nav pretrunā ar tādām procedūrām Internetsā kā IP adrešu saglabāšana domēnu vārdu sistēmā vai IP adrešu un fizisko adrešu sasaistes saglabāšana vai log-in (pieteikuma) informācijas izmantošana, lai kontrolētu piekļuves tiesības tīkliem vai pakalpojumiem.(29) Pakalpojumu sniedzējs, ja nepieciešams, individuālos gadījumos var apstrādāt informāciju par datu plūsmu, kas attiecas uz abonentiem un lietotājiem, lai noteiktu tehniskas kļūmes komunikāciju pārraidīšanā. Informāciju par datu plūsmu, kas nepieciešama rēķinu sagatavošanas nolūkā, pakalpojumu sniedzējs var arī apstrādāt, lai noteiktu un pārtrauktu pārkāpumus - neapmaksātu elektronisko komunikāciju pakalpojumu izmantošanu.(30) Sistēmas elektronisko komunikāciju tīklu nodrošināšanai un pakalpojumu sniegšanai jāveido tā, lai ierobežotu nepieciešamo personas datu apjomu līdz stingri noteiktam minimumam. Visas darbības, kas saistītas ar elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniegšanu, kas iekļauj vairāk nekā tikai komunikāciju pārraidīšanu un rēķinu sagatavošanu, pamatā jābūt apkopotai informācijai par datu plūsmu, ko nevar attiecināt uz abonentiem vai lietotājiem. Ja šādas darbības nevar ar apkopotu informāciju pamatot, tās uzskata par pievienotās vērtības pakalpojumiem, kuriem ir nepieciešama abonenta piekrišana.(31) Tas, vai piekrišana personas datu apstrādei, lai sniegtu konkrētu pievienotās vērtības pakalpojumu, ir iegūstama no lietotāja vai abonenta, ir atkarīgs no apstrādājamajiem datiem un no piedāvātā pakalpojuma veida, kā arī no tā, vai tehniski, saskaņā ar procedūru un līgumu ir iespējams atšķirt fizisku personu, kas izmanto elektronisko komunikāciju pakalpojumus, no juridiskas vai fiziskas personas, kas ir šo pakalpojumu abonents.(32) Ja elektronisko komunikāciju pakalpojumu vai pievienotās vērtības pakalpojumu sniedzējs par šo pakalpojumu sniegšanai nepieciešamo personas datu apstrādi noslēdz apakšlīgumu ar citu iestādi, šādai apakšlīguma slēgšanai un sekojošai datu apstrādei jābūt pilnībā atbilstīgai prasībām attiecībā uz personas datu kontrolētājiem un apstrādātājiem, kā noteikts Direktīvā 95/46/EK. Ja pievienotās vērtības pakalpojumu sniegšanai nepieciešams, ka informāciju par datu plūsmu vai atrašanās vietu no elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniedzēja nosūta pievienotās vērtības pakalpojumu sniedzējam, abonentus vai lietotājus, uz kuriem šī informācija attiecas, arī pilnībā informē par šādu nosūtīšanu pirms to piekrišanas sniegšanas datu apstrādei.(33) Detalizētu rēķinu ieviešana ir uzlabojusi iespēju abonentiem pārbaudīt precizitāti maksām, ko iekasē pakalpojumu sniedzējs, bet tajā pašā laikā tā var apdraudēt publiski pieejamu elektronisko komunikāciju pakalpojumu lietotāju privāto dzīvi. Tāpēc, lai pasargātu lietotāju privāto dzīvi, dalībvalstīm jāveicina elektronisko komunikāciju pakalpojumu iespēju attīstība, tādu kā alternatīvās maksāšanas iespējas, kas ļauj anonīmu vai strikti privātu pieeju publiski pieejamu elektronisko komunikāciju pakalpojumiem, piemēram, telekartes un iespējas veikt maksājumu ar kredītkarti. Šim pašam nolūkam dalībvalstis var lūgt operatoriem piedāvāt saviem abonentiem citādāka veida detalizētu rēķinu, kurā konkrēts zvanītā numura ciparu skaits ir dzēsts.(34) Attiecībā uz izsaucēja līnijas identifikāciju, nepieciešams aizsargāt izsaucēja tiesības neuzrādīt tās līnijas identifikāciju, no kuras zvanīts, kā arī izsaucamā tiesības noraidīt zvanus no neidentificētām līnijām. Īpašos gadījumos ir pamats neievērot izsaucēja līnijas identifikācijas uzrādīšanas atcelšanu. Atsevišķi abonenti, jo īpaši palīdzības līnijas un līdzīgas organizācijas, ir ieinteresēti garantēt to zvanītāju anonimitāti. Attiecībā uz izsaucamās līnijas identifikāciju, ir nepieciešams aizsargāt izsaucamā tiesības un likumīgās intereses neuzrādīt izsaucamā līnijas identifikāciju, ar kuru izsaucējs ir faktiski savienots, jo īpaši attiecībā uz pāradresētiem zvaniem. Publiski pieejamu telekomunikāciju pakalpojumu sniedzējiem jāinformē savi abonenti par to, ka tīklā notiek izsaucēja abonenta un izsaucamās līnijas identifikācija, kā arī par visiem piedāvātajiem pakalpojumiem, kas saistīti ar izsaucēja un izsaucamās līnijas identifikāciju, un par iespējām, kas saistītas ar privātās dzīves aizsardzību. Tas ļaus abonentiem apzināti izvēlēties, kādus privātās dzīves aizsardzības veidus tie vēlas izmantot. Ar privātās dzīves aizsardzību saistītās iespējas, ko piedāvā katrai atsevišķai līnijai, nav obligāti jāpiešķir kā automātisks tīkla pakalpojums, bet tās var būt iegūstamas, vienkārši iesniedzot pieprasījumu publiski pieejamo telekomunikāciju pakalpojumu sniedzējam.(35) Mobilos ciparu tīklos, lai varētu pārraidīt komunikācijas, apstrādā datus, kas sniedz mobilā lietotāja gala iekārtas ģeogrāfiskās atrašanās vietas informāciju. Šādi dati ir šīs direktīvas 6. pantā minētā datu plūsmas informācija. Tomēr mobilajiem ciparu tīkliem var būt iespējas apstrādāt atrašanās vietas datus, kas ir precīzāki, nekā nepieciešams komunikāciju pārraidīšanai, un ko izmanto pievienotās vērtības pakalpojumu sniegšanai, tādu kā pakalpojumi, ar ko autovadītājiem sniedz individualizētu informāciju par satiksmi un norādījumus. Šādu datu apstrāde attiecībā uz pievienotās vērtības pakalpojumiem jāatļauj tikai tad, ja abonenti ir devuši savu piekrišanu. Abonentiem bez maksas jābūt pieejamiem līdzekļiem, lai liegtu atrašanās vietas datu apstrādi, pat ja abonents piekritis, ka tā tiek veikta.(36) Dalībvalstis var ierobežot lietotāju un abonentu tiesības uz privāto dzīvi attiecībā uz izsaucēja līnijas identifikāciju, ja tas ir nepieciešams, lai izsekotu traucējošus zvanus, un attiecībā uz izsaucēja līnijas identifikāciju un atrašanās vietas datiem, ja tas ir nepieciešams, lai ļautu avārijas dienestiem veikt savus uzdevumus cik vien iespējams efektīvi. Šim nolūkam dalībvalstis var pieņemt īpašus noteikumus, lai elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniedzējus pilnvarotu sniegt pieeju izsaucēja līnijas identifikācijai un atrašanās vietas datiem bez attiecīgā lietotāja vai abonenta iepriekšējas piekrišanas.(37) Jāsniedz abonentiem aizsardzība pret neērtībām, ko var radīt automātiska citu personu veikta zvanu pāradresēšana. Turklāt šajos gadījumos ir jādod iespēja abonentiem pārtraukt pāradresētu zvanu nosūtīšanu uz viņu gala iekārtām, vienkārši iesniedzot pieprasījumu publiski pieejamo telekomunikāciju pakalpojumu sniedzējam.(38) Elektronisko komunikāciju pakalpojumu abonentu saraksti ir plaši izplatīti un publiski. Fizisku personu tiesības uz privāto dzīvi un juridisku personu likumīgās intereses nosaka, ka abonentiem jābūt iespējai noteikt, vai to personas dati tiek publicēti sarakstā, un ja tiek, tad kādi dati. Publisko abonentu sarakstu pakalpojumu sniedzējiem jāinformē šādos sarakstos iekļaujamie abonenti par saraksta nolūku un jebkādu īpašu veidu, kā var izmantot publisko abonentu sarakstu elektroniskās versijas, jo īpaši ar meklēšanas funkciju palīdzību, kas izvietotas programmatūrā, piemēram, apgrieztas meklēšanas funkcijas, kas ļauj abonentu saraksta lietotājam uzzināt abonenta vārdu vai nosuakumu un adresi, pamatojoties tikai uz telefona numuru.(39) Pienākums informēt abonentus par to publisko abonentu sarakstu nolūku, kuros tā personas dati tiek iekļauti, jāuzliek personai, kas ievāc datus šādiem sarakstiem. Ja datus var pārsūtīt vienai vai vairākām trešajām personām, abonents jāinformē par šādu iespēju un par saņēmēju vai iespējamo saņēmēju kategorijām. Jebkurā pārraidīšanā jāievēro noteikums, ka datus nedrīkst izmantot citam nolūkam nekā tam, kuram tie ir ievākti. Ja persona, kas ievāc datus no abonentiem vai jebkuras trešās personas, kurai dati ir pārsūtīti, vēlas izmantot šos datus papildus nolūkam, jauna piekrišana no abonenta ir jāiegūst vai nu personai, kas sākotnēji ievāca datus, vai trešai personai, kurai dati ir pārsūtīti.(40) Abonentiem jāpiedāvā drošības pasākumi pret to privātās dzīves traucējumiem, ko rada nevēlamas komunikācijas tiešas tirdzniecības nolūkā, jo īpaši izmantojot automātiskos atbildētājus, telefaksus un e-pastus, tostarp īsziņas. Šīs nevēlamo komerciālo komunikāciju formas, no vienas puses, var relatīvi viegli un lēti nosūtīt un, no otras puses, to saņēmējam var radīt apgrūtinājumu un/vai izmaksas. Turklāt dažos gadījumos to apjoms var radīt traucējumus elektronisko komunikāciju tīklos un gala iekārtās. Attiecībā uz šādām nevēlamu komunikāciju formām tiešas tirdzniecības nolūkā, ir pamats pieprasīt, lai no abonenta tiktu iegūta iepriekšēja skaidra piekrišana, pirms tiem nosūta šādas komunikācijas. Vienotā tirgū ir nepieciešama saskaņota pieeja, lai nodrošinātu vienkāršus noteikumus uzņēmējiem un lietotājiem visā Kopienā.(41) Esošo klientu attiecību kontekstā ir saprātīgi ļaut izmantot elektronisku kontaktinformāciju līdzīgu produktu vai pakalpojumu piedāvāšanai, bet tikai tam pašam uzņēmumam, kas ieguvis elektronisko kontaktinformāciju saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK. Kad elektroniskā kontaktinformācija ir iegūta, klients skaidri jāinformē par tās tālāku izmantošanu tiešai tirdzniecībai un jādod tam iespēja atteikt šādu izmantošanu. Šādu iespēju jāturpina piedāvāt ar katru sekojošu tiešās tirdzniecības ziņojumu par brīvu, izņemot izmaksas par šī atteikuma pārraidīšanu.(42) Citas tiešās tirdzniecības formas, kas ir dārgākas sūtītājam un nerada izmaksas abonentiem vai lietotājiem, tādas kā balss telefonija "persona personai", var attaisnot sistēmas uzturēšanu, sniedzot abonentiem un lietotājiem iespēju norādīt, ka tie nevēlas saņemt šādus zvanus. Tomēr, lai nemazinātu esošo privātās dzīves aizsardzības līmeni, dalībvalstīm jābūt tiesīgām atbalstīt valsts sistēmas, atļaujot šādus zvanus tikai abonentiem un lietotājiem, kas iepriekš ir snieguši savu piekrišanu.(43) Lai veicinātu Kopienas noteikumu par nevēlamiem ziņojumiem tiešai tirdzniecībai efektīvu ieviešanu, ir nepieciešams aizliegt izmantot kļūdainas identitātes vai kļūdainas atpakaļadreses vai numurus, izsūtot nevēlamus ziņojumus tiešas tirdzniecības nolūkā.(44) Dažas elektroniskā pasta sistēmas ļauj abonentiem apskatīties elektroniskā pasta sūtītāja un vēstules tēmas ailes ierakstu un arī dzēst ziņojumu, neveicot pārējā elektroniskā pasta satura vai tā pielikumu lejupielādi, tādējādi samazinot izmaksas, kas varētu rasties, lejupielādējot nevēlamus elektroniskā pasta sūtījumus vai to pielikumus. Šādi pasākumi dažos gadījumos var būt lietderīgi kā papildu instruments šajā direktīvā noteiktajām vispārējām saistībām.(45) šī direktīva neierobežo pasākumus, kurus dalībvalstis izveido, lai aizsargātu juridisku personu likumīgās intereses attiecībā uz nevēlamām komunikācijām tiešas tirdzniecības nolūkos. Ja dalībvalstis izveido izvairīšanās reģistru attiecībā uz šādām komunikācijām juridiskām personām, galvenokārt uzņēmēmumu lietotājiem, pilnībā piemēro noteikumus, kas minēti 7. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 8. jūnija Direktīvā 2000/31/EK par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū (direktīva par elektronisko tirdzniecību)6.(46) Funkcionalitāti elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniegšanai var iestrādāt tīklā vai jebkurā lietotāja gala iekārtas daļā, tostarp programmatūru. Publiski pieejamu elektronisko komunikāciju pakalpojumu izmantotāja personas datu un privātās dzīves aizsardzībai jābūt neatkarīgai no to dažādo komponentu konfigurācijas, kas nepieciešami, lai nodrošinātu pakalpojumu, un no nepieciešamās funkcionalitātes izplatības starp šiem komponentiem. Direktīva 95/46/EK iekļauj jebkuru personas datu apstrādes formu, neatkarīgi no izmantotās tehnoloģijas. Īpašu pasākumu esamība elektronisko komunikāciju pakalpojumiem papildus vispārējiem noteikumiem attiecībā uz citiem šādu pakalpojumu sniegšanai nepieciešamajiem komponentiem var neveicināt personas datu un privātās dzīves aizsardzību tehnoloģiski neitrālā veidā. Tāpēc var būt nepieciešams pieņemt pasākumus, saskaņā ar kuriem elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniegšanā izmantoto atsevišķu veidu iekārtu ražotājiem ir nepieciešams veidot savu produkciju tā, lai iestrādātu drošības pasākumus, kuri nodrošinātu lietotāju un abonentu personas datu un privātās dzīves aizsardzību. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 9. marta Direktīvu 1999/5/EK par radio iekārtām un telekomunikāciju gala iekārtām un par to atbilstības savstarpēju atzīšanu7, šādu pasākumu pieņemšana nodrošinās, ka elektronisko komunikāciju iekārtu, tostarp programmatūru datu aizsardzībai, tehnisko iespēju ieviešana ir saskaņota, lai atbilstu iekšējā tirgus ieviešanai.(47) Ja netiek ievērotas lietotāju un abonentu tiesības, valsts tiesību aktos jāparedz tiesiskās aizsardzības līdzeklis. Jāpiemēro sankcijas jebkurai personai - privāto vai publisko tiesību subjektam -, kura neievēro valsts pasākumus, kas pieņemti saskaņā ar šo direktīvu.(48) šīs direktīvas piemērošanas jomā ir lietderīgi ņemt vērā pieredzi, ko guvusi, saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 29. pantu, izveidotā Darba grupa fizisku personu aizsardzībai attiecībā uz personas datu apstrādi, kuras locekļi ir dalībvalstu uzraudzības iestāžu pārstāvji.(49) Lai sekmētu šīs direktīvas noteikumu ievērošanu, ir vajadzīgi daži konkrēti noteikumi attiecībā uz datu apstrādi, ko jau veic dienā, kad stājas spēkā valsts tiesību akti, kuri vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības,IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsDarbības joma un mērķis1. Šajā direktīvā paredzēta dalībvalstu to noteikumu saskaņošana, ar kuriem jānodrošina pamattiesību un pamatbrīvību līdzvērtīgs aizsardzības līmenis, un jo īpaši attiecībā uz tiesībām uz privāto dzīvi saistībā ar personas datu apstrādi elektronisko komunikāciju nozarē, kā arī jānodrošina šo datu un elektronisko komunikāciju iekārtu un pakalpojumu brīva aprite Kopienā.2. Šīs direktīvas noteikumi precizē un papildina Direktīvas 95/46/EK 1. punktā minētajam nolūkam. Turklāt ar tiem paredz to abonentu likumīgo interešu aizsardzību, kuri ir juridiskas personas.3. Šī direktīva neattiecas uz darbībām, uz kurām neattiecas Eiropas Kopienas dibināšanas līgums, tādām kā tās, kas iekļautas Līguma par Eiropas Savienību V un VI sadaļā, un jebkurā gadījumā uz darbībām, kas attiecas uz sabiedrības drošību, aizsardzību, valsts drošību (tostarp valsts ekonomisko labklājību, ja darbības attiecas uz valsts drošības jautājumiem) un uz valsts darbībām krimināltiesību jomā.2. pantsDefinīcijasIzņemot gadījumus, kad noteikts savādāk, piemēro definīcijas, kas minētas Direktīvā 95/46/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvā 2002/21/EK par kopējo regulatīvo bāzi elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (pamatdirektīva)8.Piemēro arī šādas definīcijas:a) "lietotājs" ir jebkura fiziska persona, kas izmanto publiski pieejamu elektronisko komunikāciju pakalpojumu personīgiem vai uzņēmējdarbības mērķiem, ne vienmēr būdama šā pakalpojuma abonents;b) "informācija par datu plūsmu" ir jebkuri dati, kas apstrādāti ar nolūku pārsūtīt komunikāciju elektronisko komunikāciju tīklā vai ar nolūku sagatavot rēķinu;c) "atrašanās vietas dati" ir jebkuri dati, kas elektronisko komunikāciju tīklā apstrādāti, norādot publiski pieejamu elektronisko komunikāciju pakalpojuma lietotāja gala iekārtas ģeogrāfisko atrašanās vietu;d) "komunikācija" ir jebkāda informācija, ar kuru apmainās vai kuru pārsūta starp noteiktu skaitu personu, izmantojot publiski pieejamu elektronisko komunikāciju pakalpojumu. Tajā neiekļauj informāciju, kas, izmantojot elektronisko komunikāciju tīklu, pārsūtīta sabiedrībai kā apraides pakalpojuma daļa, izņemot līdz līmenim, kad informāciju var attiecināt uz identificējamu abonentu vai lietotāju, kas saņem šo informāciju;e) "zvans" ir savienojums, kas izveidots, izmantojot publiski pieejamu telefona pakalpojumu, kas ļauj izdarīt divpusēju komunikāciju reālā laikā;f) lietotāja vai abonenta "piekrišana" atbilst datu objekta piekrišanai Direktīvā 95/46/EK;g) "pievienotās vērtības pakalpojums" ir jebkurš pakalpojums, kam nepieciešama informācijas par datu plūsmu apstrāde vai tādu atrašanās vietas datu apstrāde, kuri nav informācija par datu plūsmu, un kas pārsniedz informācijas līmeni, kas ir nepieciešams komunikāciju pārraidīšanai vai rēķina sagatavošanai;h) "elektroniskais pasts" ir jebkurš publisko komunikāciju tīklā nosūtīts teksta, balss, skaņas vai attēla ziņojums, ko var uzglabāt tīklā vai saņēmēja gala iekārtā līdz brīdim, kad saņēmējs to saņem.3. pantsAttiecīgie pakalpojumi1. Šī direktīva attiecas uz personas datu apstrādi saistībā ar publiski pieejamu elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniegšanu publiskos komunikāciju tīklos Kopienā.2. Direktīvas 8., 10. un 11. pants attiecas uz abonentu līnijām, kas savienotas ar ciparsignālu centrālēm un - ja tas tehniski iespējams un nav saistīts ar nesamērīgiem saimnieciskiem izdevumiem - uz abonentu līnijām, kas savienotas ar analogo signālu centrālēm.3. Par gadījumiem, kad 8., 10. un 11. panta prasību ievērošana ir tehniski neiespējama vai saistīta ar nesamērīgi lieliem ieguldījumiem, dalībvalstis ziņo Komisijai.4. pantsDrošība1. Publiski pieejamu elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniedzējam attiecīgā gadījumā kopā ar tīkla operatoru jāveic attiecīgi tehniski un organizatoriski pasākumi, lai nodrošinātu savu pakalpojumu drošību attiecībā uz tīkla drošību. Ņemot vērā jaunākos sasniegumus un to ieviešanas izmaksas, šiem pasākumiem nodrošina iespējamajam riskam atbilstīgu drošības līmeni.2. Tīkla drošības pārkāpuma īpaša riska dēļ publiski pieejamu elektronisko komunikāciju pakalpojuma sniedzējam attiecīgie abonenti jāinformē par šādu risku, un, ja šis risks ir ārpus pakalpojuma sniedzēja pieņemto pasākumu darbības jomas, par jebkuriem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, iekļaujot norādi par iespējamām ietvertajām izmaksām.5. pantsKomunikāciju konfidencialitāte1. Dalībvalstis nodrošina komunikāciju un saistītās informācijas par datu plūsmu konfidencialitāti ar publisko komunikāciju tīkla un publiski pieejamu elektronisko komunikāciju pakalpojumiem, ievērojot valsts tiesību aktus. Īpaši tās aizliedz komunikāciju un saistītās informācijas par datu plūsmu noklausīšanos, ierakstīšanu, uzglabāšanu vai cita veida aizturēšanu vai pārraudzību personām, kas nav lietotāji, bez attiecīgo lietotāju piekrišanas, izņemot gadījumus, kad to darīt ir ar likumu atļauts saskaņā ar 15. panta 1. punktu. Šis punkts neliedz tehnisko uzglabāšanu, kas nepieciešama komunikāciju pārsūtīšanai, neierobežojot konfidencialitātes principu.2. Direktīvas 1. punkts neietekmē ar likumu atļautu komunikāciju un saistītas informācijas par datu plūsmu reģistrēšanu, ja to veic likumīgas uzņēmējdarbības prakses sakarā, lai sniegtu pierādījumu par komerciālu darījumu vai par jebkuru citu uzņēmējdarbības komunikāciju.3. Dalībvalstis nodrošina, ka elektronisko komunikāciju tīklu izmantošana informācijas uzglabāšanai vai pieejas iegūšanai abonenta vai lietotāja gala iekārtā uzglabātai informācijai ir atļauta tikai ar nosacījumu, ka attiecīgo abonentu vai lietotāju, saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK, nodrošina ar skaidru un visaptverošu informāciju, cita starpā, par apstrādes nolūku un piedāvā tiesības liegt datu kontrolierim veikt šādu apstrādi. Tas neliedz jebkādu tehnisku uzglabāšanu vai vienīgi pieeju, lai veiktu vai veicinātu komunikāciju pārraidīšanu elektronisko komunikāciju tīklā, vai kas nepieciešama, lai sniegtu informācijas sabiedrības pakalpojumu, ko skaidri pieprasa abonents vai lietotājs.6. pantsInformācija par datu plūsmu1. Informācija par datu plūsmu, kas attiecas uz abonentiem un lietotājiem un ko publisko komunikāciju tīkla pakalpojumu sniedzējs vai publiski pieejamu elektronisko komunikāciju pakalpojuma sniedzējs apstrādā vai uzglabā, ir jādzēš vai jāpadara anonīma, kad tā vairs nav nepieciešama komunikāciju pārraidīšanai, neierobežojot šā panta 2., 3. un 5. pantu un 15. panta 1. punktu.2. Var apstrādāt informāciju par datu plūsmu, kas nepieciešama, lai abonentam sagatavotu rēķinu un veiktu norēķinus par starpsavienojumiem. Šāda apstrāde ir pieļaujama tikai tik ilgi, kamēr nav beidzies termiņš, kura laikā var likumīgi apstrīdēt rēķinu vai saņemt maksājumu.3. Elektronisko komunikāciju pakalpojumu tirdzniecības nolūkā vai pievienotās vērtības pakalpojumu sniegšanas nolūkā publiski pieejamu elektronisko komunikāciju pakalpojuma sniedzējs var apstrādāt 1. punktā minēto informāciju līdz līmenim un tik ilgi, cik nepieciešams šādiem pakalpojumiem vai tirdzniecībai, ja abonents vai lietotājs, uz kuru šī informācija attiecas, ir devis savu piekrišanu. Lietotājiem vai abonentiem dod iespēju jebkurā laikā atsaukt savu piekrišanu informācijas par datu plūsmu apstrādei.4. Pakalpojuma sniedzējam jāinformē abonents vai lietotājs par apstrādāto datu plūsmas veidiem un par šādas apstrādes ilgumu 2. punktā minētajos nolūkos un - pirms piekrišanas iegūšanas - 3. punktā minētajos nolūkos.5. Informācijas par datu plūsmu apstrāde, saskaņā ar 1., 2., 3. un 4. punktu, ir jāierobežo līdz personām, kas darbojas ar pilnvaru no publisko komunikāciju tīklu pakalpojumu sniedzējiem un tādu publiski pieejamu elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniedzējiem, kas apstrādā rēķinu sagatavošanas vai datu plūsmas pārvaldi, klientu pieprasījumus, pārkāpumu noteikšanu, elektronisko komunikāciju pakalpojumu tirdzniecību vai pievienotās vērtības pakalpojumu sniegšanu, un tā jāierobežo līdz līmenim, kas nepieciešams šādu darbību veikšanai.6. Šā panta 1., 2., 3. un 5. punktu piemēro, neierobežojot kompetento iestāžu iespējas saņemt informāciju par datu plūsmu saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem, lai izšķirtu strīdus, jo īpaši tādus strīdus, kas rodas par starpsavienojumiem vai rēķiniem.7. pantsDetalizētu rēķinu sagatavošana1. Abonentiem ir tiesības saņemt rēķinus, kuros nav uzrādītas atsevišķas pozīcijas.2. Dalībvalstis piemēro savus noteikumus, lai saskaņotu ar izsaucēju lietotāju un izsaucamo abonentu tiesībām uz privāto dzīvi to abonentu tiesības, kuri saņem detalizētus rēķinus, piemēram, nodrošinot šiem lietotājiem un abonentiem pietiekamas alternatīvas komunikācijas vai maksāšanas iespējas.8. pantsIzsaucējas līnijas un izsaucamā līnijas identifikācijas uzrādīšana un ierobežojumi1. Ja tiek piedāvāta izsaucēja līnijas identifikācijas uzrādīšana, pakalpojuma sniedzējam ir jāpiedāvā izsaucējam lietotājam iespēja, bez maksas izmantojot vienkāršus līdzekļus, liegt izsaucēja līnijas identifikācijas uzrādīšanu pirms katra atsevišķa zvana izdarīšanas. Jānodrošina, lai šāda iespēja izsaucējam abonentam būtu attiecībā uz katru atsevišķu līniju.2. Ja tiek piedāvāta izsaucēja līnijas identifikācijas uzrādīšana, pakalpojuma sniedzējam ir jāpiedāvā izsaucamajam lietotājam iespēja, bez maksas izmantojot vienkāršus līdzekļus, liegt ienākošā zvana izsaucēja līnijas identifikācijas uzrādīšanu.3. Ja tiek piedāvāta izsaucēja līnijas identifikācijas uzrādīšanu un ja izsaucēja līnijas identifikāciju uzrāda pirms zvana savienošanas, pakalpojuma sniedzējam ir jāpiedāvā izsaucamajam abonentam iespēja, izmantojot vienkāršus līdzekļus, liegt ienākošos zvanus, ja izsaucēja līnijas identifikācijas uzrādīšanu ir liedzis izsaucējs lietotājs vai abonents.4. Ja tiek piedāvāta izsaucamās līnijas identifikācijas uzrādīšana, pakalpojuma sniedzējam ir jāpiedāvā izsaucamajam lietotājam iespēja, bez maksas izmantojot vienkāršus līdzekļus, liegt izsaucamās līnijas identifikācijas uzrādīšanu izsaucējam lietotājam.5. Šā panta 1. punkts attiecas arī uz zvaniem uz ārpuskopienas valstīm, kas izdarīti no Kopienas. Šā panta 2., 3. un 4. punkts attiecas arī uz ienākošajiem zvaniem, kas izdarīti no ārpuskopienas valstīm.6. Ja piedāvā uzrādīt izsaucēja līnijas un/vai izsaucamās līnijas identifikāciju, tad dalībvalstis nodrošina, ka publiski pieejamu telekomunikāciju pakalpojumu sniedzēji par to informē sabiedrību, kā arī par 1., 2., 3. un 4. punktā paredzētajām iespējām.9. pantsAtrašanās vietas dati, kas nav informācija par datu plūsmu1. Ja var apstrādāt atrašanās vietas datus, kas nav informācija par datu plūsmu, attiecībā uz publisko komunikāciju tīklu vai publiski pieejamu elektronisko komunikāciju pakalpojumu lietotājiem vai abonentiem, šādus datus var apstrādāt tikai tad, kad tie ir padarīti anonīmi, vai ar lietotāju vai abonentu piekrišanu, līdz tādam līmenim un tik ilgi, cik nepieciešams, lai sniegtu pievienotās vērtības pakalpojumus. Pakalpojuma sniedzējam ir jāinformē lietotāji vai abonenti pirms to piekrišanas saņemšanas par apstrādājamajiem atrašanās vietas datu veidiem, ja dati nav informācija par datu plūsmu, par apstrādes nolūku un ilgumu un par to, vai šos datus pārsūtīs trešajai personai ar nolūku sniegt pievienotās vērtības pakalpojumu. Lietotājiem vai abonentiem dod iespēju jebkurā laikā atsaukt savu piekrišanu atrašanās vietas datu apstrādei, ja dati nav informācija par datu plūsmu.2. Ja ir iegūta lietotāju vai abonentu piekrišana atrašanās vietas datu apstrādei, ja dati nav informācija par datu plūsmu, lietotājam vai abonentam joprojām ir iespēja, bez maksas izmantojot vienkāršus līdzekļus, uz laiku liegt šādu datu apstrādi attiecībā uz katru savienojumu tīklā vai attiecībā uz katru komunikāciju pārsūtīšanu.3. Saskaņā ar 1. un 2. punktu atrašanās vietas to datu apstrāde, kas nav informācija par datu plūsmu, ir jāierobežo līdz personām, kas darbojas ar publisku komunikāciju tīkla pakalpojumu sniedzēja vai publiski pieejamu sakaru pakalpojuma sniedzēja, vai trešās personas, kas sniedz pievienotās vērtības pakalpojumu, pilnvaru, un jāierobežo līdz līmenim, kas nepieciešams, lai sniegtu pievienotās vērtības pakalpojumu.10. pantsIzņēmumiDalībvalstis nodrošina caurskatāmas procedūras, ar kurām regulē veidu, kādā publisko komunikāciju tīkla pakalpojuma sniedzēja un/vai publiski pieejamu elektronisko sakaru pakalpojuma sniedzējs var neievērot:a) izsaucēja līnijas identifikācijas uzrādīšanas pagaidu liegšanu pēc abonenta iesnieguma, kurā tas pieprasa ļaunprātīgu vai traucējošu zvanu reģistrēšanu. Šādā gadījumā datus, kas iekļauj izsaucēja abonenta identifikāciju, publiskā komunikāciju tīkla pakalpojumu sniedzējs un/vai publiski pieejamu elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzējs saglabā un dara pieejamus saskaņā ar valsts tiesību aktiem;b) izsaucēja līnijas identifikācijas uzrādīšanas liegšanu un pagaidu abonenta vai lietotāja piekrišanas liegšanu vai nesniegšanu atrašanās vietas datu apstrādei attiecībā uz katru atsevišķu līniju organizācijām, kas apstrādā zvanus avārijas dienestiem, un kuras par tādām atzīst dalībvalstis, tostarp tiesībaizsargājošas iestādes, ātrās palīdzības dienestus un ugunsdzēsības dienestus, šādu zvanu atbildēšanas nolūkā.11. pantsZvanu automātiska pāradresēšanaDalībvalstis nodrošina, ka jebkuram abonentam ir iespēja, bez maksas izmantojot vienkāršus līdzekļus, pārtraukt trešās personas veiktu automātisku zvanu pāradresēšanu uz abonenta gala iekārtu.12. pantsAbonentu saraksti1. Dalībvalstis nodrošina, ka abonenti bez maksas un pirms tie ir iekļauti abonentu sarakstā tiek informēti par drukāta vai elektroniska tādu abonentu sarakstu nolūku, par kuriem informācija ir pieejama publiski vai ir iegūta uzziņu dienestos, kuros var būt iekļauti to personas dati, kā arī par tālākām izmantošanas iespējām, pamatojoties uz meklēšanas iespējām, kas iestrādātas sarakstu elektroniskajās versijās.2. Dalībvalstis nodrošina, ka abonentiem ir iespēja noteikt, vai to personas dati iekļaujami abonentu sarakstā, un ja tā, tad kādi dati līdz līmenim, kad šādi dati ir atbilstoši sarakstam, kā noteicis saraksta pakalpojumu sniedzējs, un pārbaudīt, labot vai atsaukt šādus datus. Personas datu neiekļaušana publiski pieejamā abonentu sarakstā, to pārbaude, labošana un atsaukšana ir bez maksas.3. Dalībvalstis var pieprasīt, ka, izmantojot publiski pieejama abonentu sarakstu tādam nolūkam, kas nav personu kontaktinformācijas meklēšana, pamatojoties uz to vārdiem vai nosaukumiem un nepieciešamības gadījumā uz citu minimālo identifikācijas informāciju, ir jāsaņem papildu piekrišana no abonentiem.4. Šā panta 1. un 2. punkts attiecas uz abonentiem, kas ir fiziskas personas. Saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem un katrā valstī spēkā esošajiem tiesību aktiem, dalībvalstis arī nodrošina, ka attiecībā uz datu iekļaušanu publiskajos abonentu sarakstos tiek pienācīgi aizsargātas to abonentu likumīgās intereses, kuri nav fiziskas personas.13. pantsNevēlamas komunikācijas1. Automātisku zvanīšanas sistēmu bez cilvēka iesaistīšanās (automātiskā atbildētāja), faksa aparātu (faksa) vai elektroniskā pasta izmantošana ar tiešu tirdzniecību saistītiem mērķiem ir pieļaujama tikai attiecībā uz abonentiem, kas snieguši iepriekšēju piekrišanu.2. Neatkarīgi no 1. punkta, ja fiziskas vai juridiskas personas no saviem klientiem iegūst to elektroniskā pasta elektronisko kontaktinformāciju produktu vai pakalpojumu pārdošanas kontekstā saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK, šīs pašas fiziskās vai juridiskās personas var izmantot šo elektronisko kontaktinformāciju savu līdzīgu produktu vai pakalpojumu tiešai tirdzniecībai ar noteikumu, ka klientiem ir dota skaidra iespēja bez maksas un izmantojot vienkāršu metodi iebilst pret šādu elektroniskās kontaktinformācijas izmantošanu laikā, kad šī informācija tiek ievākta, un attiecībā uz katru ziņojumu, ja klients sākotnēji nav atteicis šādu izmantošanu.3. Dalībvalstis veic attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka bez attiecīgo abonentu piekrišanas vai attiecībā uz abonentiem, kas nevēlas saņemt attiecīgās komunikācijas, bez maksas netiktu atļautas nevēlamas komunikācijas ar tiešu pārdošanu saistītiem mērķiem, izņemot 1. un 2. punktā minētos līdzekļus, vienu no šīm iespējām nosaka ar katras valsts tiesību aktiem.4. Katrā ziņā elektronisko pastu sūtīšana tiešas tirdzniecības nolūkā, slēpjot vai noklusējot sūtītāja identitāti, kura vārdā komunikācija ir veikta, vai bez reālas adreses, uz kuru saņēmējs var nosūtīt pieprasījumu par šādu komunikāciju pārtraukšanu, ir aizliegta.5. Šā panta 1. un 3. punkts attiecas uz abonentiem, kas ir fiziskas personas. Saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem un katrā valstī spēkā esošajiem tiesību aktiem, dalībvalstis arī nodrošina, ka attiecībā uz nevēlamām komunikācijām tiek pienācīgi aizsargātas to abonentu likumīgās intereses, kuri nav fiziskas personas.14. pantsTehniskie parametri un standartizācija1. Ieviešot šīs direktīvas noteikumus, saskaņā ar 2. un 3. punktu dalībvalstis nodrošina, ka netiek izvirzītas nekādas obligātas prasības attiecībā uz konkrētiem gala iekārtu vai citu elektronisko komunikāciju iekārtu tehniskajiem parametriem, kas varētu kavēt iekārtu laišanu tirgū un šādu iekārtu brīvu apriti starp dalībvalstīm.2. Ja šīs direktīvas noteikumus var ieviest, tikai pieprasot īpašus tehniskos parametrus elektronisko komunikāciju tīklos, dalībvalstis informē Komisiju saskaņā ar procedūru, kas minēta Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 22. jūnija Direktīvā 98/34/EK, kas nosaka informācijas sniegšanas procedūru tehnisko standartu un noteikumu jomā, un Informācijas Sabiedrības pakalpojumu noteikumu jomā9.3. Ja nepieciešams, var pieņemt pasākumus, lai nodrošinātu, ka gala iekārta ir veidota tā, lai tā būtu savietojama ar lietotāju tiesībām aizsargāt un kontrolēt to personas datu izmantošanu, saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK un Padomes 1986. gada 22. decembra Lēmumu 87/95/EEK par standartizāciju informācijas tehnoloģijas un komunikāciju jomā10.15. pantsDirektīvas 95/46/EK dažu noteikumu piemērošana1. Dalībvalstis var pieņemt tiesību aktus, lai ierobežotu šīs direktīvas 5. un 6. pantā, 8. panta 1., 2., 3. un 4. punktā un 9. pantā minēto tiesību un pienākumu darbības jomu, ja šādi ierobežojumi ir vajadzīgi saskaņā ar nepieciešamiem, atbilstīgiem un samērīgiem pasākumiem demokrātiskā sabiedrībā, lai garantētu valsts drošību, aizsardzību, sabiedrības drošību un kriminālpārkāpumu vai elektroniskās komunikāciju sistēmas nevēlamas izmantošanas novēršanu, izmeklēšanu, noteikšanu un kriminālvajāšanu, kā noteikts Direktīvas 95/46/EK 13. panta 1. punktā. Tālab dalībvalstis, cita starpā, var pieņemt tiesību aktus, paredzot datu saglabāšanu ierobežotā laikposmā, kas pamatots ar šajā punktā noteiktajiem iemesliem. Visi šajā punktā minētie pasākumi ir saskaņā ar Kopienas tiesību aktu vispārējiem principiem, tostarp tie, kas minēti Eiropas Savienības dibināšanas līguma 6. panta 1. un 2. punktā.2. Direktīvas 95/46/EK III nodaļas noteikumus par tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, atbildību un sankcijām piemēro, ņemot vērā valsts noteikumus, kas pieņemti saskaņā ar šo direktīvu, un ņemot vērā individuālās tiesības, kuras izriet no šīs direktīvas.3. Darba grupa par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, kas izveidota ar Direktīvas 95/46/EK 29. pantu, veic arī uzdevumus, kas noteikti minētās direktīvas 30. pantā attiecībā uz šajā direktīvā iekļautajiem jautājumiem, proti, pamattiesību un pamatbrīvību un likumīgo interešu aizsardzība elektronisko komunikāciju nozarē.16. pantsPārejas noteikumi1. Šīs direktīvas 12. pants neattiecas uz tiem abonentu sarakstu izdevumiem, kas jau izveidoti vai laisti tirgū drukātā vai ārlīnijas elektroniskā formā, pirms stājas spēkā pieņemtie valsts noteikumi saskaņā ar šo direktīvu.2. Ja fiksēto vai mobilo publisko balss telefonijas pakalpojumu abonentu personas dati ir iekļauti publiskā abonentu sarakstā, saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK un Direktīvas 97/66/EK 11. panta noteikumiem, pirms stājas spēkā pieņemtie valsts noteikumi saskaņā ar šo direktīvu, šādu abonentu personas datus var atstāt iekļautus šajā publiskajā abonentu sarakstā tās drukātajā vai elektroniskajā versijā, tostarp versijas ar apgrieztās meklēšanas funkcijām, izņemot gadījumus, kad abonenti norāda savādāk, pēc pilnīgas informācijas saņemšanas par nolūku un iespējām saskaņā ar šīs direktīvas 12. pantu.17. pantsPārņemšana1. Līdz 2003. gada 31. oktobrim dalībvalstīs stājas spēkā pasākumi, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.Kad dalībvalstis pieņem minētos tiesību aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāmas šādas atsauces.2. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus tos savus tiesību aktu noteikumus, ko tās pieņem jomā, kuru reglamentē šī direktīva, un jebkurus sekojošus grozījumus minētajos tiesību aktos.18. pantsPārskatīšanaNe vēlāk kā trīs gadus pēc 17. panta 1. punktā minētā datuma Komisija nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs direktīvas piemērošanu un tās ietekmi uz uzņēmējiem un patērētājiem, jo īpaši attiecībā uz nevēlamu komunikāciju sniegšanu, ņemot vērā starptautisko vidi. Šim nolūkam Komisija var no dalībvalstīm pieprasīt informāciju, kuru tās sniedz nekavējoties. Attiecīgos gadījumos Komisija sniedz priekšlikumus grozīt šo direktīvu, ņemot vērā minētā ziņojuma rezultātus, izmaiņas nozarē un jebkuru citu priekšlikumu, ko tā uzskata par nepieciešamu, lai uzlabotu šīs direktīvas efektivitāti.19. pantsAtcelšanaDirektīvu 97/66/EK atceļ no dienas, kas minēta 17. panta 1. punktā.Atsauces uz atcelto direktīvu uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu.20. pantsStāšanās spēkāŠī direktīva stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.21. pantsAdresātiŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 2002. gada 12. jūlijāEiropas Parlamenta vārdā  priekšsēdētājs P. Cox Padomes vārdā  priekšsēdētājs T. Pedersen1 OV C 365 E, 19.12.2000., 223. lpp.2 OV C 123, 25.4.2001., 53. lpp.3 Eiropas Parlamenta 2001. gada 13. novembra atzinums (vēl nav publicēts Oficiālajā Vēstnesī), Padomes 2002. gada 28. janvāra Kopējā nostāja (OV C 113 E, 14.5.2002., 39. lpp.) un Eiropas Parlamenta 2002. gada 30. maija Lēmums (vēl nav publicēts Oficiālajā Vēstnesī). Padomes 2002. gada 25. jūnija Lēmums.4 OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.5 OV L 24, 30.1.1998., 1. lpp.6 OV L 178, 17.7.2000., 1. lpp.7 OV L 91, 7.4.1999., 10. lpp.8 OV L 108, 24.4.2002., 33. lpp.9 OV L 204, 21.7.1998., 37. lpp. Direktīva grozīta ar Direktīvu 98/48/EK (OV L 217, 5.8.1998., 18. lpp.)10 OV L 36, 7.2.1987., 31. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar 1994. gada Pievienošanās aktu.


title: Komisijas Direktīva 2008/16/EK ( 2008. gada 15. februāris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK, lai iekļautu tās I pielikumā aktīvo vielu etofenproksu (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               16.2.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 42/48

      KOMISIJAS DIREKTĪVA 2008/16/EK
   (2008. gada 15. februāris),
   ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK, lai iekļautu tās I pielikumā aktīvo vielu etofenproksu
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 16. februāra Direktīvu 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (1) un jo īpaši tās 16. panta 2. punkta otro daļu,
   tā kā:

               (1)

               Komisijas 2003. gada 4. novembra Regulā (EK) Nr. 2032/2003 par 10 gadu darba programmas otro fāzi, kas minēta 16. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/8/EK par biocīdu laišanu tirgū, un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1896/2000 (2) noteikts novērtējamo aktīvo vielu saraksts to iespējamai iekļaušanai Direktīvas 98/8/EK I, IA vai IB pielikumā. Šajā sarakstā iekļauts etofenprokss.

               (2)

               Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2032/2003 etofenprokss novērtēts atbilstoši Direktīvas 98/8/EK 11. panta 2. punktam izmantošanai koksnes konservantos, kas ir Direktīvas 98/8/EK V pielikumā definētais 8. produktu veids.

               (3)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2032/2003 10. panta 5. un 7. punktu par ziņotāju dalībvalsti tika izraudzīta Austrija, kura 2005. gada 11. oktobrī ir iesniegusi Komisijai kompetentās iestādes sagatavotu ziņojumu un attiecīgu ieteikumu.

               (4)

               Kompetentās iestādes ziņojumu ir izskatījušas dalībvalstis un Komisija. Izskatīšanā konstatēto saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2032/2003 11. panta 4. punktu Biocīdo produktu pastāvīgā komiteja 2006. gada 21. jūnijā iekļāvusi novērtējuma ziņojumā.

               (5)

               Izskatīšanā par etofenproksu neradās nekādi jautājumi vai bažas, kas būtu jāadresē Veselības un vides risku zinātniskajai komitejai.

               (6)

               Veikto pārbaužu rezultāti liecina, ka biocīdie produkti, kurus izmanto par koksnes konservantiem un kuri satur etofenproksu, varētu atbilst Direktīvas 98/8/EK 5. pantā noteiktajām prasībām. Tomēr konstatēts, ka cilvēka veselības apdraudējums ir pieļaujamā līmenī tikai tad, ja produktu lieto sezonāli vai periodiski (ne ilgāk kā trīs mēnešus gadā). Tāpēc ieteicams iekļaut etofenproksu Direktīvas 98/8/EK I pielikumā, lai nodrošinātu, ka biocīdiem produktiem, kurus izmanto par koksnes konservantiem un kuri satur etofenproksu, visās dalībvalstīs atļaujas var piešķirt, grozīt vai atsaukt saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 16. panta 3. punktu. Lai saņemtu atļauju produkta izmantošanai visu gadu, būs jāiesniedz termālās absorbcijas dati, lai pierādītu, ka produktus var lietot, neradot nepieļaujamu apdraudējumu cilvēka veselībai.

               (7)

               Ņemot vērā novērtējuma ziņojumā konstatēto, un jo īpaši strādājošajiem identificēto risku, ir ieteicams noteikt, ka ar produktiem, kas satur etofenproksu un kas paredzēti izmantošanai ražošanā, jāstrādā, lietojot piemērotus aizsarglīdzekļus.

               (8)

               Ne visi iespējamie lietojumi ir izvērtēti Kopienas līmenī. Tāpēc dalībvalstīm būtu jāpievērš īpaša uzmanība vides segmentiem un populācijām, kam nav pievērsta pienācīga uzmanība Kopienas līmeņa riska novērtēšanā; tāpat, piešķirot produktu atļaujas, dalībvalstīm jānodrošina, ka tiek veikti atbilstīgi pasākumi vai paredzēti īpaši nosacījumi, lai konstatēto risku samazinātu līdz pieļaujamam līmenim.

               (9)

               Svarīgi, ka šīs direktīvas noteikumi tiek piemēroti vienlaicīgi visās dalībvalstīs, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret tirgū esošajiem biocīdajiem produktiem, kuri kā aktīvo vielu satur etofenproksu, un kopumā veicinātu biocīdo produktu tirgus sekmīgu darbību.

               (10)

               Pirms aktīvās vielas iekļaušanas Direktīvas 98/8/EK I pielikumā jāparedz pietiekami ilgs laiks, kurā dalībvalstis un citas ieinteresētās puses varētu sagatavoties ar to saistīto jauno prasību ievērošanai un varētu nodrošināt, ka pieteikumu iesniedzējiem, kas sagatavojuši dokumentāciju, ir iespējams pilnībā izmantot datu aizsardzībai noteikto 10 gadu termiņu, kas saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 12. panta c) apakšpunkta ii) punktu sākas no iekļaušanas dienas.

               (11)

               Pēc iekļaušanas dalībvalstīm jādod pietiekams laiks Direktīvas 98/8/EK 16. panta 3. punkta īstenošanai, jo īpaši, lai piešķirtu, grozītu vai anulētu atļaujas etofenproksu saturošiem 8. produktu veida biocīdiem ar nolūku nodrošināt to atbilstību Direktīvai 98/8/EK.

               (12)

               Tādēļ atbilstīgi jāgroza Direktīva 98/8/EK.

               (13)

               Šajā direktīvā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdo produktu pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.
   1. pants
   Direktīvas 98/8/EK I pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu.
   2. pants
   Transponēšana
   1.   Dalībvalstis vēlākais līdz 2009. gada 31. janvārim pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto tiesību aktu noteikumus un minēto aktu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.
   Dalībvalstis piemēro minētos tiesību aktus no 2010. gada 1. februāra.
   Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.
   2.   Dalībvalstis dara zināmus Komisijai to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.
   3. pants
   Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tas publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   4. pants
   Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

      Briselē, 2008. gada 15. februārī

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Stavros DIMAS

      (1)  OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2007/70/EK (OV L 312, 30.11.2007., 26. lpp.).

      (2)  OV L 307, 24.11.2003., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1849/2006 (OV L 355, 15.12.2006., 63. lpp.).

      PIELIKUMS
      Tabulā Direktīvas 98/8/EK I pielikumā iestarpina šādu ierakstu “Nr. 5”:

                     Nr.

                     Vispārpieņemtais nosaukums

                        IUPAC nosaukums
                     Identifikācijas numuri

                     Aktīvās vielas minimālā tīrības pakāpe tirgū laižamajā biocīdajā produktā

                     Iekļaušanas datums

                     Termiņš, līdz kuram jānodrošina atbilstība 16. panta 3. punkta prasībām
                     (izņemot produktus, kas satur vairākas aktīvās vielas, kuriem termiņu, līdz kuram jānodrošina atbilstība 16. panta 3. punktam, nosaka pēc pēdējā iekļaušanas lēmuma, kas attiecas uz to sastāvā esošajām aktīvajām vielām)

                     Iekļaušanas termiņa beigu datums

                     Produkta veids

                     Īpaši noteikumi (1)

                     “5

                     etofenprokss

                     3-fenoksibenzil-2-(4-etoksifenil)-2-metilpropilēteris
                     EK Nr.: 407-980-2
                     CAS Nr.: 80844-07-1

                     970 g/kg

                     2010. gada 1. februāris

                     2012. gada 31. janvāris

                     2020. gada 31. janvāris

                     8

                     Saskaņā ar 5. punktu un VI pielikumu vērtējot attiecīgā produkta atļaujas pieteikumu, dalībvalstis izvērtē lietošanas/iedarbības scenārijus un/vai populācijas, kas nav pienācīgi aplūkotas Kopienas līmeņa riska novērtējumā un var būt pakļautas produkta iedarbībai. Piešķirot produkta atļauju, dalībvalstis izvērtē riskus un pēcāk nodrošina, ka tiek veikti atbilstīgi pasākumi vai paredzēti īpaši nosacījumi, lai konstatēto risku samazinātu līdz pieļaujamam līmenim. Produktu atļaujas var piešķirt tikai tad, ja pieteikumā pierādīts, ka riskus var samazināt līdz pieļaujamam līmenim.
                     Dalībvalstis nodrošina, ka atļaujas piešķir ar šādiem nosacījumiem:
                     Ņemot vērā strādājošajiem identificēto risku, produktus nevar izmantot visu gadu, ja netiek iesniegti termālās absorbcijas dati, kas pierāda, ka hroniska iedarbība nerada nepieļaujamu risku. Turklāt, produktu izmantojot ražošanai paredzētajos lietojumos, jālieto piemēroti individuālās aizsardzības līdzekļi.”

         (1)  Par VI pielikuma vienoto principu īstenošanu, novērtēšanas ziņojumu saturu un to secinājumiem sk. Komisijas tīmekļa vietnē http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm


title: Padomes Direktīva (1976. gada 27. jūlijs), par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju kontūrgaismu lukturiem, priekšējiem gabarītgaismas (stāvgaismas) lukturiem, pakaļējiem gabarītgaismas (stāvgaismas) lukturiem un bremžu signāllukturiem

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31976L0758

Oficiālais Vēstnesis L 262 , 27/09/1976 Lpp. 0054 - 0070 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 13 Sējums 5 Lpp. 0083  Speciālizdevums grieķu valodā Nodaļa 13 Sējums 4 Lpp. 0025  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 13 Sējums 5 Lpp. 0083  Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 13 Sējums 5 Lpp. 0093  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 13 Sējums 5 Lpp. 0093

		Padomes Direktīva(1976. gada 27. jūlijs),par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju kontūrgaismu lukturiem, priekšējiem gabarītgaismas (stāvgaismas) lukturiem, pakaļējiem gabarītgaismas (stāvgaismas) lukturiem un bremžu signāllukturiem(76/758/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 100. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [1],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [2],tā kā tehniskās prasības, kurām mehāniskajiem transportlīdzekļiem jāatbilst saskaņā ar valsts tiesību aktiem, attiecas, interalia, uz to kontūrgaismu lukturiem, priekšējiem gabarītgaismas (stāvgaismas) lukturiem, pakaļējiem gabarītgaismas (stāvgaismas) lukturiem un bremžu signāllukturiem;tā kā šīs prasības dažādās dalībvalstīs atšķiras; tā kā tādēļ visās dalībvalstīs papildus esošajiem noteikumiem vai to vietā būtu jānosaka vienādas prasības, lai dotu iespēju attiecībā uz visu veidu transportlīdzekļiem piemērot jo īpaši EEK tipa apstiprināšanas procedūru, kas noteikta ar Padomes 1970. gada 6. februāra Direktīvu 70/156/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju tipa apstiprinājumu [3];tā kā Direktīvā 76/756/EEK [4] Padome ir noteikusi kopīgas prasības attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu mehāniskajiem transportlīdzekļiem un to piekabēm;tā kā katra dalībvalsts ar saskaņotu priekšējo gabarītgaismas (stāvgaismas) lukturu, pakaļējo gabarītgaismas (stāvgaismas) lukturu un bremžu signāllukturu tipa apstiprināšanas procedūru spēj pārbaudīt atbilstību kopējām prasībām attiecībā uz ražošanu un testēšanu, kā arī informēt citas dalībvalstis par šādiem atzinumiem, nosūtot katra priekšējā gabarītgaismas (stāvgaismas) luktura, pakaļējā gabarītgaismas (stāvgaismas) luktura un bremžu signālluktura tipam sastādītas sastāvdaļu tipa apstiprinājuma apliecības kopiju; tā kā EEK sastāvdaļu tipa apstiprinājuma marķējuma uzlikšana visiem lukturiem, kas ražoti atbilstīgi apstiprinātajam tipam, novērš vajadzību pārbaudīt šos priekšējos gabarītgaismas (stāvgaismas) lukturus, pakaļējos gabarītgaismas (stāvgaismas) lukturus un bremžu signāllukturus citās dalībvalstīs;tā kā ir vēlams ņemt vērā tehniskas prasības, kas paredzētas ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Noteikumos Nr. 7 ("Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu (izņemot motociklus) un to piekabju gabarītgaismas (stāvgaismas) apgaismojuma, sarkanā pakaļējā apgaismojuma un bremžu signālapgaismojuma apstiprināšanu") [5], kura ir pievienota 1958. gada 20. marta Nolīgumam par vienotu mehānisko transportlīdzekļu iekārtu un detaļu apstiprināšanas nosacījumu pieņemšanu un šāda apstiprinājuma savstarpēju atzīšanu;tā kā dalībvalstu tiesību aktu tuvināšana attiecībā uz transportlīdzekļiem paredz to, ka dalībvalstis savstarpēji atzīst pārbaudes, ko katra no tām veic, pamatojoties uz kopīgajām prasībām,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pants1. Dalībvalstis piešķir EEK detaļas tipa apstiprinājumu visu veidu priekšējiem gabarītgaismas (stāvgaismas) lukturiem, pakaļējiem gabarītgaismas (stāvgaismas) lukturiem un bremžu signāllukturiem, kuru konstrukcijas un testēšanas prasības atbilst 0, I, III, IV un V pielikumā noteiktajām prasībām.2. Dalībvalsts, kas piešķīrusi EEK detaļas tipa apstiprinājumu, tiktāl, cik vajadzīgs un ja vajadzīgs, sadarbojoties ar citu dalībvalstu kompetentām iestādēm, veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai pārbaudītu ražošanas paraugu atbilstību apstiprinātajam tipam. Šīs pārbaudes veic tikai uz vietas.2. pantsDalībvalstis par katra tipa priekšējo gabarītgaismas (stāvgaismas) lukturi, pakaļējo gabarītgaismas (stāvgaismas) lukturi un bremžu signāllukturi, ko tās apstiprina saskaņā ar 1. pantu, ražotājam vai viņa pilnvarotam pārstāvim izsniedz EEK sastāvdaļu tipa apstiprinājuma marķējumu, kurš atbilst III pielikumā noradītajam paraugam.Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai novērstu marķējumu lietošanu tā, ka priekšējos gabarītgaismas (stāvgaismas) lukturus, pakaļējos gabarītgaismas (stāvgaismas) lukturus un bremžu signāllukturus, par kuriem piešķirts tipa apstiprinājums saskaņā ar 1. pantu, sajauc ar citām ierīcēm.3. pants1. Dalībvalstis nevar aizliegt laist tirgū priekšējos gabarītgaismas (stāvgaismas) lukturus, pakaļējos gabarītgaismas (stāvgaismas) lukturus un bremžu signāllukturus to konstrukcijas vai darbības metodes dēļ, ja uz tiem ir EEK sastāvdaļu tipa apstiprinājuma marķējums.2. Tomēr dalībvalstis var aizliegt laist tirgū tādus priekšējos gabarītgaismas (stāvgaismas) lukturus, pakaļējos gabarītgaismas (stāvgaismas) lukturus un bremžu signāllukturus, uz kuriem ir EEK sastāvdaļu tipa apstiprinājuma marķējums, bet kas neatbilst apstiprinātajam tipam.Šī valsts steidzami informē pārējās dalībvalstis un Komisiju par veiktajiem pasākumiem, precizējot sava lēmuma iemeslus.4. pantsVisu dalībvalstu kompetentās iestādes pārējo dalībvalstu kompetentajām iestādēm mēneša laikā par visiem apstiprinātajiem un neapstiprinātajiem priekšējo gabarītgaismas (stāvgaismas) lukturu, pakaļējo gabarītgaismas (stāvgaismas) lukturu un bremžu signāllukturu tipiem nosūta II pielikumā dotā parauga detaļas tipa apstiprinājuma apliecības kopiju.5. pants1. Ja dalībvalsts, kura piešķīrusi EEK detaļas tipa apstiprinājumu, konstatē, ka vairāki priekšējie gabarītgaismas (stāvgaismas) lukturi, pakaļējie gabarītgaismas (stāvgaismas) lukturi un bremžu signāllukturi, uz kā ir viens un tas pats EEK detaļas tipa apstiprinājuma marķējums, apstiprinātajam tipam neatbilst, tā veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka ražotie modeļi atbilst apstiprinātajam tipam. Šīs dalībvalsts kompetentās iestādes informē par veiktajiem pasākumiem pārējo dalībvalstu kompetentās iestādes, kuras, ja vajadzīgs, var atsaukt EEK detaļas tipa apstiprinājumu. Minētās iestādes veic līdzīgus pasākumus, ja citas dalībvalsts kompetentās iestādes tās informējušas par šādu neatbilstību.2. Dalībvalstu kompetentās iestādes mēneša laikā informē cita citu par visiem EEK detaļas tipa apstiprinājuma anulēšanas gadījumiem un par šāda pasākuma iemesliem.6. pantsVisos lēmumos, kas pieņemti saskaņā ar šīs direktīvas ieviešanai pieņemtajiem noteikumiem un ar ko noraida vai atceļ priekšējo gabarītgaismas (stāvgaismas) lukturu, pakaļējo gabarītgaismas (stāvgaismas) lukturu un bremžu signāllukturu EEK sastāvdaļu tipa apstiprinājumu, aizliedz to laišanu tirgū vai izmantošanu, sīki izklāsta to pamatojumu. Šādus lēmumus paziņo attiecīgajai pusei, to vienlaikus informējot par tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, ko tā var izmantot saskaņā ar dalībvalstī spēkā esošajiem tiesību aktiem, un šo tiesiskās aizsardzības līdzekļu izmantošanas termiņiem.7. pantsNeviena dalībvalsts nedrīkst atteikt piešķirt EEK tipa apstiprinājumu vai valsts tipa apstiprinājumu transportlīdzeklim kontūrgaismu lukturu, priekšējo gabarītgaismas (stāvgaismas) lukturu, pakaļējo gabarītgaismas (stāvgaismas) lukturu un bremžu signāllukturu dēļ, ja tiem ir EEK sastāvdaļu tipa apstiprinājuma marķējums, un tie ir uzstādīti atbilstīgi Direktīvā 76/756/EEK noteiktajām prasībām.8. pantsNeviena dalībvalsts nedrīkst atteikt vai aizliegt transportlīdzekļa pārdošanu, reģistrāciju, nodošanu ekspluatācijā vai lietošanu kontūrgaismu lukturu, priekšējo gabarītgaismas (stāvgaismas) lukturu, pakaļējo gabarītgaismas (stāvgaismas) lukturu un bremžu signāllukturu dēļ, ja tiem ir EEK sastāvdaļu tipa apstiprinājuma marķējums, un tie ir uzstādīti atbilstīgi Direktīvā 76/756/EEK noteiktajām prasībām.9. pantsŠajā direktīvā "transportlīdzeklis" ir visi mehāniskie transportlīdzekļi, kas ir paredzēti izmantošanai uz ceļiem, ar virsbūvi vai bez tās, ar vismaz četriem riteņiem un maksimālo paredzēto ātrumu lielāku par 25 km/h, izņemot transportlīdzekļus, kas pārvietojas pa sliežu ceļiem, celtniecības mašīnas un lauksaimniecībā izmantojamus traktorus un mašīnas, kā arī transportlīdzekļus, kas iesaistīti sabiedrisko pakalpojumu sniegšanā.10. pantsJebkurus grozījumus, kas vajadzīgi, lai pielikumu prasības pielāgotu tehnikas attīstībai, pieņem saskaņā ar Direktīvas 70/156/EEK 13. pantā paredzēto procedūru.11. pants1. Dalībvalstis pieņem un publicē noteikumus, kas vajadzīgi, lai līdz 1977. gada 1. jūlijam izpildītu šīs direktīvas prasības, un tūlīt par to informē Komisiju. Dalībvalstis šos noteikumus piemēro, vēlākais, no 1977. gada 1. oktobra.2. Pēc šīs direktīvas paziņošanas dalībvalstis tālāk nodrošina to, ka pietiekami drīz, lai Komisija varētu iesniegt savas piebildes, to informē par visiem ierosinātajiem normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, ko tās gatavojas pieņemt jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.12. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 1976. gada 27. jūlijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsM. van der Stoel[1] OV C 76, 7.4.1975., 37. lpp.[2] OV C 255, 7.11.1975., 3. lpp.[3] OV L 42, 23.2.1970., 1. lpp.[4] OV L 262, 27.9.1976., 1. lpp.[5] Eiropas Ekonomikas komisija, Dokuments E/ECE/324, 1967. gada 22. maija Papildinājums Nr. 6., kam 1971. gada 9. februārī pievienots Labojums Nr. 1.--------------------------------------------------Pielikumu saraksts0 pielikums. | – Definīcijas, vispārīgās specifikācijas, izstarotās gaismas intensitāte, testa procedūra, izstarotās gaismas krāsa, ražošanas atbilstība, piezīme par krāsu |I pielikums. | – Priekšējo gabarītgaismas (stāvgaismas) lukturu, pakaļējo gabarītgaismas (stāvgaismas) lukturu un bremžu signāllukturu gaismas izplatīšanas telpā minimālie leņķi |II pielikums. | – EEK sastāvdaļu tipa apstiprinājuma apliecības paraugs |III pielikums. | – EEK sastāvdaļu tipa apstiprinājuma un marķējuma prasības Papildinājums.: EEK sastāvdaļu tipa apstiprinājuma marķējuma paraugi |IV pielikums. | – Fotometriskie mērījumi |V pielikums. | – Izstarotās gaismas krāsas trīskrāsainās koordinātes |--------------------------------------------------


title: Komisijas Direktīva 98/101/EK (1998. gada 22. decembris), ar ko tehnikas attīstībai pielāgo Padomes Direktīvu 91/157/EEK par baterijām un akumulatoriem, kuros ir dažas bīstamas vielasDokuments attiecas uz EEZ.

text:
Avis juridique important

|

31998L0101

Official Journal L 001 , 05/01/1999 P. 0001 - 0002

KOMISIJAS DIREKTĪVA 98/101/EK(1998. gada 22. decembris),ar ko tehnikas attīstībai pielāgo Padomes Direktīvu 91/157/EEK par baterijām un akumulatoriem, kuros ir dažas bīstamas vielas(dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1991. gada 18. marta Direktīvu 91/157/EEK par baterijām un akumulatoriem, kuros ir dažas bīstamas vielas[1], un jo īpaši tās 10. pantu,tā kā sakarā ar Austrijas, Somijas un Zviedrijas Pievienošanās aktu, īpaši tā 69. un 112. pantu, ir paredzēts, ka četros gados pēc pievienošanās saskaņā ar EK procedūrām būtu jāpārskata noteikumi, kas attiecas uz Direktīvas 91/157/EEK 3. pantā minētajām baterijām, kurās ir dzīvsudrabs;tā kā, lai panāktu augsta līmeņa vides aizsardzību, dažu bateriju laišana tirgū būtu jāaizliedz, ņemot vērā tajās esošā dzīvsudraba daudzumu; tā kā, lai sasniegtu maksimālo efektu vides aizsardzībā, minētajam aizliegumam jāattiecas uz ierīcēm, kurās ir iebūvētas tādas baterijas un akumulatori; tā kā tādam aizliegumam var būt pozitīva ietekme, kas paātrina bateriju rekuperāciju;tā kā būtu jāņem vērā alternatīvu smagos metālus nesaturošu bateriju tehniskā attīstība;tā kā tādēļ būtu atbilstīgi jāpielāgo Direktīva 91/157/EEK;tā kā šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar tās komitejas atzinumu, kas izveidota, ievērojot 18. pantu Padomes 1975. gada 15. jūlija Direktīvā 75/442/EEK par atkritumiem[2], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 96/350/EK[3],IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsDirektīvu 91/157/EEK groza šādi.1. Direktīvas 3. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:"1. Dalībvalstis vēlākais no 2000. gada 1. janvāra aizliedz laist tirgū baterijas un akumulatorus, kuros pēc svara ir vairāk par 0,0005 % dzīvsudraba, arī tad, ja šīs baterijas vai akumulatori ir iebūvēti ierīcēs. Uz elektrodu elementiem un baterijām, kas sastāv no elektrodu elementiem, kuru dzīvsudraba saturs pēc svara nepārsniedz 2 %, šis aizliegums neattiecas."2. Direktīvas I pielikumu aizstāj ar šīs direktīvas pielikumu.2. pantsDalībvalstis līdz 2000. gada 1. janvārim pieņem un publicē noteikumus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Par tiem dalībvalstis tūlīt informē Komisiju.Kad dalībvalstis pieņem minētos aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu, vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarīt šādas atsauces.3. pantsŠī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.4. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 1998. gada 22. decembrīKomisijas vārdā Komisijas locekleRitt BjerregaardPIELIKUMS"I PIELIKUMSŠī direktīva neattiecas uz:1. Baterijām un akumulatoriem, ko laiž tirgū pēc 1999. gada 1. janvāra un kuros dzīvsudraba saturs pēc svara pārsniedz 0,0005 %;2. Baterijām un akumulatoriem, ko laiž tirgū no 1992. gada 18. septembra un kas satur: vairāk nekā 25 mg dzīvsudraba uz elementu, izņemot sārma un mangāna baterijas, pēc svara vairāk nekā 0,025 % kadmija, pēc svara vairāk nekā 0,4 % svina;3. Sārma un mangāna baterijām, kas pēc svara satur vairāk nekā 0,025 % dzīvsudraba un ko laiž tirgū no 1992. gada 18. septembra."[1] OV L 78, 26.3.1991., 38. lpp.[2] OV L 194, 25.7.1975., 47. lpp.[3] OV L 135, 6.6.1996., 32. lpp.


title: Padomes Direktīva 94/56/EK (1994. gada 21. novembris), ar ko nosaka civilās aviācijas nelaimes gadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas pamatprincipus

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31994L0056

Oficiālais Vēstnesis L 319 , 12/12/1994 Lpp. 0014 - 0019 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 7 Sējums 5 Lpp. 0172  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 7 Sējums 5 Lpp. 0172

		Padomes Direktīva 94/56/EK(1994. gada 21. novembris),ar ko nosaka civilās aviācijas nelaimes gadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas pamatprincipusEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 84. panta 2. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [2],rīkojoties saskaņā ar Līguma 189. c pantā noteikto procedūru [3],tā kā Eiropas civilajā aviācijā jāsaglabā augsts vispārīgās drošības līmenis un jāpieliek visas pūles, lai samazinātu nelaimes gadījumu un starpgadījumu skaitu;tā kā civilās aviācijas nelaimes gadījumu un starpgadījumu tehnisko izmeklēšanu ātra veikšana uzlabo gaisa satiksmes drošību, palīdzot novērst šādus nelaimes gadījumus un starpgadījumus;tā kā jāņem vērā 1944. gada 7. decembrī Čikāgā parakstītā Konvencija par Starptautisko civilo aviāciju, kas paredz vajadzīgo pasākumu ieviešanu, lai nodrošinātu lidmašīnas drošu vadību; tā kā īpaši jāņem vērā šīs konvencijas 13. pielikums, kas nosaka ieteicamos starptautiskos standartus un praksi lidmašīnu nelaimes gadījumu izmeklēšanai;tā kā atbilstīgi 13. pielikumā izklāstītajiem starptautiskajiem standartiem par izmeklēšanu atbildīga tā valsts, kurā noticis nelaimes gadījums;tā kā, ja nopietnu starpgadījumu izmeklēšanu neveic valsts, kurā starpgadījums noticis, šāda izmeklēšana jāveic valstij, kurā lidmašīna reģistrēta;tā kā nopietnu starpgadījumu izmeklēšana jāveic līdzīgi nelaimes gadījumu izmeklēšanai;tā kā izmeklēšanas apjomam jābūt atkarīgam no tā, cik daudz no tās iespējams iegūt pieredzi drošības uzlabošanai;tā kā gaisa satiksmes drošības labad izmeklēšana jāveic iespējami īsā laikā;tā kā izmeklētājiem jādod iespēja netraucēti paveikt savus uzdevumus;tā kā saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem par tiesu izmeklēšanas iestāžu varu un, kur nepieciešams, ciešā sadarbībā ar šīm iestādēm, dalībvalstīm jānodrošina, ka atbildīgie par tehnisko izmeklēšanu var veikt savu darbu vislabākajos iespējamos apstākļos;tā kā, lai izvairītos no jebkāda interešu konflikta un jebkādas iespējamas iesaistes izmeklējamo gadījumu cēloņos, civilās aviācijas nelaimes gadījumu un starpgadījumu izmeklēšana jāveic vai jāuzrauga neatkarīgai organizācijai vai iestādei;tā kā neatkarīgai organizācijai vai iestādei vajadzētu būt piemēroti apgādātai un tās uzdevumos varētu ietilpt novēršanas pasākumi;tā kā, ja nepieciešams, dalībvalstīm būtu jāveic pasākumi, lai nodrošinātu savstarpēju palīdzību izmeklēšanas veikšanā;tā kā dalībvalstij izmeklēšanas veikšanu jāspēj deleģēt citai dalībvalstij;tā kā nelaimes gadījumu novēršanai ir svarīgi nelaimes gadījumu izmeklēšanas rezultātus darīt zināmus atklātībai pēc iespējas īsākā laikā;tā kā, izplatot starpgadījumu izmeklēšanas rezultātus, būtu jāņem vērā to īpašais raksturs;tā kā dalībvalstīm būtu pienācīgi jāņem vērā drošības ieteikumi, kas radušies nelaimes gadījuma vai starpgadījuma izmeklēšanas rezultātā;tā kā vienīgais tehniskās izmeklēšanas mērķis ir izdarīt secinājumus, kas varētu novērst nelaimes gadījumus vai starpgadījumus nākotnē, un tā kā tādēļ gadījumu, secinājumu un drošības ieteikumu analīze nenozīmē vainas vai atbildības sadalīšanu,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsMērķisŠīs direktīvas nolūks ir uzlabot gaisa satiksmes drošību, atvieglojot ātru izmeklēšanas veikšanu, kuras vienīgais mērķis ir nelaimes gadījumu un starpgadījumu novēršana nākotnē.2. pantsPiemērošanas joma1. Šo direktīvu piemēro to civilās aviācijas nelaimes gadījumu un starpgadījumu izmeklēšanai, kas notikuši Kopienas teritorijā, ņemot vērā dalībvalstu starptautiskās saistības.2. Šo direktīvu piemēro arī ārpus Kopienas teritorijas attiecībā uz:i) to nelaimes gadījumu izmeklēšanu, kurās iesaistītas dalībvalstī reģistrētie gaisa kuģi, ja šādu izmeklēšanu neveic cita valsts;ii) tādu nopietnu starpgadījumu izmeklēšanu, kuros iesaistītas dalībvalstī reģistrētie gaisa kuģi vai gaisa kuģi, ko pārvalda uzņēmums, kurš veic uzņēmējdarbību dalībvalstī, ja šādu izmeklēšanu neveic cita valsts.3. pantsDefinīcijasŠajā direktīvā:a) "nelaimes gadījums" ir ar lidmašīnas ekspluatāciju saistīts notikums, kurš notiek laikā starp jebkuras personas iekāpšanu gaisa kuģī ar mērķi lidot līdz brīdim, kamēr visas šādas personas ir atstājušas gaisa kuģi, un kurā:1) persona ir nāvīgi vai nopietni ievainota tādēļ, ka:- tā ir atradusies gaisa kuģī, vai- ir notikusi tās tieša saskare ar kādu lidmašīnas daļu, ieskaitot daļas, kas ir atdalījušās no lidmašīnas, vai- tā ir bijusi tieši pakļauta reaktīvā dzinēja gāzes strūklas iedarbībai,izņemot gadījumus, kad ievainojumiem ir dabīgi cēloņi, tie ir paša vai citu personu radīti, vai kad ir ievainoti bezbiļetnieki, kas slēpušies ārpus pasažieriem un apkalpei parasti pieejamās zonas; vai2) gaisa kuģis iegūst bojājumus vai tiek saārdīta tā konstrukcija un tā rezultātā:- samazinās konstrukcijas izturība, pasliktinās gaisa kuģa tehniskie vai aerodinamiskie parametri, un- parastos apstākļos ir nepieciešams liels remonts vai bojātās detaļas nomaiņa, izņemot dzinēja darbības traucējumus vai tā bojājumus, kad bojāts tikai dzinējs, tā pārsegi vai piederumi, vai arī gadījumus, vai bojāti tikai propelleri, plākšņu gali, antenas, riepas, bremžu ierīces, aptecētāji vai gaisa kuģa apšuvumā ir nelieli iespiedumi vai caursisti caurumi;Text missing!3) gaisa kuģis ir pazudis vai ir pilnīgi nepieejams;b) "nopietns ievainojums" ir ievainojums, ko persona gūst nelaimes gadījumā un kas:1) prasa vairāk nekā 48 stundu ilgu hospitalizāciju, kas sākas septiņu dienu laikā pēc ievainojuma iegūšanas dienas; vai2) noved pie jebkura kaula lūzuma (izņemot vienkāršus roku un kāju pirkstu vai deguna lūzumus); vai3) ir saistīts ar plēstām brūcēm, kas rada nopietnu asiņošanu, nervu, muskuļu vai cīpslu bojājumus; vai4) ir saistīts ar jebkāda iekšējā orgāna ievainojumu; vai5) ir saistīts ar otrās vai trešās pakāpes apdegumiem, vai apdegumiem, kas pārsniedz 5 % ķermeņa virsmas; vai6) ir saistīts ar pierādītu pakļaušanu infekciozo vielu vai kaitīgas radiācijas iedarbībai;c) "nāvīgs ievainojums" ir ievainojums, ko persona gūst nelaimes gadījumā, un kā rezultātā 30 dienu laikā no nelaimes gadījuma brīža iestājas šīs personas nāve;d) "cēloņi" ir darbība, bezdarbība, notikumi vai apstākļi, vai arī to kombinācijas, kas novedušas pie nelaimes gadījuma vai starpgadījuma;e) "izmeklēšana" ir process, ko veic ar nolūku novērst nelaimes gadījumus un starpgadījumus un kas iekļauj informācijas savākšanu un analīzi, secinājumu izdarīšanu, ieskaitot cēloņa(-u) noteikšanu, un, ja vajadzīgs, drošības ieteikumu izdarīšanu;f) "atbildīgais izmeklētājs" ir persona, kam, pamatojoties uz tās profesionālo kvalifikāciju, uzticēta atbildība par izmeklēšanas organizēšanu, veikšanu un kontroli;g) "borta informācijas uzkrājējs" ir jebkāda tipa ierakstu aparāts, kas uzstādīts gaisa kuģī ar nolūku atvieglot nelaimes gadījumu/starpgadījumu izmeklēšanu;h) "uzņēmums" ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas gūst peļņu vai nē, vai jebkāda valsts struktūra, kas ir vai nav juridiska persona;i) "operators" ir jebkura persona, struktūra vai uzņēmums, kas ekspluatē vai piedāvā ekspluatēt vienu vai vairākus gaisa kuģus;j) "starpgadījums" ir ar gaisa kuģa ekspluatāciju saistīts notikums (citāds nekā nelaimes gadījums), kas ietekmē vai varētu ietekmēt ekspluatācijas drošību;k) "nopietns starpgadījums" ir starpgadījums, kura apstākļi liecina par gandrīz notikušu nelaimes gadījumu (nopietnu starpgadījumu piemēru saraksts atrodams pielikumā);l) "drošības ieteikums" ir jebkāds tehnisko izmeklēšanu veicošās valsts izmeklēšanas iestādes ieteikums, kas balstīts uz šajā izmeklēšanā iegūto informāciju un sniegts ar nolūku novērst nelaimes gadījumus un starpgadījumus.4. pantsPienākums veikt izmeklēšanu1. Attiecībā uz katru nelaimes gadījumu vai nopietnu starpgadījumu veic izmeklēšanu.Tomēr dalībvalstis var veikt pasākumus, lai izmeklētu pirmajā daļā neietvertos starpgadījumus, ja izmeklēšanas iestāde cer no tiem izdarīt secinājumus gaisa satiksmes drošības uzlabošanai.2. Izmeklēšanas apjomu un procedūru tās veikšanai nosaka izmeklēšanas iestāde, ņemot vērā šīs direktīvas principus un mērķi, un atkarībā no secinājumiem, ko tā no nelaimes gadījums vai nopietna starpgadījuma izmeklēšanas cer izdarīt drošības uzlabošanai.3. Šā panta 1. punktā minētā izmeklēšana nekādā gadījumā nav saistīta ar vainas vai atbildības noteikšanu.5. pantsIzmeklēšanas statuss1. Dalībvalstis saskaņā ar savām attiecīgajām tiesību sistēmām nosaka izmeklēšanas tiesisko statusu, kas atbildīgajiem izmeklētājiem dod iespēju veikt savus pienākumus visefektīvāk un visīsākajā laikā.2. Saskaņā ar dalībvalstīs spēkā esošajiem tiesību aktiem un, ja nepieciešams, sadarbībā ar tiesu izmeklēšanas iestādēm, izmeklētāji cita starpā ir pilnvaroti:a) brīvi piekļūt nelaimes gadījuma vai starpgadījuma vietai, kā arī gaisa kuģim, tā saturam vai tā vrakam;b) nodrošināt nekavējošu pierādījumu uzskaiti un kontrolētu atlieku vai sastāvdaļu novākšanu pārbaudei vai analīzēm;c) nekavējoties piekļūt borta informācijas uzkrājēja saturam un jebkādiem citiem ierakstiem un tos izmantot;d) piekļūt pie cietušo ķermeņu apskates vai no to ķermeņiem paņemtu paraugu pārbaužu rezultātiem;e) nekavējoties piekļūt pie gaisa kuģa ekspluatācijā iesaistīto cilvēku apskates vai no to ķermeņiem paņemtu paraugu pārbaužu rezultātiem;f) nopratināt lieciniekus;g) brīvi piekļūt jebkādai attiecīgai informācijai vai ierakstiem, kas atrodas pie gaisa kuģa īpašnieka, operatora vai ražotāja, kā arī par civilo aviāciju vai lidostas vadību atbildīgām iestādēm.6. pantsIzmeklēšanas organizācija vai iestāde1. Katra dalībvalsts nodrošina, ka tehnisko izmeklēšanu veic vai uzrauga pastāvīga civilās aviācijas organizācija vai iestāde. Šī organizācija vai iestāde ir funkcionāli neatkarīga, jo īpaši no valsts aviācijas iestādēm, kas atbildīgas par lidojumderīgumu, sertifikāciju, lidojuma vadīšanu, lidmašīnas uzturēšanu, licencēšanu, gaisa satiksmes kontroli vai lidostas vadību, un vispār no jebkuras citas puses, kuras intereses varētu būt pretrunā ar izmeklēšanas organizācijai vai iestādei uzticēto uzdevumu.2. Neatkarīgi no 1. punkta, šai izmeklēšanas organizācijai vai iestādei uzticētās darbības var papildināt ar datu, kas saistīti ar gaisa satiksmes drošību, savākšanu un analīzi, jo īpaši novēršanas nolūkos, ciktāl šīs darbības neskar to neatkarību un neizraisa atbildību regulatīvajā, administratīvajā vai standartu jomā.3. Šā panta 1. punktā minētajai organizācijai vai iestādei dod līdzekļus, kas nepieciešami to pienākumu veikšanai neatkarīgi no 1. punktā minētajām iestādēm; tām vajadzētu būt spējīgām iegūt pietiekamus resursus šim mērķim. Organizācijas vai iestādes izmeklētājiem piešķir statusu, kas tiem dod vajadzīgās neatkarības garantijas. Organizācijā vai iestādē ir vismaz viens izmeklētājs, kas spēj izpildīt atbildīgā izmeklētāja funkcijas gadījumā, ja ar gaisa kuģi notiek nelaimes gadījums vai nopietns starpgadījums.4. Ja nepieciešams, organizācija vai iestāde drīkst lūgt, lai citu dalībvalstu organizācijas vai iestādes palīdz ar:a) iekārtām, ierīcēm un aprīkojumu:- vraka, gaisa kuģa aparatūras un citu ar izmeklēšanu saistītu objektu tehniskajai izmeklēšanai,- no borta informācijas uzkrājējiem iegūtās informācijas novērtēšanai,- aviācijas nelaimes gadījuma datu uzglabāšanai datorā un novērtēšanai.b) nelaimes gadījuma izmeklēšanas ekspertiem, kas veiktu īpašus uzdevumus, bet tikai tad, ja izmeklēšana ir uzsākta sakarā ar smagu nelaimes gadījumu.Ja šāda palīdzība ir pieejama, tā ir, ciktāl iespējams, bezmaksas.5. Dalībvalsts var deleģēt nelaimes gadījuma vai starpgadījuma izmeklēšanu citai dalībvalstij.7. pantsZiņojums par nelaimes gadījumu1. Par jebkuru nelaimes gadījuma izmeklēšanu raksta ziņojumu nelaimes gadījuma tipam un nopietnībai atbilstīgajā formā. Ziņojums norāda vienīgo izmeklēšanas mērķi, kā minēts 1. pantā, un satur, ja nepieciešams, drošības ieteikumus.2. Izmeklēšanas organizācija vai iestāde galīgo ziņojumu par nelaimes gadījumu nodod atklātībai visīsākajā laikā, un, ja iespējams, 12 mēnešu laikā pēc nelaimes gadījuma.8. pantsZiņojums par starpgadījumu1. Par jebkuru starpgadījuma izmeklēšanu raksta ziņojumu starpgadījuma tipam un nopietnībai atbilstīgajā formā. Ziņojums satur, ja nepieciešams, attiecīgos drošības ieteikumus. Ziņojums nodrošina starpgadījumā iesaistīto personu anonimitāti.2. Ziņojumu par starpgadījumu izplata pusēm, kas no tā atklājumiem varētu gūt labumu attiecībā uz drošību.9. pantsDrošības ieteikumiŠīs direktīvas 7. un 8. pantā minētos ziņojumus un drošības ieteikumus dara zināmus iesaistītajiem uzņēmumiem vai valstu aviācijas iestādēm, un to kopijas nosūta Komisijai.Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka izmeklēšanas organizāciju vai iestāžu izteiktos drošības ieteikumus pienācīgi ņem vērā, un, ja nepieciešams, pilda, neskarot Kopienas tiesību aktus.10. pantsDrošības ieteikums nekādā gadījumā nerada vainas vai atbildības pieņēmumu attiecībā uz nelaimes gadījumu vai starpgadījumu.11. pantsAr šo tiek atcelta Padomes Direktīva 80/1266/EEK (1980. gada 16. decembris) par tālāku sadarbību un savstarpējo palīdzību starp dalībvalstīm aviācijas nelaimes gadījumu izmeklēšanas jomā [4].12. pants1. Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai līdz 1996. gada 21. novembrim izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis par to nekavējoties informē Komisiju.2. Kad dalībvalstis pieņem šos tiesību aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu, vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka metodes, kā izdarīt šādas atsauces.13. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 1994. gada 21. novembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsM. Wissmann[1] OV C 257, 22.09.1993., 8. lpp.; OV C 109, 19.04.1994., 14. lpp.[2] OV C 34, 2.02.1994., 18. lpp.[3] Eiropas Parlamenta 1994. gada 9. marta Atzinums (OV C 91, 28.03.1994., 123. lpp.), Padomes 1994. gada 16. maija kopējā nostāja (OV C 172, 24.06.1994., 46. lpp.) un Eiropas Parlamenta 1994. gada 26. oktobra Lēmums (OV C 323, 21.11.1994).[4] OV L 375, 31.12.1980., 32. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMSNOPIETNU STARPGADĪJUMU PIEMĒRU SARAKSTSTurpmāk minētie starpgadījumi ir tipiski nopietnu starpgadījumu piemēri. Šis saraksts nav pilnīgs un kalpo tikai kā palīglīdzeklis "nopietna starpgadījuma" definīcijai.- Gandrīz notikusi sadursme, kas prasījusi izvairīšanās manevru, vai būtu bijis nepieciešams izvairīšanās manevrs, lai izbēgtu no sadursmes vai nedrošas situācijas.- Izvairīšanās tikai pēdējā brīdī no vadāmas nolaišanās uz zemes.- Pacelšanās pārtraukšana no slēgta vai aizņemta skrejceļa, vai pacelšanās no šāda skrejceļa, tikai pēdējā brīdī izvairoties no sadursmes ar šķērsli(šķēršļiem).- Nolaišanās vai nolaišanās mēģinājums uz slēgta vai aizņemta skrejceļa.- Ievērojama kļūme paredzēto parametru sasniegšanā pacelšanās vai sākuma augstuma uzņemšanas laikā.- Uguns vai dūmi pasažieru vai kravas telpās, vai arī motora aizdegšanās, pat ja šādu aizdegšanos apdzēš ar ugunsdzēšamajiem aparātiem.- Jebkuri gadījumi, kad lidmašīnas apkalpei bijusi ārkārtas nepieciešamība lietot skābekli.- Gaisa kuģa konstrukcijas saārdīšana vai motora izjukšana, kas netiek uzskatīta par nelaimes gadījumu.- Vairākkārtējas kļūmes vienā vai vairākās gaisa kuģa sistēmās, kas nopietni skar gaisa kuģa ekspluatāciju.- Jebkurš gadījums, kad gaisa kuģa apkalpe lidojuma laikā ir padarīta rīcībnespējīga.- Jebkāds degvielas stāvoklis, kas liek pilotam izziņot ārkārtas stāvokli.- Pacelšanās vai nolaišanās starpgadījumi, piemēram, pārāk vēla piezemēšanās, nepietiekami ātra nobremzēšana (pārāk gara ieskriešanās) vai noslīdēšana no skrejceļa.- Sistēmu kļūmes, laika apstākļi, lidojums ārpus apstiprinātā plāna vai citi gadījumi, kas varētu radīt grūtības gaisa kuģa vadīšanai.- Vairāk nekā viena kļūme rezerves sistēmā, kas ir obligāta lidojuma vadībai un navigācijai.--------------------------------------------------