title: Komisijas Direktīva 2000/48/EK (2000. gada 25. jūlijs), ar ko groza pielikumus Padomes Direktīvām 86/362/EEK un 90/642/EEK par pesticīdu atliekvielu maksimāli pieļaujamo daudzumu noteikšanu attiecīgi labībā un uz tās un dažos augu izcelsmes produktos, tajā skaitā augļos un dārzeņos, un uz tiemdokuments attiecas uz EEZ

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32000L0048

Oficiālais Vēstnesis L 197 , 03/08/2000 Lpp. 0026 - 0031

		Komisijas Direktīva 2000/48/EK(2000. gada 25. jūlijs),ar ko groza pielikumus Padomes Direktīvām 86/362/EEK un 90/642/EEK par pesticīdu atliekvielu maksimāli pieļaujamo daudzumu noteikšanu attiecīgi labībā un uz tās un dažos augu izcelsmes produktos, tajā skaitā augļos un dārzeņos, un uz tiem(dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1986. gada 24. jūlija Direktīvu 86/362/EEK par pesticīdu atliekvielu maksimāli pieļaujamo daudzumu noteikšanu labībā un uz tās [1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2000/42/EK [2], un jo īpaši tās 10. pantu,ņemot vērā Padomes 1990. gada 27. novembra Direktīvu 90/642/EEK par pesticīdu atliekvielu maksimāli pieļaujamo daudzumu noteikšanu dažos augu izcelsmes produktos un uz tiem, tajā skaitā augļos un dārzeņos, un uz tiem [3], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2000/42/EK, un jo īpaši tās 7. pantu,ņemot vērā Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvu 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū [4], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2000/10/EK [5], un jo īpaši tās 4. panta 1. punkta f) apakšpunktu,tā kā:(1) Jaunā aktīvā viela azoksistrobīns ar Komisijas Direktīvu 98/47/EK [6] tika iekļauta Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, lai to izmantotu tikai kā fungicīdu, neparedzot īpašus nosacījumus, kuri ietekmē ražas, ko var apstrādāt ar augu aizsardzības līdzekļiem, kas satur azoksistrobīnu.(2) Azoksistrobīna atliekvielu maksimāli pieļaujamos daudzumus visos izstrādājumos un uz tiem, uz ko attiecas Direktīvas 86/362/EEK un 90/642/EEK, noteica ar Komisijas Direktīvu 1999/71/EK [7].(3) Nosakot minētos azoksistrobīna atliekvielu maksimāli pieļaujamos daudzumus, attiecīgie daudzumi atzīti par pamatotiem, lai tos pārskatītu un grozītu, ņemot vērā jauno informāciju un datus. Direktīva 1999/71/EK apstiprina, ka katrā valstī atliekvielu provizoriskie maksimāli pieļaujamie daudzumi attiecībā uz citu labību, augļiem un dārzeņiem jānosaka dalībvalstīm ar licencēm, ko tās izsniedz par augu aizsardzības līdzekļiem, kuri satur azoksistrobīnu, un tie jāpaziņo Komisijai, ievērojot Direktīvas 91/414/EEK 4. panta 1. punkta f) apakšpunkta prasības. Lai atvieglotu šādu iespēju, dažus no Direktīvā 1999/71/EK izklāstītajiem daudzumiem noteica provizoriski, dodot dalībvalstīm tiesības turpmāk piešķirt jaunas licences un par to ziņot Komisijai saskaņā ar procedūru, kas aprakstīta minētajā pantā. Šis pants paredz, ka dalībvalsts saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 4. panta 1. punkta f) apakšpunktu provizoriski nosaka atliekvielu maksimāli pieļaujamo daudzumu valstī pirms licencēšanas uzsākšanas, ievērojot Kopienas līmenī noteikto atliekvielu provizorisko maksimāli pieļaujamo daudzumu, un to, ka sakarā ar jauno licenču izsniegšanu attiecīgais daudzums ir lielāks.(4) Lai nodrošinātu patērētāju pietiekamu aizsardzību no tādu atliekvielu iedarbības, kas atrodas produktos vai uz tiem un par ko nav izsniegtas licences, ir saprātīgi attiecībā uz šādiem produktiem pieņemt Direktīvu 1999/71/EK, ar ko nosaka atliekvielu provizorisko maksimāli pieļaujamo daudzumu kā minimālo analītiski nosakāmo daudzumu. Provizoriska maksimāli pieļaujamo daudzumu noteikšana Kopienas līmenī neliedz dalībvalstīm saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 4. panta 1. punkta f) apakšpunktu izsniegt provizoriskas licences par azoksistrobīna izmantošanu attiecībā uz šādiem produktiem.(5) Lai licencētu kādu augu aizsardzības līdzekli, dalībvalstīm jāpiemēro vienoti principi, kuri paredzēti Direktīvas 91/414/EEK VI pielikumā, jo īpaši novērtējot Direktīvas 91/414/EEK III pielikuma prasības attiecībā uz atbilstību dokumentācijā, ko licences saņemšanai iesniedzis pretendents. Direktīvas 91/414/EEK III pielikuma A daļas 8. punkts prasa pretendentiem iesniegt noteiktu informāciju, tostarp par iecerētajiem atliekvielu maksimāli pieļaujamajiem daudzumiem, kā arī potenciālās un faktiskās uztura vai cita veida iedarbības pilnīgu pamatojumu un novērtējumu. Direktīvas 91/414/EEK VI pielikuma B daļas 2.4.2. punkts un C daļas 2.5. punkts paredz, ka dalībvalstis novērtē iesniegto informāciju par atliekvielu ietekmi uz cilvēku vai dzīvnieku veselību un uz vidi un pieņem lēmumus par licencēm, kas nodrošina, ka konstatētās atliekvielas ietekmē augu aizsardzības līdzekļu minimālo daudzumu attiecībā uz labai lauksaimniecības praksei atbilstošas un pietiekamas kontroles ievērošanu, un ko īsteno tādējādi, ka attiecīgo atliekvielu daudzumu samazina līdz minimumam ražas novākšanas, dzīvnieku nokaušanas vai glabāšanas laikā.(6) Ir iesniegti jauni dati attiecībā uz azoksistrobīna izmantošanu uz rīsiem, banāniem, tomātiem un ķirbjaugiem ar ēdamu un neēdamu mizu. Minētie jaunie dati ir novērtēti, un ir lietderīgi pārskatīt atliekvielu provizoriskos maksimāli pieļaujamos daudzumus, ko attiecībā uz šādiem produktiem nosaka Direktīva 1999/71/EK.(7) Iekļaujot azoksistrobīnu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, 1998. gada 22. aprīlī tika pabeigts azoksistrobīna tehniskais un zinātniskais novērtējums, kas pieejams kā Kopienas pārskata ziņojums par azoksistrobīnu. Šajā pārskata ziņojumā azoksistrobīna pieļaujamā diennakts deva (PDD) tika noteikta 0,1 mg uz svara kg. Saskaņā ar procedūrām un praksi, ko izmanto Eiropas Kopienā, ņemot vērā pamatnostādnes, kuras publicējusi Pasaules Veselības organizācija [8], ir apstiprināta un novērtēta patērētāju pakļaušana ar azoksistrobīnu apstrādātiem pārtikas produktiem mūža garumā un aprēķināts, ka šajā direktīvā noteiktie atliekvielu maksimālie daudzumi nerada PDD pārsniegšanu.(8) Novērtēšanas un diskusiju laikā, kas notika pirms azoksistrobīna iekļaušanas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, netika novērotas akūtas toksiskās iedarbības sekas, kuras nosaka akūtas standarta devas ieviešanu.(9) Ar Pasaules Tirdzniecības organizācijas starpniecību notikušas pārrunas ar Kopienas tirdzniecības partneriem attiecībā uz šajā direktīvā paredzētajiem daudzumiem un ņemtas vērā viņu atsauksmes par minētajiem daudzumiem. Pamatojoties uz iesniegtiem pieļaujamiem datiem, Komisija izskatīs iespēju noteikt atliekvielu maksimāli pieļaujamos daudzumus importa pielaidēs konkrētām pesticīdu/ražas kombinācijām.(10) Ir ņemti vērā Augu zinātniskās komitejas ieteikumi, jo īpaši attiecībā uz patērētāju aizsardzību no pārtikas produktiem, kas apstrādāti ar pesticīdiem.(11) Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās augu veselības komitejas atzinumu,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsDirektīvas 86/362/EEK II pielikuma A daļai pievieno šādu tabulu:"Pesticīdu atliekvielas | Maksimāli pieļaujamais daudzums mg/kg || |Azoksistrobīns | 5 | Rīsi" |2. pantsAtliekvielu maksimāli pieļaujamie daudzumi, kas noteikti šīs direktīvas pielikumā, aizstāj tos, kas attiecībā uz azoksistrobīnu uzskaitīti Direktīvas 90/642/EEK II pielikumā.3. pants1. Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.2. Dalībvalstis pieņem un publicē normatīvus vai administratīvus aktus un citus pasākumus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības ne vēlāk kā 2001. gada 31. martā. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.3. Tās piemēro minētos pasākumus no 2001. gada 1. aprīļa.4. Kad dalībvalstis paredz minētos pasākumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.4. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 2000. gada 25. jūlijāKomisijas vārdā —Komisijas loceklisDavid Byrne[1] OV L 221, 7.8.1986., 37. lpp.[2] OV L 158, 30.6.2000., 51. lpp.[3] OV L 350, 14.12.1990., 71. lpp.[4] OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.[5] OV L 57, 2.3.2000., 28. lpp.[6] OV L 191, 7.7.1998., 50. lpp.[7] OV L 194, 27.7.1999., 36. lpp.[8] Pamatnostādnes par to, kā noteikt pesticīdu atliekvielu uzņemšanu ar uzturu (pārskatītas), ko sagatavojusi GEMS/Pārtikas programma sadarbībā ar Pesticīdu atliekvielu kodeksa komiteju un publicējusi Pasaules veselības organizācija 1997. gadā (WHO/FSF/FOS/97.7.)--------------------------------------------------PIELIKUMSAtsevišķo produktu grupas un paraugi, uz ko attiecas maksimāli pieļaujamie daudzumi | Pesticīdu atliekvielas un atliekvielu maksimāli pieļaujamie daudzumi (mg/kg) |1.Svaigi, žāvēti vai termiski neapstrādāti augļi, konservēti sasaldējot, bez cukura piedevas; rieksti(i)CITRUSAUGĻI | 0,05 |greipfrūti | |citroni | |laimi | |mandarīni (tajā skaitā klementīni un citi hibrīdi) | |apelsīni | |pampelmūzes | |citi | |(ii)KOKU RIEKSTI (LOBĪTI VAI NELOBĪTI) | 0,1 |mandeles | |Brazīlijas rieksti | |Indijas rieksti | |ēdamie kastaņi | |kokosrieksti | |lazdu rieksti | |Makadāmijas rieksti | |pekanrieksti | |priežu rieksti | |pistācijas | |valrieksti | |citi | |(iii)SĒKLEŅI | 0,05 |āboli | |bumbieri | |cidonijas | |citi | |(iv)KAULEŅI | 0,05 |aprikozes | |ķirši | |persiki (tajā skaitā nektarīni un tiem līdzīgi hibrīdi) | |plūmes | |citi | |(v)OGAS UN SĪKAUGĻI(a)galda un vīna vīnogas: | 2 |galda vīnogas | |vīna vīnogas | |(b)zemenes (izņemot meža zemenes) | 0,05 |(c)stublāju augļi (izņemot savvaļas) | 0,05 |kazenes (Rubus fruticosus) | |kazenes (Rubus arcticus) | |kazeņavenes | |avenes | |citi | |(d)citi sīkaugļi un ogas (izņemot savvaļas) | 0,05 |mellenes | |dzērvenes | |jāņogas (sarkanās, melnās un baltās) | |ērkšķogas | |citi | |(e)savvaļas ogas un augļi | 0,05 |(vi)DAŽĀDIavokado | |banāni | 2 |dateles | |vīģes | |kivi | |kumkvati | |ličī | |mango | |olīvas | |pasifloru augļi | |ananasi | |granātāboli | |citi | 0,05 |2.Svaigi vai termiski neapstrādāti, saldēti vai žāvēti dārzeņi(i)SAKŅU UN BUMBUĻU DĀRZEŅI | 0,05 |galda bietes | |burkāni | |sakņu selerijas | |mārrutki | |topinambūri | |pastinaki | |sakņu pētersīļi | |redīsi | |puravlapu plostbārdis | |batātes | |kāļi | |rāceņi | |jamsi | |citi | |(ii)SĪPOLU DĀRZEŅI | 0,05 |ķiploki | |sīpoli | |šalotes | |loki | |citi | |(iii)AUGĻU DĀRZEŅI(a)nakteņaugitomāti | 2 |pipari | |baklažāni | |citi | 0,05 |(b)ķirbjaugi ar ēdamu mizu | 1 |gurķi | |kornišoni | |tumšzaļie kabači | |citi | |(c)ķirbjaugi ar neēdamu mizu | 0,5 |melones | |kabači | |arbūzi | |citi | |(d)cukurkukurūza | 0,05 |(iv)KĀPOSTU DĀRZEŅI | 0,05 |(a)ziedoši kāpostu dārzeņibrokoļi | |ziedkāposti | |citi | |(b)kāpostu dzimtas galviņdārzeņiBriseles kāposti | |galviņkāposti | |citi | |(c)kāpostu lapu dārzeņiĶīnas kāposti | |lapu kāposti | |citi | |(d)kolrābji | |(v)LAPU DĀRZEŅI UN SVAIGI AUGI | 0,05 |(a)lapu salāti un tiem līdzīgikressalāti | |lauka salāti | |dārza salāti | |platlapu cigoriņi jeb platlapu endīvijas | |citi | |(b)spināti un tiem līdzīgispināti | |lapu bietes | |citi | |(c)ūdenskreses | |(d)lapu cigoriņi | |(e)lapu garšaugikārveles | |maurloki | |pētersīļi | |lapu selerijas | |citi | |(vi)PĀKŠAUGI (svaigi) | 0,05 |pupiņas (ar pākstīm) | |pupiņas (bez pākstīm) | |zirņi (ar pākstīm) | |zirņi (bez pākstīm) | |citi | |(vii)KĀTU DĀRZEŅI (svaigi) | 0,05 |sparģeļi | |lapu artišoki | |kātu (smaržīgās) selerijas | |fenheļi | |artišoki | |puravi | |rabarberi | |citi | |(viii)SĒNES | 0,05 |(a)kultivētās sēnes | |(b)savvaļas sēnes | |3.Pākšaugi | 0,05 |pupas | |lēcas | |zirņi | |citi | |4.Eļļas augu sēklas | 0,05 |linsēklas | |zemesrieksti | |magoņu sēklas | |sezama sēklas | |saulgriežu sēklas | |rapšu sēklas | |sojas pupas | |sinepju sēklas | |kokvilnas sēklas | |citi | |5.Kartupeļi | 0,05 |agrie kartupeļi | |galda kartupeļi | |6.Tēja (lapas un kāti, žāvēti, fermentēti vai citādi sagatavoti, no Camellia sinensis lapām) | 0,1 |7.Apiņi (žāvēti), to skaitā apiņu rogas un nekoncentrēts pulveris | 0,1 |--------------------------------------------------


title: Padomes Direktīva 93/37/EEK (1993. gada 14. jūnijs) par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu piešķiršanas procedūras

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31993L0037

Oficiālais Vēstnesis L 199 , 09/08/1993 Lpp. 0054 - 0083

		Padomes Direktīva 93/37/EEK(1993. gada 14. jūnijs)par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu piešķiršanas procedūrasEIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 57. panta 2. punktu, 66. un 100.a pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],sadarbībā ar Eiropas Parlamentu [2],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [3],tā kā Padomes 1971. gada 26. jūlija Direktīva 71/305/EEK par to, kā koordinēt valsts būvdarbu valsts līgumu piešķiršanas procedūras [4], ir vairākkārt būtiski grozīta; tā kā minētā direktīva ir jākonsolidē, lai padarītu to skaidrāku un saprotamāku;tā kā — sakarā ar valsts būvdarbu valsts līgumiem, ko dalībvalstīs piešķir valsts, reģionālu vai vietēju iestāžu vai citu publisko tiesību subjektu vārdā — vienlaicīgi sasniegt brīvību veikt uzņēmējdarbību un brīvību sniegt pakalpojumus nozīmē ne tikai ierobežojumu atcelšanu, bet arī valstu procedūru koordinēšanu, ar kurām piešķir valsts būvdarbu valsts līgumus;tā kā, veicot šādu koordinēšanu, pēc iespējas jāņem vērā procedūras un administratīvā prakse, kas ir spēkā katrā dalībvalstī;tā kā šī direktīva neattiecas uz dažiem būvdarbu līgumiem, ko piešķir ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un telekomunikāciju jomā, uz ko attiecas Direktīva 90/531/EEK;tā kā, ņemot vērā to, ka aizvien pieaug koncesijas līgumu nozīme valsts būvdarbu jomā, kā arī ievērojot to specifiku, šajā direktīvā jāiekļauj noteikumi par to izsludināšanu;tā kā valsts būvdarbu līgumiem par summu līdz ECU 5000000, var piešķirt atbrīvojumu no konkursa, kā to paredz šī direktīva, un būtu jāparedz tiem piešķirt atbrīvojumu no koordinēšanas pasākumiem;tā kā jāparedz izņēmuma gadījumi, kad nevajag piemērot procedūru koordinēšanas pasākumus, tomēr šādu gadījumu skaits stingri jāierobežo;tā kā pārrunu sarunu procedūra jāuzskata par izņēmumu un tālab piemērojama tikai dažos atsevišķos gadījumos;tā kā ir jāpieņem vispārēji tehniskie noteikumi, ievērojot Kopienas pamatprincipus standartu un specifikāciju jomā;tā kā, lai nodrošinātu efektīvas konkurences attīstību valsts līgumu jomā, dalībvalstu līgumslēdzēju iestāžu paziņojumi par līgumiem jāizsludina visā Kopienā; tā kā šajos paziņojumos ietvertajai informācijai jābūt tādai, lai Kopienā reģistrētie būvuzņēmēji saprastu, vai piedāvātie līgumi viņos rada ieinteresētību; tā kā šā iemesla dēļ viņiem jāsniedz pietiekama informācija par veicamajiem darbiem un ar tiem saistītajiem nosacījumiem; tā kā slēgtās procedūrās sludinājumi ir īpaši paredzēti, lai dalībvalstu būvuzņēmēji varētu izrādīt ieinteresētību par līgumiem, lūdzot no līgumslēdzējām iestādēm uzaicinājumus uz konkursiem atbilstoši prasītajiem nosacījumiem;tā kā papildu informācija par līgumiem, kā parasts dalībvalstīs, jāsniedz katra līguma dokumentos vai citos līdzvērtīgos dokumentos;tā kā jāparedz vispārēji noteikumi dalībai būvdarbu valsts līgumos, ieskaitot gan atlases kritērijus pēc kvalitātes, gan līguma piešķiršanas kritērijus;tā kā būtu jāvar pielāgot dažus tehniskus nosacījumus, kas attiecas uz paziņojumiem un statistikas ziņojumiem, ko paredz šī direktīva, ņemot vērā mainīgās tehniskās prasības; tā kā šās direktīvas II pielikumā ir atsauce uz Eiropas Kopienu saimniecisko darbību vispārējo klasifikāciju (NACE); tā kā Kopiena vajadzības gadījumā var pārskatīt vai aizstāt apvienoto nomenklatūru, un tā kā jāparedz iespēja attiecīgi pielāgot atsauci uz NACE nomenklatūru minētajā II pielikumā;tā kā šai direktīvai nevajadzētu ietekmēt dalībvalstu pienākumus, ko tām uzliek VII pielikumā norādītie termiņi, kad tai jābūt transponētai valstu normatīvajos aktos un kad jāsāk to piemērot,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.I SADAĻAVISPĀRĒJIE NOTEIKUMI1. pantsŠajā direktīvā:a) "būvdarbu valsts līgumi" ir līgumi, kas peļņas nolūkos rakstiski noslēgti starp būvuzņēmēju un līgumslēdzēju iestādi, kā tā definēta šā panta b) punktā, un kuru priekšmets ir vai nu tādu būvdarbu veikšana vai veikšana un projektēšana, kas saistīti ar kādu no II pielikumā minētajām darbībām vai turpmāk c) punktā definētiem darbiem, vai arī būvdarbu veikšana vienalga kādiem līdzekļiem saskaņā ar līgumslēdzējas iestādes izvirzītām prasībām;b) "līgumslēdzējas iestādes" ir valsts, reģionālas vai vietējas iestādes, publisko tiesību subjekti, apvienības, ko izveidojusi viena vai vairākas šādas iestādes vai publisko tiesību subjekti."Publisko tiesību subjekts" ir jebkura struktūra:- kas nodibināta ar konkrētu mērķi apmierināt vispārējas vajadzības un neveic rūpnieciskas vai komerciālas darbības, un- kas ir juridiska persona, un- ko finansē galvenokārt valsts, reģionālas vai vietējas iestādes vai citi publisko tiesību subjekti, vai ko šie subjekti pārrauga, vai kuru vadībā, pārvaldē vai uzraudzības struktūrā vairāk nekā pusi locekļu ieceļ valsts, reģionālas vai vietējas iestādes vai citi publisko tiesību subjekti;Saraksti, kuros uzskaitīti publisko tiesību subjekti un publisko tiesību subjektu kategorijas, kas atbilst otrajā apakšpunktā minētajiem kritērijiem, ir ietverti I pielikumā. Šie saraksti ir cik vien iespējams pilnīgi, un tos var pārskatīt saskaņā ar 35. pantā paredzēto procedūru. Lai to nodrošinātu, dalībvalstis periodiski paziņo Komisijai par visiem grozījumiem minētajos sarakstos;c) "būve" ir būvdarbu vai civilas celtniecības iznākums, par būvi uzskatot vienotu veselumu, kas pats par sevi spēj pildīt kādu saimniecisku un tehnisku funkciju;d) "būvdarbu valsts koncesija" ir tāda paša tipa līgums, kā norādīts a) punktā, izņemot to, ka atlīdzība par veicamajiem darbiem ir vai nu tikai tiesības izmantot būvi, vai arī šīs tiesības kopā ar samaksu;e) "atklātās procedūras" ir tādas valstu procedūras, kas paredz to, ka visi ieinteresētie būvuzņēmēji var iesniegt piedāvājumus;f) "slēgtas procedūras" ir tādas valstu procedūras, kas paredz to, ka piedāvājumus var iesniegt tikai tie būvuzņēmēji, ko uzaicinājušas līgumslēdzējas iestādes;g) "sarunu procedūras" ir tādas valstu procedūras, kas paredz to, ka līgumslēdzējas iestādes apspriežas ar pašu izraudzītiem būvuzņēmējiem un ar vienu vai vairākiem no viņiem vienojas par līguma noteikumiem;h) būvuzņēmējs, kas iesniedz piedāvājumu, ir "pretendents", bet persona, kas pieteikusies uz slēgtu vai sarunu procedūru, ir "dalībnieks".2. pants1. Dalībvalstis veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu to, ka līgumslēdzējas iestādes pilda šo direktīvu vai nodrošina tās pildīšanu, ja tās tieši subsidē vairāk nekā 50 % kāda būvdarbu līguma, ko piešķir kāda cita struktūra, nevis šīs iestādes.2. Šā panta 1. punkts attiecas tikai uz tiem līgumiem, kas norādīti Eiropas Kopienu saimniecisko darbību vispārējās klasifikācijas (NACE) 50. klases 502. grupā, kā arī uz līgumiem par slimnīcu, sportam, ārstniecībai un atpūtai domātu būvju, skolu un augstskolu ēku un administratīvu ēku celtniecību.3. pants1. Ja līgumslēdzējas iestādes slēdz būvdarbu koncesijas valsts līgumu, šim līgumam, ja tā vērtība ir vismaz ECU 5000000, piemēro izsludināšanas noteikumus, kas aprakstīti 11. panta 3., 6., 7. punktā un 9. līdz 13. punktā, kā arī 15. pantā.2. Līgumslēdzēja iestāde var:- vai nu prasīt, lai koncesionārs piešķir trešajām personām līgumus par vismaz 30 % no būvdarbu kopējās vērtības, par kādu paredzēts piešķirt koncesijas līgumu, reizē paredzot iespēju dalībniekiem palielināt šo daļu. Šo mazāko pieļaujamo daļu nosaka koncesijas līgumā,- vai lūgt koncesijas līgumu iespējamos dalībniekus piedāvājumos norādīt daļu procentos, ja tāda ir, no kopējās būvdarbu vērtības, par kādu paredzēts piešķirt koncesijas līgumu, ko viņi paredz nodot trešajām personām.3. Ja pats koncesionārs ir līgumslēdzēja iestāde, kā minēts 1. panta b) punktā, viņam jāievēro šī direktīva, ja paredz, ka būvdarbus veiks trešās personas.4. Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka koncesionāri, kas nav līgumslēdzējas iestādes, piemēro 11. panta 4., 6., 7. punktā un 9. līdz 13. punktā, kā arī 16. pantā paredzētos izsludināšanas noteikumus līgumiem, ko viņi piešķir trešajām personām, ja šo līgumu vērtība ir vismaz ECU 5000000. Tomēr sludinājums nav vajadzīgs, ja būvdarbu līgumi atbilst 7. panta 3. punktā paredzētajiem nosacījumiem.Uzņēmumus, kas apvienojušies grupā, lai iegūtu koncesijas līgumu, vai ar tiem saistītus uzņēmumus neuzskata par trešajām personām."Saistīts uzņēmums" ir jebkurš uzņēmums, attiecībā uz kuru koncesionāram ir iespējas tieši vai netieši īstenot dominējošu ietekmi, kas var īstenot dominējošu ietekmi pār koncesionāru vai kurš kopā ar koncesionāru ir pakļauti cita uzņēmuma dominējošai ietekmei, pamatojoties uz īpašuma tiesībām, finansiālu līdzdalību vai noteikumiem, kas to regulē. Uzskata, ka uzņēmumam ir dominējoša ietekme, ja tas citā uzņēmumā tieši vai netieši:- ir īpašnieks lielākajai daļai šā uzņēmuma parakstītā kapitāla, vai- kontrolē balsu vairākumu, kas saistīts ar uzņēmumu emitētajām kapitāla daļām, vai- var iecelt vairāk nekā pusi minētā uzņēmuma vadības, pārvaldes vai uzraudzības struktūras locekļu.Pilnīgu šo uzņēmumu sarakstu pievieno koncesijas pretendenta iesniegumam. Šo sarakstu atjaunina pēc jebkādām turpmākām uzņēmumu attiecību maiņām.4. pantsŠī direktīva neattiecas uz:a) līgumiem, ko piešķir jomās, kuras minētas Direktīvas 90/531/EEK 2., 7., 8. un 9. pantā, vai kas atbilst minētās direktīvas 6. panta 2. punktam;b) būvdarbu līgumiem, kas pasludināti par slepeniem vai kas jāveic, ievērojot īpašus drošības pasākumus saskaņā ar normatīviem vai administratīviem aktiem, kas ir spēkā attiecīgā dalībvalstī, vai ja to prasa būtiskas attiecīgās dalībvalsts drošības intereses.5. pantsŠī direktīva neattiecas uz valsts līgumiem, ko reglamentē citi procedūras noteikumi un ko piešķir:a) saskaņā ar starptautiskiem nolīgumiem, ko saskaņā ar Līgumu kāda dalībvalsts noslēgusi ar vienu vai vairākām valstīm, kuras nav dalībvalstis, un kas attiecas uz būvdarbiem, kuri paredzēti, lai īstenotu vai izmantotu parakstītājvalstu kopīgu projektu; visus nolīgumus dara zināmus Komisijai, kas var apspriesties ar Padomdevēju komiteju valsts līgumu jautājumos, kura izveidota ar Lēmumu 71/306/EEK [5];b) uzņēmumiem kādā no dalībvalstīm vai valstī, kas nav dalībvalsts, ievērojot starptautiskus nolīgumus par karaspēka daļu izvietošanu;c) ievērojot kādas starptautiskas organizācijas īpašu procedūru.6. pants1. Šī direktīva attiecas uz būvdarbu valsts līgumiem, kuru paredzamā vērtība bez PVN ir vismaz ECU 5000000.2. a) Robežvērtību valstu valūtās parasti pārskata reizi divos gados, sākot no 1992. gada 1. janvāra. Minētās vērtības aprēķinos izmanto šo valūtu dienas vidējo kursu, kas izteikts ECU 24 mēnešu ilgā posmā, kas beidzas augusta pēdējā dienā tieši pirms 1. janvārī veicamās pārskatīšanas. Maiņas kursus novembra sākumā publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.b) Padomdevēja komiteja valsts līgumu jautājumos pēc Komisijas ierosinājuma pārskata a) apakšpunktā noteikto aprēķinu metodi, parasti divus gadus pēc tam, kad tā pirmo reizi piemērota.3. Ja būvdarbi ir sadalīti vairākās kārtās, no kurām katra ir līguma priekšmets, aprēķinot 1. punktā minētās summas, ņem vērā katras kārtas vērtību. Ja kārtu kopējā vērtība ir vismaz tik liela kā 1. punktā norādītā summa, minētā punkta noteikumi attiecas uz visām kārtām. Līgumslēdzējas iestādes drīkst atkāpties no šā noteikuma, ja kārtu paredzamā vērtība bez PVN ir mazāka par ECU1000000, ar noteikumu, ka visu to kārtu kopējā paredzamā vērtība, kurām piešķirts atbrīvojums, kopumā nepārsniedz 20 % no visu kārtu kopējās paredzamās vērtības.4. Būvdarbus vai līgumu nedrīkst sadalīt, lai izvairītos piemērot šo direktīvu.5. Aprēķinot šā panta 1. punktā un 7. pantā minētās summas, ņem vērā ne tikai būvdarbu valsts līgumu apjomu, bet arī to piegāžu paredzamo vērtību, kas vajadzīgas būvdarbu veikšanai un ko būvuzņēmējam nodrošina līgumslēdzējas iestādes.7. pants1. Piešķirot būvdarbu valsts līgumus, līgumslēdzējas iestādes piemēro procedūras, kas paredzētas 1. panta e), f) un g) punktā un ir pielāgotas šai direktīvai.2. Šādos gadījumos līgumslēdzējas iestādes var piešķirt būvdarbu valsts līgumus ar sarunu procedūru, iepriekš publicējot paziņojumu par līgumu un pēc tam, kad dalībnieki ir atlasīti saskaņā ar labi zināmiem kvalitātes kritērijiem:a) ja konkursā, kas notiek saskaņā ar atklātu vai slēgtu procedūru, iesniedz nestandarta piedāvājumus vai piedāvājumus, kas neatbilst valsts normatīvajiem aktiem, kuri atbilst IV sadaļai, ja vien līguma sākotnējie noteikumi būtiski nemainās. Līgumslēdzējas iestādes šādos gadījumos nepublicē paziņojumu par līgumu, ja tās šādā sarunu procedūrā iekļauj visus uzņēmumus, kas atbilst 24. līdz 29. panta kritērijiem un kuri iepriekš atklātā vai slēgtā procedūrā ir iesnieguši piedāvājumus saskaņā ar oficiālām piedāvājumu iesniegšanas procedūras prasībām;b) ja attiecīgie būvdarbi notiek vienīgi pētniecības, eksperimentu vai tehnoloģijas attīstības nolūkā, nevis lai noteiktu komerciālo dzīvotspēju vai atgūtu pētniecības un tehnoloģijas attīstības izmaksas;c) izņēmuma gadījumos, ja būvdarbu veids vai ar tiem saistītie riski neļauj provizoriski noteikt aptuvenas cenas.3. Šādos gadījumos līgumslēdzējas iestādes var piešķirt būvdarbu valsts līgumus ar sarunu procedūru, iepriekš nepublicējot paziņojumu par līgumu:a) ja nav saņemti piedāvājumi vai pieņemami piedāvājumi konkursam ar atklātu vai slēgtu procedūru, ja vien līguma sākotnējie noteikumi būtiski nemainās un ar noteikumu, ka pēc Komisijas lūguma tai ir iesniedz ziņojumu;b) ja tehnisku vai māksliniecisku iemeslu dēļ vai tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar ekskluzīvu tiesību aizsardzību, būvdarbus var veikt vienīgi konkrēts būvuzņēmējs;c) tik lielā mērā, cik noteikti nepieciešams, ja attiecīgām līgumslēdzējām iestādēm neparedzētu iemeslu dēļ radusies ārkārtēja steidzamība, kas liedz ievērot termiņus, kuri atklātām, slēgtām vai sarunu procedūrām noteikti saskaņā ar 2. punktu. Apstākļi, uz kuriem atsaucas, pamatojot ārkārtēju steidzamību, noteikti nedrīkst būt radušies līgumslēdzēju iestāžu dēļ;d) par papildu būvdarbiem, kas nav iekļauti sākotnēji paredzētajā projektā vai sākotnēji noslēgtajā līgumā, bet kas neparedzētu apstākļu dēļ kļūst vajadzīgi, lai veiktu līgumā aprakstītos būvdarbus, ar noteikumu, ka līgumu piešķir būvuzņēmējam, kas jau veic minētos būvdarbus:- ja šādus būvdarbus nevar tehniski vai saimnieciski nošķirt no galvenā līguma, neradot lielas neērtības līgumslēdzējām iestādēm, vai- ja šādi būvdarbi, lai gan nošķirami no galvenā līguma izpildes, noteikti ir vajadzīgi tā izpildes turpmākās stadijās.Kopējā par papildu būvdarbiem piešķirto līgumu summa tomēr nedrīkst pārsniegt 50 % no galvenā līguma summas;e) par jauniem būvdarbiem, kas atkārto līdzīgus būvdarbus, kas uzticēti tam pašam uzņēmējam, kam tā pati līgumslēdzēja iestāde iepriekš piešķīrusi līgumu, ar noteikumu, ka šie būvdarbi atbilst pamatprojektam, par kuru saskaņā ar 4. punktā minētājām procedūrām piešķirts pirmais līgums.Tiklīdz par pirmo projektu izsludina konkursu, ir jāpaziņo par to, ka iespējams šo procedūru izmantot, un līgumslēdzējas iestādes, piemērojot 6. panta noteikumus, ņem vērā turpmāko būvdarbu kopējās paredzamās izmaksas. Šo procedūru var izmantot tikai trīs gadus pēc pirmā līguma noslēgšanas.4. Visos citos gadījumos līgumslēdzējas iestādes būvdarbu valsts līgumus piešķir ar atklātu procedūru vai ar slēgtu procedūru.8. pants1. Līgumslēdzēja iestāde 15 dienās pēc lūguma saņemšanas dienas visiem noraidītajiem dalībniekiem vai pretendentiem, kas to lūguši, dara zināmus viņu pieteikuma vai piedāvājuma noraidījuma iemeslus un — konkursa gadījumā — uzvarējušā pretendenta vārdu vai nosaukumu.2. Līgumslēdzēja iestāde dalībniekiem vai pretendentiem, kas to lūguši, dara zināmus iemeslus, kāpēc tā nolēmusi nepiešķirt kādu līgumu, par ko iepriekš izsludināts konkurss, vai arī atsākt procedūru. Par šādu lēmumu tā informē arī Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju biroju.3. Par katru piešķirto līgumu līgumslēdzējas iestādes sagatavo rakstisku ziņojumu, kurā ir vismaz šāda informācija:- līgumslēdzējas iestādes nosaukums un adrese, līguma priekšmets un vērtība,- atlasīto dalībnieku vai pretendentu vārdi vai nosaukumi, kā arī viņu atlases iemesli,- noraidīto dalībnieku vai pretendentu vārdi vai nosaukumi un noraidījuma iemesli,- uzvarējušā pretendenta vārds vai nosaukums un iemesli, kāpēc izraudzīts viņa piedāvājums, kā arī, ja zināms, par kādu līguma daļu uzvarējušais pretendents var paredzēt slēgt apakšlīgumus ar trešajām personām,- sarunu procedūrām - 7. pantā minētie apstākļi, kas pamato šo procedūru izmantošanu.Šo ziņojumu vai svarīgākās tajā ietvertās ziņas dara zināmas Komisijai pēc tās lūguma.9. pantsLīgumiem par tādu valsts dzīvokļu programmu plānošanu un celtniecību, kuru apjoms un sarežģītība, kā arī paredzamais būvdarbu ilgums prasa, lai no paša sākuma plānošana notiktu ciešā sadarbībā komandā, kurā ir līgumslēdzēju iestāžu pārstāvji, eksperti un būvuzņēmējs, kas būs atbildīgi par būvdarbu veikšanu, var izstrādāt īpašu līgumu piešķiršanas procedūru, lai atlasītu vispiemērotāko būvuzņēmēju darbam komandā.Līgumslēdzējas iestādes līguma paziņojumā īpaši iekļauj pēc iespējas precīzāku veicamo būvdarbu aprakstu, lai ieinteresētie būvuzņēmēji gūtu pareizu priekšstatu par projektu. Turklāt līgumslēdzējas iestādes tādos paziņojumos par līgumu saskaņā ar 24. līdz 29. pantu norāda personiskos, tehniskos un finansiālos nosacījumus, kas dalībniekiem jāievēro.Ja izvēlās šādu procedūru, līgumslēdzējas iestādes piemēro vispārējos izsludināšanas noteikumus, kas attiecas uz slēgtu procedūru un atlases kvalitatīvajiem kritērijiem.II SADAĻAVISPĀRĒJI TEHNISKIE NOTEIKUMI10. pants1. Direktīvas III pielikumā noteiktās tehniskās specifikācijas norāda katram līgumam vispārējos vai līguma dokumentos.2. Neskarot juridiski saistošos valstu tehniskos noteikumus un ciktāl šie noteikumi ir saderīgi ar Kopienas tiesību aktiem, tehniskās specifikācijas nosaka līgumslēdzējas iestādes, atsaucoties uz attiecīgās valsts standartiem, ar kuriem īsteno Eiropas standartus, vai arī atsaucoties uz Eiropas tehniskajiem apstiprinājumiem vai vispārējām tehniskām specifikācijām.3. Līgumslēdzēja iestāde var atkāpties no 2. punkta, ja:a) standartos, Eiropas tehniskajos apstiprinājumos vai vispārējās tehniskās specifikācijās nav nekādu noteikumu par to, kā konstatēt kāda ražojuma atbilstību šiem standartiem, Eiropas tehniskajiem apstiprinājumiem vai vispārējām tehniskajām specifikācijām, vai arī nav tehnisku līdzekļu, lai to konstatētu pietiekami droši;b) šo standartu, Eiropas tehnisko apstiprinājumu vai vispārēju tehnisko specifikāciju izmantošana uzliktu līgumslēdzējām iestādēm pienākumu iegādāties tādus ražojumus vai materiālus, kas nav savietojami ar iekārtām, ko jau izmanto, vai arī radītu nesamērīgas izmaksas vai nesamērīgas tehniskas grūtības, bet tikai tad, ja tas notiek kā daļa no skaidri noteiktas un dokumentētas stratēģijas, kuras mērķis ir konkrētā laikā pāriet uz Eiropas standartiem, Eiropas tehniskajiem apstiprinājumiem vai vispārējām tehniskajām specifikācijām;c) attiecīgais projekts ir patiesi novatorisks, un tālab esošo Eiropas standartu, Eiropas tehnisko apstiprinājumu vai vispārējo tehnisko specifikāciju izmantošana nebūtu piemērota.4. Līgumslēdzējas iestādes, kas piemēro 3. punktu, paziņojumā par konkursu, ko publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī, vai līguma dokumentos, cik vien iespējams, norāda šādas rīcības iemeslus un vienmēr fiksē šos iemeslus iekšējā dokumentācijā, kā arī visu šādu informāciju pēc lūguma sniedz dalībvalstīm un Komisijai.5. Ja nav Eiropas standartu, Eiropas tehnisko apstiprinājumu vai vispārēju tehnisko specifikāciju, tad tehniskās specifikācijas:a) nosaka, pamatojoties uz valstu tehniskajām specifikācijām, kas atzītas par tādām, kas atbilst galvenajām prasībām, kuras uzskaitītas Kopienas direktīvās par tehnisku saskaņošanu, ievērojot procedūras, ko paredz šīs direktīvas, un jo īpaši ievērojot procedūras, ko paredz 1988. gada 21. decembra Direktīva 89/106/EEK par to, kā tuvināt dalībvalstu normatīvus un administratīvus aktus, kas attiecas uz būvniecības ražojumiem [6];b) var noteikt, pamatojoties uz valstu tehniskajām specifikācijām, kas attiecas uz būvdarbu projektēšanas, aprēķinu un izpildes metodēm, kā arī uz izmantojamiem materiāliem;c) var noteikt, pamatojoties uz citiem dokumentiem.Šajā gadījumā svarīguma secībā būtu jānorāda uz:i) valsts standartiem, ar ko īsteno starptautiskus standartus, ko pieņēmusi līgumslēdzējas iestādes valsts;ii) citiem līgumslēdzējas iestādes valsts standartiem un tehniskajiem apstiprinājumiem;iii) jebkādiem citiem standartiem.6. Ja vien tādas specifikācijas nepamato līguma priekšmets, dalībvalstis aizliedz līguma noteikumos, kas attiecas uz konkrēto līgumu, norādīt tehniskas specifikācijas, kurās būtu minēti konkrētu izgatavotāju vai izcelsmes ražojumi, vai arī ražojumi, kas iegūti īpašos procesos, un kuras tādējādi dod priekšroku dažiem uzņēmumiem vai arī tos izslēdz. Jo īpaši ir aizliegts norādīt preču zīmes, patentus, veidus vai konkrētu izcelsmi, vai ražošanas paņēmienus. Ja tomēr šādu norādi papildina vārdi "vai līdzvērtīgu ražojumu", tas ir atļauts, ja līgumslēdzējas iestādes nevar aprakstīt līguma priekšmetu, izmantojot specifikācijas, kas būtu pietiekami precīzas un pilnīgi saprotamas visām iesaistītajām pusēm.III SADAĻAVISPĀRĒJI IZSLUDINĀŠANAS NOTEIKUMI11. pants1. Līgumslēdzējas iestādes informatīvā paziņojumā dara zināmas galvenās īpašības būvdarbu līgumiem, ko tās paredz piešķirt un kuru paredzētā vērtība ir vismaz tik liela, kā 6. panta 1. punktā noteiktā robežvērtība.2. Līgumslēdzējas iestādes, kas vēlas piešķirt būvdarbu valsts līgumu ar atklātu, slēgtu vai sarunu procedūru gadījumos, kas minēti 7. panta 2. punktā, šo nodomu dara zināmu paziņojumā.3. Līgumslēdzējas iestādes, kas vēlas piešķirt būvdarbu koncesijas līgumu, šādu nodomu dara zināmu paziņojumā.4. Būvdarbu koncesionāri, kas nav līgumslēdzējas iestādes un kas vēlas piešķirt būvdarbu līgumus trešajām personām 3. panta 4. punkta nozīmē, šādu nodomu dara zināmu paziņojumā.5. Līgumslēdzējas iestādes, kas piešķīrušas kādu līgumu, to dara zināmu paziņojumā. Daļu informācijas par līguma piešķiršanu dažos gadījumos tomēr var nepublicēt, ja šādas informācijas izpaušana varētu traucēt uzturēt likumību vai kā citādi būtu pretrunā valsts interesēm, būtu pretrunā dažu valsts vai privātu uzņēmumu likumīgām komerciālām interesēm vai traucētu būvuzņēmēju godīgu konkurenci.6. Paziņojumus, kas minēti 1. līdz 5. punktā, sagatavo saskaņā ar IV, V un VI pielikumā dotajiem paraugiem un sniedz šajos pielikumos prasīto informāciju.Līgumslēdzējas iestādes, lai veiktu atlasi, nevar izvirzīt citus nosacījumus, kā tikai tos, kas norādīti 26. un 27. pantā, lūdzot informāciju par saimnieciskiem un tehniskiem standartiem, kas jāievēro būvuzņēmējiem (IV pielikuma B daļas 11. punkts, IV pielikuma C daļas 10. punkts un IV pielikuma D daļas 9. punkts).7. Līgumslēdzējas iestādes pēc iespējas ātri un izmantojot vispiemērotākos saziņas līdzekļus šā panta 1. līdz 5. punktā minētos paziņojumus nosūta Eiropas Kopienu Oficiālo Publikāciju birojam. Veicot 14. pantā minēto paātrināto procedūru, paziņojumu nosūta pa teleksu, ar telegrammu vai pa telefaksu.Šā panta 1. punktā minēto paziņojumu nosūta iespējami drīz pēc tam, kad pieņemts lēmums, kas apstiprina būvdarbu līgumu plānu, ko līgumslēdzēja iestāde paredz piešķirt.Šā panta 5. punktā minēto paziņojumu nosūta vēlākais 48 dienas pēc attiecīgā līguma piešķiršanas.8. Šā panta 1. un 5. punktā minētos paziņojumus pilnībā publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī un TED datu bankā Kopienu oficiālajās valodās, autentisks ir tikai teksts oriģinālvalodā.9. Šā panta 2., 3. un 4. punktā minētos paziņojumus oriģinālvalodās pilnībā publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī un TED datu bankā. Katra paziņojuma būtiskās informācijas kopsavilkumu publicē pārējās Kopienas oficiālajās valodās, autentisks ir tikai teksts oriģinālvalodā.10. Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojs publicē paziņojumus vēlākais 12 dienas pēc to nosūtīšanas. Šās direktīvas 14. pantā minētās paātrinātās procedūras gadījumā šo laiku samazina līdz piecām dienām.11. Paziņojumus nepublicē līgumslēdzējas iestādes valsts Oficiālajos Vēstnešos vai presē pirms to nosūtīšanas Eiropas Kopienu Oficiālajam Vēstnesim, tajā šo dienu norāda. Paziņojumos ir tikai tā informācija, kas publicēta Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.12. Līgumslēdzējām iestādēm jāspēj pierādīt nosūtīšanas diena.13. Izdevumus par paziņojumu publicēšanu Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī sedz Kopienas. Paziņojums nepārsniedz vienu Vēstneša lapu jeb aptuveni 650 vārdus. Katrā Vēstneša izdevumā, kurā ir viens vai vairāki paziņojumi, ievieto paziņojuma vai paziņojumu paraugus, uz ko pamatojas publicētais paziņojums vai paziņojumi.12. pants1. Atklātās procedūrās piedāvājumu pieņemšanas termiņš, ko nosaka līgumslēdzējas iestādes, ir vismaz 52 dienas pēc paziņojuma nosūtīšanas dienas.2. Šā panta 1. punktā noteikto piedāvājumu pieņemšanas termiņu var saīsināt līdz 36 dienām, ja līgumslēdzējas iestādes Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī ir publicējušas 11. panta 1. punktā minēto paziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar IV pielikuma A daļā doto paraugu.3. Ja līguma dokumenti un papildu dokumenti ir lūgti laicīgi, līgumslēdzējām iestādēm vai kompetentām struktūrām tie jānosūta būvuzņēmējiem sešās dienās pēc viņu iesniegumu saņemšanas.4. Ja papildu informācija par līguma dokumentiem ir lūgta laicīgi, līgumslēdzējas iestādes to nodrošina vēlākais sešas dienas pirms pēdējās dienas, kas noteikta piedāvājumu pieņemšanai.5. Ja līguma dokumenti, papildu dokumenti vai papildu informācija ir pārāk apjomīga, lai to nodrošinātu 3. vai 4. punktā noteiktajā laikā, vai ja piedāvājumus var iesniegt tikai pēc būvlaukuma apmeklējuma vai līguma papildu dokumentu pārbaudes uz vietas, 1. un 2. punktā noteiktos termiņus attiecīgi pagarina.13. pants1. Slēgtās procedūrās un sarunu procedūrās, kā tās aprakstītas 7. panta 2. punktā, termiņš, ko līgumslēdzējas iestādes nosaka dalības pieteikumu pieņemšanai, ir vismaz 37 dienas pēc paziņojuma nosūtīšanas dienas.2. Līgumslēdzējas iestādes reizē un rakstiski uzaicina atlasītos dalībniekus iesniegt piedāvājumus. Uzaicinājuma vēstulei pievieno līguma dokumentus un papildu dokumentus. Vēstulē ir vismaz šāda informācija:a) vajadzības gadījumā, tā dienesta adrese, kam var lūgt līguma dokumentus un papildu dokumentus, pēdējā diena, kad var iesniegt šādu lūgumu, kā arī apjoms un maksāšanas noteikumi katrai summa, kas jāmaksā par šādiem dokumentiem;b) piedāvājumu pieņemšanas termiņš, adrese, uz kādu tie jāsūta, un valoda vai valodas, kurās tie jāsagatavo;c) atsauce uz publicēto paziņojumu par līgumu;d) norāde par visiem dokumentiem, kas jāpievieno, vai nu lai papildinātu pārbaudāmo paziņojumu, ko dalībnieks iesniedzis saskaņā ar 11. panta 7. punktu, vai arī lai sniegtu papildu informāciju, kas paredzēta minētajā pantā, saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā tie, kas paredzēti 26. un 27. pantā;e) līguma piešķiršanas kritēriji, ja tie nav norādīti paziņojumā.3. Slēgtās procedūrās piedāvājumu pieņemšanas termiņam, ko nosaka līgumslēdzējas iestādes, jābūt vismaz 40 dienām pēc rakstiskā uzaicinājuma nosūtīšanas dienas.4. Šā panta 3. punktā noteikto piedāvājumu pieņemšanas termiņu var saīsināt līdz 26 dienām, ja līgumslēdzējas iestādes Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī ir publicējušas 11. panta 1. punktā paredzēto paziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar IV pielikuma A daļā doto paraugu.5. Pieteikumus dalībai līgumu piešķiršanas procedūrās var izteikt vēstulē, telegrammā, teleksa, telefaksa ziņojumā vai pa tālruni. Ja dalības pieteikumu nosūta ar kādu no pēdējiem četriem norādītajiem sakaru līdzekļiem, to apstiprina ar vēstuli, ko nosūta, pirms beidzas 1. punktā minētais termiņš.6. Ja papildu informācija par līguma dokumentiem ir lūgta laicīgi, līgumslēdzējām iestādēm tā jānodrošina vēlākais sešas dienas pirms pēdējās dienas, kas noteikta piedāvājumu pieņemšanai.7. Ja piedāvājumus var iesniegt tikai pēc būvlaukuma apmeklējuma vai pēc līguma papildu dokumentu pārbaudes uz vietas, 3. un 4. punktā paredzētos termiņus attiecīgi pagarina.14. pants1. Ja steidzamības dēļ 13. pantā paredzētos termiņus nav iespējams ievērot, līgumslēdzējas iestādes var noteikt šādus termiņus:a) dalības pieteikumu pieņemšanas termiņu, kas ir vismaz 15 dienas pēc paziņojuma nosūtīšanas dienas;b) piedāvājumu pieņemšanas termiņu, kas ir vismaz 10 dienas pēc uzaicinājuma piedalīties konkursā.2. Ja papildu informācija par līguma dokumentiem ir lūgta laicīgi, līgumslēdzējām iestādēm tā jānodrošina vēlākais četras dienas pirms pēdējās dienas, kas noteikta piedāvājumu pieņemšanai.3. Dalības pieteikumi un uzaicinājumi uz konkursiem jānosūta ar iespējami ātrāko saziņas līdzekli. Ja dalības pieteikumus nosūta ar telegrammu, teleksu, telefaksu vai pa tālruni, tos jāapstiprina ar vēstuli, ko nosūta līdz 1. punktā minētā termiņa beigām.15. pantsLīgumslēdzējas iestādes, kas vēlas piešķirt būvdarbu koncesijas līgumu, pretendentu koncesijas piedāvājumu pieņemšanai nosaka termiņu, kas ir vismaz 52 dienas pēc paziņojuma nosūtīšanas dienas.16. pantsBūvdarbu līgumos, ko piešķir būvdarbu koncesionāri, kas nav līgumslēdzējas iestādes, koncesionāra noteiktais termiņš dalības pieteikumu pieņemšanai ir vismaz 37 dienas pēc paziņojuma nosūtīšanas dienas, un termiņš piedāvājumu pieņemšanai — vismaz 40 dienas pēc dienas, kad nosūtīts paziņojums vai uzaicinājums uz konkursu.17. pantsLīgumslēdzējas iestādes var publicēt Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī paziņojumus par būvdarbu valsts līgumiem, uz ko neattiecas šajā direktīvā paredzētā prasība publicēt.IV SADAĻAVISPĀRĒJI DALĪBAS NOTEIKUMI1. nodaļaVispārēji noteikumi18. pants1. Līgumus piešķir saskaņā ar kritērijiem, kas noteikti šās sadaļas 3. nodaļā, un ņemot vērā 19. pantu, pēc tam, kad līgumslēdzējas iestādes būvuzņēmējus, kas nav noraidīti saskaņā ar 24. pantu, ir pārbaudījušas saskaņā ar 26. līdz 29. pantā minētajiem saimnieciskā un finanšu stāvokļa kritērijiem un tehniskām zināšanām vai spējām.19. pantsJa līguma piešķiršanas kritērijs ir saimnieciski visizdevīgākais piedāvājums, līgumslēdzējas iestādes var ņemt vērā pretendentu piedāvātos variantus, kas atbilst obligātajām tehniskām specifikācijām, ko prasa līgumslēdzējas iestādes.Līgumslēdzējas iestādes līguma dokumentos norāda obligātās specifikācijas, kas jāievēro piedāvātajos variantos, kā arī visas īpašas prasības, kas attiecas uz to iesniegšanu. Ja varianti nav atļauti, to norāda paziņojumā par konkursu.Līgumslēdzējas iestādes nedrīkst nepieņemt variantus, pamatojoties tikai uz to, ka tie ir sagatavoti, tehniskajās specifikācijās dodot atsauces uz valsts standartiem, kuros transponēti Eiropas standarti, uz Eiropas tehniskajiem apstiprinājumiem vai uz 10. panta 2. punktā minētajām vispārējām tehniskajām specifikācijām, vai arī dodot atsauces uz 10. panta 5. punkta a) un b) apakšpunktā minētajām valsts tehniskajām specifikācijām.20. pantsLīguma dokumentos līgumslēdzējas iestādes var lūgt pretendentus attiecīgajā piedāvājumā norādīt to, par kādu līguma daļu viņi var paredzēt slēgt apakšlīgumus ar trešajām personām.Šī norāde neiespaido galvenā būvuzņēmēja atbildību.21. pantsPiedāvājumus var iesniegt būvuzņēmēju grupas. Lai iesniegtu piedāvājumus, šīm grupām nav jābūt īpašā juridiskā formā; izvēlētajai grupai, ja tai ir piešķirts līgums, tomēr var to prasīt.22. pants1. Slēgtās un sarunu procedūrās, pamatojoties uz iesniegto informāciju par pašu būvuzņēmēju stāvokli, kā arī uz informāciju un formalitātēm, kas vajadzīgas, lai novērtētu obligātos saimnieciskos un tehniskos nosacījumus, kas viņiem jāievēro, no dalībniekiem, kuru kvalifikācija atbilst 24. līdz 29. panta prasībām, līgumslēdzējas iestādes atlasa tos, ko tās uzaicina iesniegt piedāvājumus vai piedalīties pārrunās.2. Ja līgumslēdzējas iestādes piešķir līgumu ar slēgtu procedūru, tās drīkst noteikt to uzņēmumu diapazonu, kurus tās paredz uzaicināt. Tādā gadījumā šo diapazonu norāda paziņojumā par līgumu. Diapazonu nosaka, ņemot vērā veicamo būvdarbu veidu. Diapazonam jābūt tādam, lai tajā būtu vismaz 5 uzņēmumi, un to var būt līdz 20.Uz konkursu uzaicināto dalībnieku skaitam noteikti ir jābūt pietiekamam, lai nodrošinātu īstu konkurenci.3. Ja līgumslēdzējas iestādes piešķir līgumu ar sarunu procedūru, kā norādīts 7. panta 2. punktā, uz sarunām jāuzaicina vismaz trīs dalībnieki, ar nosacījumu, ka ir pietiekami daudz piemērotu dalībnieku.4. Katra dalībvalsts nodrošina to, ka līgumslēdzējas iestādes izsniedz uzaicinājumus, nediskriminējot tās personas, kam ir citu dalībvalstu valsts piederība un kas atbilst vajadzīgajām prasībām, un to, ka tām piemēro tādus pašus nosacījumus kā tām personām, kam ir attiecīgās dalībvalsts valsts piederība.23. pants1. Līgumslēdzēja iestāde līguma dokumentos drīkst norādīt iestādi vai iestādes, kurās pretendenti var iegūt attiecīgu informāciju par pienākumiem, kas saistīti ar spēkā esošajiem darba aizsardzības noteikumiem un darba apstākļiem dalībvalstī, reģionā vai apvidū, kur jāveic būvdarbi, un kuri jāpiemēro būvlaukumā veiktajiem būvdarbiem līguma izpildes laikā; šādu pienākumu tai var uzlikt arī dalībvalsts.2. Līgumslēdzēja iestāde, kas sniedz 1. punktā minēto informāciju, lūdz pretendentus vai līguma piešķiršanas procedūras dalībniekus apliecināt, ka viņi, sagatavojot piedāvājumus, ir ņēmuši vērā pienākumus, kas saistīti ar darba aizsardzības noteikumiem un darba apstākļiem un kas ir spēkā tajā vietā, kur jāveic būvdarbi. Tas neliedz piemērot 30. panta 4. punktu, kas attiecas uz nesamērīgi lētu piedāvājumu izskatīšanu.2. nodaļaKvalitātes kritēriji, atlasot piedāvājumus24. pantsPiedalīties līgumā var liegt jebkuram būvuzņēmējam:a) kas ir bankrotējis vai atrodas darbības izbeigšanas stadijā, kam tiesa iecēlusi administratoru, kas noslēdzis mierizlīgumu ar kreditoriem, pārtraucis uzņēmējdarbību vai ir kādā līdzīgā stāvoklī, ko saskaņā ar valsts normatīviem aktiem rada līdzīgas procedūras;b) uz ko attiecas tiesvedība, lai atzītu par bankrotējušu, tiesas lēmums par piespiedu darbības izbeigšanu vai administratora iecelšanu, vai mierizlīgums ar kreditoriem, vai arī saskaņā ar valsts normatīviem aktiem uzsāktas kādas līdzīgas procedūras;c) kas ar tiesas spriedumu, kuram ir res judicata spēks, atzīts par vainīgu pārkāpumā saistībā ar viņa profesionālo darbību;d) kas ir vainīgs smagā pārkāpumā saistībā ar profesionālo darbību, kurš pierādīts ar jebkādiem līdzekļiem, ko līgumslēdzējas iestādes var pieņemt;e) kas nav izpildījis saistības, kas attiecas uz sociālās apdrošināšanas iemaksām saskaņā ar tiesību aktiem tajā valstī, kurā viņš reģistrēts, vai arī līgumslēdzējas iestādes valstī;f) kas saskaņā ar tās valsts tiesību normām, kurā tas reistrēts vai kura ir līgumslēdzējas iestādes valsts, nav izpildījis pienākumus, kas saistīti ar nodokļu samaksu;g) kas ir vainīgs nopietnā tādas informācijas sagrozīšanā, kas prasīta saskaņā ar šo nodaļu.Ja līgumslēdzēja iestāde būvuzņēmējam prasa pierādījumus, ka uz viņu neattiecas neviens no a), b), c), e) vai f) apakšpunktā minētajiem gadījumiem, tā uzskata par pietiekamu pierādījumu:- attiecībā uz a), b) vai c) apakšpunktu — uzrādītu izrakstu no sodāmības reģistra vai, ja tāda nav, līdzvērtīgu dokumentu, ko izsniegusi kompetenta mītneszemes tiesu vai pārvaldes iestāde un kurš pierāda, ka minētās prasības ir izpildītas,- attiecībā uz e) vai f) apakšpunktu — apliecību, ko izsniegusi kompetenta attiecīgās dalībvalsts iestāde.Ja attiecīgā valsts neizsniedz tādus dokumentus vai apliecības, tos var aizstāt ar paziņojumu, ko apliecina ar zvērestu, bet dalībvalstīs, kuru tiesību akti neparedz ar zvērestu apstiprinātus paziņojumus, — ar attiecīgās personas zvērestu tiesu vai pārvaldes iestādei, notāram vai kompetentai profesionālajai vai aroda organizācijai mītneszemē.Dalībvalstis norāda iestādes un organizācijas, kas ir kompetentas izsniegt tādus dokumentus, un par to tūlīt informē citas dalībvalstis un Komisiju.25. pantsVisiem būvuzņēmējiem, kas vēlas piedalīties kādā būvdarbu valsts līgumā, var lūgt pierādīt, ka viņi saskaņā ar tās valsts tiesību aktiem, kurā reģistrēti, ir ierakstīti kādā no profesiju vai arodu reģistriem:- Belģijā "Registre du Commerce — Handelsregister",- Dānijā "Handelsregistret, Aktieselskabesregistret" un "Erhvervsregistret",- Vācijā "Handelsregister" un "Handwerksrolle",- Grieķijā Vides, pilsētu un lauku plānošanas un valsts būvdarbu ministrijas būvuzņēmēju reģistrā "Μητρώο Εργοληπτικώυ Επιχειρήσεωυ",- Spānijā "Registro Oficial de Contratistas del Ministerio de Industria, Comercio y Turismo",- Francijā "Registre du Commerce and the Répertoire des métiers",- Itālijā "Registro della Camera di commercio, industria, agricoltura e artigianato",- Luksemburgā "Registre aux firmes and the Rôle de la Chambre des métiers",- Nīderlandē "Handelsregister",- Portugālē "Commissão de Alvarás de Empresas de Obras Públicas e Particulares (CAEOPP)",- Apvienotajā Karalistē un Īrijā piegādātāju var lūgt uzrādīt "Registrar of Companies" vai "Registrar of Friendly Societies" izsniegtu apliecību, vai, ja tādas nav, apliecību par to, ka attiecīgā persona ar zvērestu ir apliecinājusi, ka nodarbojas ar minēto profesiju valstī, kurā reģistrēta konkrētā vietā ar attiecīgo uzņēmuma nosaukumu.26. pants1. Būvuzņēmēja finansiālo un saimniecisko stāvokli parasti var apliecināt ar vienu vai vairākām šādām atsaucēm:a) atbilstīgiem banku izrakstiem;b) uzrādot uzņēmuma bilances vai izrakstus no bilancēm, ja bilances publicēšanu prasa tās valsts tiesību akti, kurā būvuzņēmējs reģistrēts;c) pārskatu par uzņēmuma kopējo apgrozījumu un apgrozījumu, kas attiecas uz celtniecības darbiem, pēdējos trīs finanšu gados.2. Līgumslēdzējas iestādes paziņojumā vai uzaicinājumā uz konkursu norāda, kuru vai kuras atsauces tās ir izvēlējušās un kādas atsauces, neskaitot 1. punkta a), b) vai c) apakšpunktā minētās, ir jāsniedz.3. Ja jebkāda attaisnojoša iemesla dēļ būvuzņēmējs nevar nodrošināt atsauces, ko lūdz līgumslēdzēja iestāde, viņš savu saimniecisko un finansiālo stāvokli var pierādīt ar jebkādu citu dokumentu, ko līgumslēdzēja iestāde uzskata par piemērotu.27. pants1. Būvuzņēmēja tehniskās iespējas var apliecināt ar:a) būvuzņēmēja un/vai uzņēmuma vadības izglītību un profesionālo kvalifikāciju, un jo īpaši tās personas vai to personu izglītību un profesionālo kvalifikāciju, kuras ir atbildīgas par būvdarbu veikšanu;b) pēdējo piecu gadu laikā veikto būvdarbu sarakstu, pievienojot apliecības par svarīgāko būvdarbu pietiekami kvalitatīvu izpildi. Šajās apliecībās norāda būvdarbu vērtību, izpildes laiku un vietu, kā arī sīkāk norāda, vai tie veikti saskaņā ar nozares standartiem un ir pienācīgi pabeigti. Vajadzības gadījumā kompetentā iestāde iesniedz šīs apliecības tieši līgumslēdzējai iestādei;c) norādi par darbarīkiem, ražotni un tehnisko aprīkojumu, kas būvuzņēmējam pieejams būvdarbu veikšanai;d) norādi par uzņēmuma gada vidējo darbinieku skaitu un pārvaldes darbinieku skaitu pēdējos trīs gados;e) norādi par tehniskiem darbiniekiem vai tehniskām struktūrām, ko būvuzņēmējs var pieaicināt būvdarbu veikšanai, neatkarīgi no tā, vai tās ir vai nav piederīgas uzņēmumam.2. Līgumslēdzējas iestādes uzaicinājumā uz konkursu norāda, kuras atsauces jāsniedz.28. pantsIevērojot 24. līdz 27. pantā paredzētos ierobežojumus, līgumslēdzēja iestāde var lūgt būvuzņēmēju iesūtīt papildu dokumentus iesniegtajām apliecībām un dokumentiem vai arī paskaidrot tos.29. pants1. Dalībvalstīm, kurās ir oficiāli atzītu būvuzņēmēju saraksti, tie jāpielāgo 24. panta a) līdz d) un g) apakšpunktam, kā arī 25., 26. un 27. pantam.2. Oficiālos sarakstos reģistrētie būvuzņēmēji katra līguma sakarā līgumslēdzējai iestādei var iesniegt reģistrācijas apliecību, ko izsniegusi attiecīgā kompetentā iestāde. Šajā apliecībā ir norādīts, kāds pamatojums tiem ļāvis reģistrēties sarakstā, kā arī klasifikācija, kas tiem piešķirta šajā sarakstā.3. Kompetentu organizāciju veikta un apstiprināta reģistrācija oficiālos sarakstos citu dalībvalstu līgumslēdzējām iestādēm ļauj tos uzskatīt par būvdarbiem piemērotiem saskaņā ar būvuzņēmēju klasifikāciju tikai attiecībā uz 24. panta a) līdz d) un g) apakšpunktu, 25. pantu, 26. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktu, kā arī 27. panta 1. punkta b) un d) apakšpunktu.Informāciju, ko var iegūt no reģistrācijas oficiālajos sarakstos, nevar apšaubīt. Attiecībā uz sociālās apdrošināšanas iemaksu veikšanu jebkuram reģistrētam būvuzņēmējam, piedāvājot līgumu, tomēr var prasīt papildu apliecību.Citu dalībvalstu līgumslēdzējas iestādes iepriekš minētos noteikumus attiecina tikai uz tiem būvuzņēmējiem, kas reģistrēti valstīs, kurās ir šādi oficiāli saraksti.4. Lai oficiālā sarakstā reģistrētu būvuzņēmējus no citām dalībvalstīm, nevar prasīt citus pierādījumus un datus, kā tikai tos, ko prasa no šās valsts personām, un jebkurā gadījumā tikai tos, kas paredzēti 24. līdz 27. pantā.5. Dalībvalstis, kurās ir oficiāli saraksti, citām dalībvalstīm dara zināmu tās organizācijas adresi, kurai var iesniegt reģistrācijas lūgumus.3. nodaļaLīgumu piešķiršanas kritēriji30. pants1. Piešķirot līgumus, līgumslēdzējas iestādes pamatojas uz šādiem kritērijiem:a) vai nu tikai zemāko cenu;b) vai arī, ja līgumu piešķir saimnieciski visizdevīgākajam piedāvājumam, uz dažādiem kritērijiem atkarībā no līguma, piem., cenu, izpildes termiņu, kārtējām izmaksām, rentabilitāti, tehniskām īpašībām.2. Šā panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajā gadījumā līgumslēdzēja iestāde līguma dokumentos vai paziņojumā par līgumu norāda visus kritērijus, ko tā paredz piemērot, piešķirot līgumu, ja iespējams, secībā no svarīgākā uz mazāk svarīgo.3. Šā panta 1. punktu nepiemēro, ja kāda dalībvalsts līgumu piešķiršanu pamato uz citiem kritērijiem, kas atbilst noteikumiem, kuri ir spēkā šās direktīvas pieņemšanas laikā un kuri ir pieņemti, lai dotu priekšroku konkrētiem pretendentiem, ar nosacījumu, ka izmantotie noteikumi ir saderīgi ar Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu.4. Ja konkrētam līgumam piedāvājumi šķiet nesamērīgi lēti, samērojot ar būvdarbiem, līgumslēdzēja iestāde, pirms tā var šos piedāvājumus noraidīt, rakstiski lūdz sīkāku informāciju par to piedāvājumu sastāvdaļām, ko tā uzskata par pieņemamiem, un pārbauda šīs sastāvdaļas, ņemot vērā saņemtos paskaidrojumus.Līgumslēdzēja iestāde var ņemt vērā paskaidrojumus ar objektīvu pamatojumu, ieskaitot celtniecības paņēmienu saimniecisko izdevīgumu, izvēlēto tehnisko risinājumu vai īpaši labvēlīgus nosacījumus, ko pretendents var nodrošināt, veicot būvdarbus, vai arī pretendenta piedāvātā projekta oriģinalitāti.Ja dokumenti, kas attiecas uz līgumu, paredz to piešķirt par zemāko piedāvāto cenu, līgumslēdzējai iestādei jādara Komisijai zināms, ka ir noraidīti tie piedāvājumi, kurus tā uzskata par pārlieku lētiem.Līdz 1992. gada beigām, ja esošie attiecīgo valstu normatīvie akti atļauj, līgumslēdzējas iestādes tomēr izņēmuma kārtā, nediskriminējot valsts piederības dēļ, var noraidīt piedāvājumus, kas ir nesamērīgi lēti, samērojot ar būvdarbiem, bez pienākuma ievērot pirmajā daļā paredzēto procedūru, ja kāda noteikta līguma sakarā ir tik daudz piedāvājumu, ka minētās procedūras īstenošana radītu ievērojamu aizkavēšanos un apdraudētu valsts intereses, kas saistītas ar konkrētā līguma izpildi. Šās izņēmuma procedūras izmantošanu norāda 11. panta 5. punktā minētajā paziņojumā.31. pants1. Līdz 1992. gada 31. decembrim šī direktīva neliedz piemērot esošos valstu noteikumus par tādu būvdarbu valsts līgumu piešķiršanu, kuru mērķis ir samazināt reģionu atšķirības un veicināt darbavietu radīšanu mazāk attīstītos reģionos, kā arī reģionos, kuros notiek rūpniecības lejupslīde, ja attiecīgie noteikumi ir saderīgi ar Līgumu, jo īpaši ar principu nediskriminēt valsts piederības dēļ, brīvību veikt uzņēmējdarbību un brīvību sniegt pakalpojumus, kā arī ar Kopienas starptautiskajām saistībām.2. Šā panta 1. punkts neierobežo 30. panta 3. punktu.32. pants1. Dalībvalstis informē Komisiju par valstij piederīgām personām, uz ko attiecas 30. panta 3. punkts un 31. pants, kā arī par to piemērošanas noteikumiem.2. Attiecīgās dalībvalstis ik gadu Komisijai nosūta ziņojumu, kurā apraksta 1. punktā minēto pasākumu piemērošanu praksē. Ziņojumus iesniedz Padomdevējai komitejai valsts līgumu jautājumos.V SADAĻANOBEIGUMA NOTEIKUMI33. pantsTermiņus piedāvājumu vai dalības pieteikumu pieņemšanai aprēķina saskaņā ar Padomes 1971. gada 3. jūnija Regulu (EEK, Euratom) Nr. 1182/71 par noteikumiem, ko piemēro laikposmiem, dienām un termiņiem [7].34. pants1. Lai varētu novērtēt šās direktīvas piemērošanas rezultātus, dalībvalstis vēlākais līdz 1993. gada 31. oktobrim un turpmāk katru otro gadu līdz 31. oktobrim nosūta Komisijai statistikas ziņojumu par līgumiem, ko līgumslēdzējas iestādes piešķīrušas iepriekšējā gadā.Tomēr Grieķijai, Spānijai un Portugālei termiņš nav 1993. gada 31. oktobris, bet gan 1995. gada 31. oktobris.2. Statistikas ziņojumos ir vismaz to līgumu skaits un vērtība, ko katra līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzēju iestāžu kategorija piešķīrusi par lielāku summu nekā robežvērtība, tos cik vien iespējams iedalot pa procedūrām, būvdarbu kategorijām un to būvuzņēmēju valsts piederības, kuriem piešķirti līgumi, un — sarunu procedūras gadījumā — sīkāk iedalot saskaņā ar 7. pantu un norādot katrai dalībvalstij un trešajām valstīm piešķirto līgumu skaitu un vērtību.3. Komisija saskaņā ar 35. panta 3. punktā paredzēto procedūru nosaka to, kāda papildu statistikas informācija ir vajadzīga saskaņā ar šo direktīvu.35. pants1. Komisija groza I pielikumu saskaņā ar 3. punktā paredzēto procedūru, ja, jo īpaši pamatojoties uz dalībvalstu sniegtu informāciju, tas ir vajadzīgs:a) lai no minētā pielikuma svītrotu publisko tiesību subjektus, kas vairs neatbilst 1. panta b) punktā izklāstītajiem kritērijiem;b) lai minētajā pielikumā iekļautu publisko tiesību subjektus, kas atbilst šiem kritērijiem.2. Nosacījumus 11. pantā minēto paziņojumu un 34. pantā paredzēto statistikas ziņojumu, II pielikumā paredzētās nomenklatūras sastādīšanai, sūtīšanai, saņemšanai, tulkošanai, apkopošanai un izplatīšanai, kā arī paziņojumos dotās atsauces uz konkrētām nomenklatūras pozīcijām var mainīt saskaņā ar 3. punktā noteikto procedūru.3. Priekšsēdētājs, kas vada Padomdevēju komiteju valsts līgumu jautājumos, iesniedz komitejai visu veicamo pasākumu projektu. Komiteja, vajadzības gadījumā balsojot, sniedz atzinumu par projektu laikā, ko nosaka priekšsēdētājs atkarībā no jautājuma steidzamības.Atzinumu protokolē. Turklāt katrai dalībvalstij ir tiesības lūgt, lai tās nostāju protokolē.Komisija rūpīgi iepazīstas ar komitejas sniegto atzinumu. Tā informē komiteju par to, kā tās atzinums ir ņemts vērā.4. Grozīto I un II pielikumu, kā arī 2. punktā izklāstītos nosacījumus publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.36. pantsAr šo atceļ Direktīvu 71/305/EEK [8], neietekmējot dalībvalstu pienākumus, kas attiecas uz termiņiem, kad tā jātransponē valstu likumos un jāsāk tā piemērot, kā norādīts VII pielikumā.2. Atsauces uz atcelto direktīvu uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu, un tās jālasa saskaņā ar VIII pielikumā doto korelācijas tabulu.37. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Luksemburgā, 1993. gada 14. jūnijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsJ. Trøjborg[1] OV C 46, 20.2.1992., 79. lpp.[2] OV C 125, 18.5.1992., 171. lpp. un OV C 305, 23.11.1992., 73. lpp.[3] OV C 106, 27.4.1992., 11. lpp.[4] OV L 185, 16.8.1971., 15. lpp.; Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 90/531/EEK (OV L 297, 29.10.1990., 1. lpp.).[5] OV L 185, 16.8.1971., 15. lpp.; Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 77/63/EEK (OV L 13, 15.1.1977., 15. lpp.).[6] OV L 40, 11.2.1989., 12. lpp.[7] OV L 124, 8.6.1971., 1. lpp.[8] Tostarp noteikumi, ar ko grozīta minētā direktīva, proti:- Direktīva 78/669/EEK (OV L 225, 16.8.1978., 41. lpp.),- Direktīva 89/440/EEK (OV L 210, 21.7.1989., 1. lpp.),- Komisijas Lēmums 90/380/EEK (OV L 187, 19.7.1990., 55. lpp.,- Direktīvas 90/531/EEK 35. panta 2. punkts (OV L 297, 29.10.1990., 1. lpp.),- un Direktīva 93/4/EEK (OV L 38, 16.2.1993., 31. lpp.).--------------------------------------------------I PIELIKUMS1. PANTA b) PUNKTĀ MINĒTO PUBLISKO TIESĪBU SUBJEKTU UN PUBLISKO TIESĪBU SUBJEKTU KATEGORIJU SARAKSTSI. BEĻĢIJAPublisko tiesību subjekti- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- ,- .- Fonds flamand du logement des familles nombreusesVlaams Woningfonds van de Grote Gezinnen.Kategorijas- les centres publics d'aide sociale,- les fabriques d'église (baznīcas sinodes).II. DĀNIJAPublisko tiesību subjekti- Københavns Havn,- Danmarks Radio,- TV 2/Danmark,- TV2 Reklame A/S,- Danmarks Nationalbank,- A/S Storebæltsforbindelsen,- A/S Øresundsforbindelsen (alene tilslutningsanlæg i Danmark),- Københavns Lufthavn A/S,- Byfornyelsesselskabet København,- Tele Danmark A/S un tās meitasuzņēmumi:- Fyns Telefon A/S,- Jydsk Telefon Aktieselskab A/S,- Kjøbenhavns Telefon Aktieselskab,- Tele Sønderjylland A/S,- Telecom A/S,- Tele Danmark Mobil A/S.Kategorijas- De kommunale havne (municipālas ostas),- Andre Forvaltningssubjekter (citas valsts administratīvas struktūras).III. VĀCIJA1. Juridiskas personas, kas ir publisko tiesību subjektiIestādes, uzņēmumi un fondi, kas ir publisko tiesību subjekti un ko šādās nozarēs izveidojušas federālās, valsts vai vietējās iestādes:1.1. Iestādes- Wissenschaftliche Hochschulen und verfaßte Studentenschaften (universitātes un reģistrētas studentu organizācijas),- berufsständige Vereinigungen (Rechtsanwalts-, Notar-, Steuerberater-, Wirtschaftsprüfer-, Architekten-, Ärzte- und Apothekerkammern) (profesionālās apvienības, kas pārstāv juristus, notārus, nodokļu konsultantus, grāmatvežus, arhitektus, praktizējošus ārstus un farmaceitus),- Wirtschaftsvereinigungen (Landwirtschafts-, Handwerks-, Industrie- und Handelskammern, Handwerksinnungen, Handwerkerschaften) (uzņēmēju un tirgotāju apvienības: lauksaimnieku un amatnieku apvienības, rūpniecības un tirdzniecības palātas, amatnieku ģildes, tirgotāju apvienības),- Sozialversicherungen (Krankenkassen, Unfall- und Rentenversicherungsträger) (sociālās apdrošināšanas iestādes: veselības, nelaimes gadījumu un pensiju apdrošināšanas fondi),- kassenärztliche Vereinigungen (ārstu kolēģiju apvienības),- Genossenschaften und Verbände (kooperatīvi un citas apvienības).1.2. Uzņēmumi un fondiUzņēmumi, kas nav saistīti rūpniecību un komercdarbību, ko kontrolē valsts un kas darbojas vispārējās interesēs, jo īpaši šādās jomās:- Rechtsfähige Bundesanstalten (federālas iestādes, kam ir tiesībspēja un rīcībspēja),- Versorgungsanstalten und Studentenwerke (pensionāru organizācijas un studentu savienības),- Kultur-, Wohlfahrts- und Hilfsstiftungen (kultūras, labdarības un palīdzības fondi).2. Juridiskas personas, kas ir privāttiesību subjektiUzņēmumi, kas nav saistīti ar rūpniecību un komercdarbību, ko kontrolē valsts un kas darbojas vispārējās interesēs (tostarp "kommunale Versorgungsunternehmen" — sniedz komunālos pakalpojumus), jo īpaši šādās jomās:- Gesundheitswesen (Krankenhäuser, Kurmittelbetriebe, medizinische Forschungseinrichtungen, Untersuchungs- und Tierkörperbeseitigungsanstalten) (veselības aizsardzība: slimnīcas, sanatorijas, medicīnas pētījumu institūti, mirstīgo atlieku pārbaudes un iznīcināšanas uzņēmumi),- Kultur (öffentliche Bühnen, Orchester, Museen, Bibliotheken, Archive, zoologische und botanische Gärten) (kultūra: valsts teātri, orķestri, muzeji, bibliotēkas, arhīvi, zooloģiskie un botāniskie dārzi),- Soziales (Kindergärten, Kindertagesheime, Erholungseinrichtungen, Kinder- und Jugendheime, Freizeiteinrichtungen, Gemeinschafts- und Bürgerhäuser, Frauenhäuser, Altersheime, Obdachlosenunterkünfte) (sociālā labklājība: bērnudārzi, mazbērnu novietnes, atpūtas nami, bērnu un jauniešu nami, jauniešu kopmītnes, izklaides centri, kopienas un pilsētu centri, sieviešu patversmes, veco ļaužu mītnes, bezpajumtnieku patversmes),- Sport (Schwimmbäder, Sportanlagen und -einrichtungen) (sports: peldbaseini, sporta ierīces),- Sicherheit (Feuerwehren, Rettungsdienste) (drošība: ugunsdzēsēju brigādes, citi avārijas dienesti),- Bildung (Umschulungs-, Aus-, Fort- und Weiterbildungseinrichtungen, Volkshochschulen) (izglītība: mācības, kvalifikācijas celšanas un pārkvalificēšanās iestādes, vakara skolas pieaugušajiem),- Wissenschaft, Forschung und Entwicklung (Großforschungseinrichtungen, wissenschaftliche Gesellschaften und Vereine, Wissenschaftsförderung) (zinātne, pētniecība un tehnoloģiju attīstība: lieli pētniecības institūti, zinātņu biedrības un apvienības, zinātnes veicināšana),- Entsorgung (Straßenreinigung, Abfall- und Abwasserbeseitigung) (atkritumu likvidēšanas dienesti: ielu tīrīšana, atkritumu un notekūdeņu novadīšana),- Bauwesen und Wohnungswirtschaft (Stadtplanung, Stadtentwicklung, Wohnungsunternehmen, Wohnraumvermittlung) (civilā celtniecība un dzīvokļu celtniecība: pilsētu plānošana, pilsētu attīstība, dzīvokļu celtniecības uzņēmumi, dzīvokļu aģentūru pakalpojumi),- Wirtschaft (Wirtschaftsförderungsgesellschaften) (ekonomika: organizācijas, kas veicina ekonomikas attīstību),- Friedhofs- und Bestattungswesen (kapsētas un apbedīšanas dienesti),- Zusammenarbeit mit den Entwicklungsländern (Finanzierung, technische Zusammenarbeit, Entwicklungshilfe, Ausbildung) (sadarbība ar jaunattīstības valstīm: finansēšana, tehniskā sadarbība, palīdzība attīstības atbalstīšanai, apmācības).IV. GRIEĶIJAKategorijasCitas juridiskas personas, kas ir publisku tiesību subjekti un kuru piešķirtos būvdarbu valsts līgumus kontrolē valsts.V. SPĀNIJAKategorijas- Entidades Gestoras y Servicios Comunes de la Seguridad Social (administratīvi subjekti un vispārēji veselības aizsardzības un sociālās palīdzības dienesti)- Organismos Autónomos de la Administración del Estado (neatkarīgas valsts pārvaldes iestādes)- Organismos Autónomos de las Comunidades Autónomas (neatkarīgas autonomu kopienu iestādes)- Organismos Autónomos de las Entidades Locales (neatkarīgas vietējo iestāžu struktūras)- Otras entidades sometidas a la legislación de contratos del Estado español (citi subjekti, uz ko attiecas Spānijas valsts likumi par valsts līgumiem).VI. FRANCIJAPublisko tiesību subjekti1. Valsts publisko tiesību subjekti:1.1. struktūras ar zinātnisku, kultūras vai profesionālu ievirzi:- Collège de France,- Conservatoire national des arts et métiers,- Observatoire de Paris.1.2. zinātniskas un tehnoloģiskas struktūras:- Centre national de la recherche scientifique (CNRS),- Institut national de la recherche agronomique,- Institut national de la santé et de la recherche médicale,- Institut français de recherche scientifique pour le développement en coopération (ORSTOM).1.3. struktūras ar administratīvu ievirzi:- Agence nationale pour l'emploi,- Caisse nationale des allocations familiales,- Caisse nationale d'assurance maladie des travailleurs salariés,- Caisse nationale d'assurance vieillesse des travailleurs salariés,- Office national des anciens combattants et victimes de la guerre,- Agences financières de bassins.Kategorijas1. Valsts publisko tiesību subjekti:- universités (universitātes),- écoles normales d'instituteurs (pedagoģijas mācību iestādes).2. Reģionu, departamentu un vietējas valsts pārvaldes iestādes:- collèges (vidusskolas),- lycées (liceji),- établissements publics hospitaliers (valsts slimnīcas),- offices publics d'habitations à loyer modéré (OPHLM) (sociālo mājokļu pārvaldes).3. Teritoriālu iestāžu grupējumi:- syndicats de communes (vietējo iestāžu apvienības)- districts (rajoni),- communautés urbaines (pilsētu pašvaldības),- institutions interdépartementales et interrégionales (iestādes, kas ir kopējas vairākiem departamentiem, un starpreģionu iestādes).VII. ĪRIJAPublisko tiesību subjekti- Shannon Free Airport Development Company Ltd,- Local Government Computer Services Board,- Local Government Staff Negotiations Board,- Córas Tráchtála (Īrijas Eksporta padome)- Industrial Development Authority,- Irish Goods Council (Īrijas preču reklāma),- Coras Beostoic agus Feola (CBF) (Īrijas Gaļas ražotāju padome),- Bord Fáilte Éireann (Īrijas Tūrisma padome),- Údarás na Gaeltachta (Gēlu rajonu attīstības aģentūra),- An Bord Pleanála (Īrijas Plānošanas padome),Kategorijas- Publiskas trešā līmeņa izglītības ietādes,- Valsts mācību, kultūras vai pētniecības aģentūras,- Publiskas slimnīcu padomes,- Publiskas valsts veselības sociālās aģentūras,- Centrālā un reģionālās zvejniecības padomes.VIII. ITĀLIJAPublisko tiesību subjekti- Agenzia per la promozione dello sviluppo nel Mezzogiorno.Kategorijas- Enti portuali e aeroportuali (ostu un lidostu iestādes),- Consorzi per le opere idrauliche (hidrotehnisku būvju konsorciji),- Le università statali, gli istituti universitari statali, i consorzi per i lavori interessanti le università (valsts universitātes, valsts universitāšu institūti, konsorciji universitāšu attīstībai),- Gli istituti superiori scientifici e culturali, gli osservatori astronomici, astrofisici, geofisici o vulcanologici (augstākie zinātņu un kultūras institūti, astronomijas, astrofizikas, ģeofizikas vai vulkanoloģijas observatorijas),- Enti di ricerca e sperimentazione (organizācijas, kas veic pētījumus un eksperimetus),- Le istituzioni pubbliche di assistenza e di beneficenza (sabiedriskas palīdzības un labdarības iestādes),- Enti che gestiscono forme obbligatorie di previdenza e di assistenza (aģentūras, kas vada obligātās sociālās apdrošināšanas un palīdzības sistēmas),- Consorzi di bonifica (zemes apgūšanas konsorciji),- Enti di sviluppo o di irrigazione (attīstības vai apūdeņošanas aģentūras),- Consorzi per le aree industriali (rūpniecības apgabalu apvienības),- Comunità montane (kalnu apgabalu pašvaldību grupējumi),- Enti preposti a servizi di pubblico interesse (organizācijas, kas sniedz pakalpojumus sabiedrības interesēs),- Enti pubblici preposti ad attività di spettacolo, sportive, turistiche e del tempo libero (valsts struktūras izklaides, sporta, tūrisma un atpūtas nozarēs),- Enti culturali e di promozione artistica (kultūras un mākslas veicinātājas organizācijas)IX. LUKSEMBURGAKategorijas- Les établissements publics de l'État placés sous la surveillance d'un membre du gouvernement (valsts sabiedriskās iestādes, ko pārrauga kāds valdības loceklis),- Les établissements publics placés sous la surveillance des communes (sabiedriski uzņēmumi, kuri atrodas komūnu uzraudzībā),- Les syndicats de communes créés en vertu de la loi du 14 février 1900 telle qu'elle a été modifiée par la suite (komūnu apvienības, kas izveidotas saskaņā ar 1900. gada 14. februāra likumu, kas pēc tam ir grozīts).X. NĪDERLANDEPublisko tiesību subjekti- De Nederlandse Centrale Organisatie voor Toegepast Natuurwetenschappelijk Onderzoek (TNO) en de daaronder ressorterende organisaties.Kategorijas- De waterschappen (hidrotehnisko būvju pārvalde),- De instellingen van wetenschappelijk onderwijs vermeld in artikel 8 van de Wet op het Wetenschappelijk Onderwijs (1985), de academische ziekenhuizen (Iestādes zinātniskas izglītības iegūšanai, kas uzskaitītas Zinātniskās izglītības akta 8. pantā (1985)) (universitāšu klīnikas).XI. PORTUGĀLEKategorijas- Estabelecimentos públicos de ensino investigaçaço científica e saúde (valsts izglītības, zinātniskās pētniecības un veselības aizsardzības iestādes),- Institutos públicos sem carácter comercial ou industrial (valsts iestādes bez komerciālas vai rūpnieciskas ievirzes),- Fundações publicas (publiski fondi),- Administrações gerais e juntas autonómas (vispārējas pārvaldes struktūras un neatkarīgas padomes).XII. APVIENOTĀ KARALISTEPublisko tiesību subjekti- Central Blood Laboratories Authority,- Design Council,- Health and Safety Executive,- National Research Development Corporation,- Public Health Laboratory Services Board,- Advisory, Conciliation and Arbitration Service,- Commission for the New Towns,- Development Board For Rural Wales,- English Industrial Estates Corporation,- National Rivers Authority,- Northern Ireland Housing Executive,- Scottish Enterprise,- Scottish Homes,- Welsh Development Agency.Categories- Universities and polytechnics, maintained schools and colleges,- National Museums and Galleries,- Research Councils,- Fire Authorities,- National Health Service Authorities,- Police Authorities,- New Town Development Corporations,- Urban Development Corporations.--------------------------------------------------II PIELIKUMSPROFESIONĀLO DARBĪBU SARAKSTS SASKAŅĀ AR EIROPAS KOPIENU SAIMNIECISKO DARBĪBU VISPĀRĒJO KLASIFIKĀCIJU (NACE)Klases | Grupas | Apakšgrupas un pozīcijas | Apraksts |50 | | | CELTNIECĪBA UN INŽENIERTEHNISKĀ BŪVNIECĪBA || 500 | | Vispārējie būvdarbi un inženiertehniskie būvdarbi (bez īpašām specifikācijām) un nojaukšana || | 500.1 | Vispārējie būvdarbi un inženiertehniskie būvdarbi (bez īpašām specifikācijām) || | 500.2 | Nojaukšana || 501 | | Dzīvokļu, biroju, slimnīcu un citu dzīvojamo un nedzīvojamo ēku celtniecība || | 501.1 | Vispārējo būvdarbu darbuzņēmēji || | 501.2 | Jumiķu darbi || | 501.3 | Skursteņu, cepļu un kurtuvju būve || | 501.4 | Hidroizolācijas un trokšņu izolācijas darbi || | 501.5 | Ārējo sienu atjaunošana un saglabāšana (šuvju atkārtota aizblīvēšana, tīrīšana u.c. darbi) || | 501.6 | Sastatņu uzstādīšana un nojaukšana || | 501.7 | Citi specializēti darbi, kas saistīti ar celtniecību (ieskaitot namdaru darbus) || 502 | | Inženiertehniskie būvdarbi: ceļu, tiltu, dzelzceļu utt. būve || | 502.1 | Vispārējie inženiertehniskie būvdarbi || | 502.2 | Zemes pārvietošanas darbi (zemes rakšana) || | 502.3 | Tiltu, tuneļu un šahtu būve, urbšanas darbi || | 502.4 | Hidrauliskās inženierbūves (upju, kanālu, ostu, straumju, līču izbūve un dambji) || | 502.5 | Ceļu būve (ieskaitot lidostu un lidmašīnu skrejceļu specializētās būves) || | 502.6 | Specializētā būvniecība saistībā ūdeni ( t.i., ar irigāciju, zemes meliorāciju, ūdens apgādi, notekūdeņu novadi, kanalizāciju u.c.) || | 502.7 | Specializētie darbi citās inženiertehnisko būvdarbu jomās || 503 | | Montāžas darbi (aprīkojums un armatūra) || | 503.1 | Vispārējie montāžas darbi || | 503.2 | Gāzes un ūdensvada iekārtu montāža, santehniskā aprīkojuma uzstādīšana) || | 503.3 | Apkures un ventilācijas iekārtu (centrālapkures, gaisa kondicionēšanas, ventilācijas) montāža || | 503.4 | Skaņas un karstumizolācija; pretvibrācijas izolācija || | 503.5 | Elektropiederumi || | 503.6 | Antenu, zibensnovadītāju, telefonu u.c. aprīkojuma uzstādīšana || 504 | | Celtniecības apdares darbi || | 504.1 | Vispārējie celtniecības apdares darbi || | 504.2 | Apmešana || | 504.3 | Būvgaldniecība, galvenokārt saistībā ar pēcmontāžas un/vai uzstādīšanas darbiem (ieskaitot parketa grīdas segumu klāšanu) || | 504.4 | Krāsošana, glazēšana, tapešu līmēšana || | 504.5 | Flīzēšana un citāda veida grīdas un sienu pārklāšana || | 504.6 | Citi celtniecības apdares darbi (kamīnu, pavardu ierīkošana u.c. darbi) |--------------------------------------------------III PIELIKUMSDAŽU TEHNISKO SPECIFIKĀCIJU DEFINĪCIJASŠajā direktīvā turpmāk norādītie termini ir definēti šādi:"Tehniskas specifikācijas" : tehnisku priekšrakstu kopums, kas īpaši ietverts konkursa dokumentos un nosaka darba, materiāla, ražojuma vai piegādes prasītās īpašības, lai darbu, materiālu, ražojumu vai piegādi varētu raksturot kā tādu, kas atbilst līgumslēdzējas iestādes paredzētajam lietojumam. Šādos tehniskajos priekšrakstos ir kvalitātes, darbības, drošības vai izmēru prasības, ieskaitot prasības, ko attiecina uz materiālu, ražojumu vai piegāžu kvalitāti, terminoloģiju, simboliem, pārbaudēm un pārbaužu metodēm, iepakošanu, marķēšanu vai etiķetēm. Tajos ir arī noteikumi par projektēšanu un izmaksām, pārbaudēm, būvdarbu un būvniecības metožu un tehnoloģiju apstiprināšanu, kā arī visiem tehniskiem nosacījumiem, ko pabeigtiem būvdarbiem un materiāliem vai to detaļām var noteikt līgumslēdzēja iestāde saskaņā ar vispārējiem vai īpašiem noteikumiem."Standarts" : tehniska specifikācija, ko atkārtotai vai ilgstošai piemērošanai apstiprinājusi atzīta standartizācijas iestāde — atbilstība tam parasti nav obligāta."Eiropas standarts" : standarts, ko Eiropas Standartizācijas komiteja (CEN) vai Eiropas Elektrotehniskās standartizācijas komiteja (Cenelec) apstiprinājusi par "Eiropas standartu (EN)" vai "Saskaņošanas dokumentiem (HD)" saskaņā ar šo organizāciju vispārējiem noteikumiem."Eiropas tehniskais apstiprinājums" : labvēlīgs tehnisks vērtējums ražojuma lietošanas piemērotībai, kurš pamatojas uz ražojuma dabiskām īpašībām un paredzētiem piemērošanas un lietošanas nosacījumiem, nodrošinot būvdarbu pamatprasību ievērošanu. Eiropas apstiprinājumu izsniedz apstiprināšanas iestāde, ko šim nolūkam nosaka dalībvalsts."Vispārējas tehniskās specifikācijas" : tehniskas specifikācijas, kas noteiktas saskaņā ar dalībvalstu atzītu procedūru, lai nodrošinātu vienādu to piemērošanu visās dalībvalstīs, un kas publicētas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī."Pamatprasības" : prasības attiecībā uz drošību, veselību un dažiem citiem vispārsvarīgiem aspektiem, kas jāievēro būvdarbos.--------------------------------------------------IV PIELIKUMSPARAUGI PAZIŅOJUMIEM PAR BŪVDARBU LĪGUMIEMA. Provizoriska informācija1. Līgumslēdzējas iestādes nosaukums, adrese, tālruņa numurs, telegrāfa adrese, teleksa un telefaksa numurs.2. a) Būvlaukums;b) sniedzamo pakalpojumu veids un apjoms, kā arī, ja vajadzīgs, visu būvdarbu kārtu galvenās iezīmes;c) ja iespējams, piedāvāto pakalpojumu izmaksu tāme.3. a) Diena, kad paredzēts sākt līguma vai līgumu piešķiršanas procedūras;b) paredzētā būvdarbu sākšanas diena, ja tā ir zināma;c) paredzētais būvdarbu izpildes grafiks, ja tas ir zināms.4. Ja tas ir zināms, būvdarbu finansēšanas un cenu pārskatīšanas noteikumi un/vai atsauces uz noteikumiem, kuros tie ietverti.5. Cita informācija.6. Paziņojuma nosūtīšanas diena.7. Diena, kad paziņojums saņemts Eiropas Kopienu Oficiālo Publikāciju birojā.B. Atklātās procedūras1. Līgumslēdzējas iestādes nosaukums, adrese, tālruņa numurs, telegrāfa adrese, teleksa un telefaksa numurs.2. a) Izraudzītā piešķiršanas procedūra;c) līguma veids, par ko lūdz iesniegt piedāvājumus.3. a) Būvlaukums;b) sniedzamo pakalpojumu veids un apjoms, kā arī būvdarbu vispārējs raksturojums;c) ja būvdarbi vai līgums ir sadalīts vairākās kārtās, atsevišķu kārtu lielums un iespēja iesniegt piedāvājumu uz vienu, vairākām vai visām kārtām;d) informācija par būvdarbu vai līguma mērķi, ja līgums paredz arī projektu izstrādi.4. Paredzamie izpildes termiņi.5. a) Nosaukums un adrese dienestam, kam var lūgt līguma dokumentus un papildu dokumentus;b) vajadzības gadījumā — apjoms un maksāšanas noteikumi summai, kas jāmaksā, lai iegūtu šādus dokumentus.6. a) Piedāvājumu pieņemšanas termiņš;b) adrese, uz kādu piedāvājumi jāsūta;c) valoda vai valodas, kādās piedāvājumi jāsagatavo.7. a) Vajadzības gadījumā, personas, kas pilnvarotas piedalīties piedāvājumu atvēršanā;b) piedāvājumu atvēršanas diena, laiks un vieta.8. Visas vajadzīgās iemaksas un garantijas.9. Galvenie finansēšanas un samaksas noteikumi un/vai atsauces uz noteikumiem, kuros tie ietverti.10. Vajadzības gadījumā — kādā juridiskā formā jābūt būvuzņēmēju grupējumam, kam piešķir līgumu.11. Obligātie saimnieciskie un tehniskie standarti, kas jāievēro būvuzņēmējam, kam piešķir līgumu.12. Laiks, kurā pretendentam jāuztur spēkā viņa piedāvājums.13. Līguma piešķiršanas kritēriji. Kritērijus, kas nav zemākā cena, norāda tad, ja tie nav ietverti līguma dokumentos.14. Vajadzības gadījumā — norāde par to, ka varianti ir aizliegti.15. Cita informācija.16. Diena, kad Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī publicēta provizoriskā informācija, vai norāde, ka tā nav publicēta.17. Paziņojuma nosūtīšanas diena.18. Diena, kad paziņojums saņemts Eiropas Kopienu Oficiālo Publikāciju birojā.C. Slēgtas procedūras1. Līgumslēdzējas iestādes nosaukums, adrese, tālruņa numurs, telegrāfa adrese, teleksa un telefaksa numurs.2. a) Izraudzītā piešķiršanas procedūra;b) vajadzības gadījumā — pamatojums paātrinātās procedūras izmantošanai;c) līguma veids, par ko lūdz iesniegt piedāvājumus.3. a) Būvlaukums;b) sniedzamo pakalpojumu veids un apjoms, kā arī būvdarbu vispārējs raksturojums;c) ja būvdarbi vai līgums ir sadalīts vairākās kārtās, atsevišķu kārtu lielums un iespēja iesniegt piedāvājumu uz vienu, vairākām vai visām kārtām;d) informācija par būvdarbu vai līguma mērķi, ja līgums paredz arī projektu izstrādi.4. Paredzamie izpildes termiņi.5. Vajadzības gadījumā — kādā juridiskā formā jābūt būvuzņēmēju grupējumam, kam piešķir līgumu.6. a) Dalības pieteikumu pieņemšanas termiņš;b) adrese, uz kādu tie jāsūta;c) valoda vai valodas, kādās tie jāsagatavo.7. Pēdējā diena, kad var nosūtīt uzaicinājumus uz konkursu.8. Visas vajadzīgās iemaksas un garantijas.9. Galvenie finansēšanas un samaksas noteikumi un/vai atsauces uz noteikumiem, kuros tie ietverti.10. Informācija par paša būvuzņēmēja stāvokli un obligātajiem saimnieciskajiem un tehniskajiem standartiem, kas jāievēro būvuzņēmējam, kam piešķir līgumu.11. Līguma piešķiršanas kritēriji, ja tie nav minēti uzaicinājumā uz konkursu.12. Vajadzības gadījumā — norāde par to, ka varianti ir aizliegti.13. Cita informācija.14. Diena, kad Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī publicēta provizoriskā informācija, vai norāde, ka tā nav publicēta.15. Paziņojuma nosūtīšanas diena.16. Diena, kad paziņojums saņemts Eiropas Kopienu Oficiālo Publikāciju birojā.D. Sarunu procedūras1. Līgumslēdzējas iestādes nosaukums, adrese, tālruņa numurs, telegrāfa adrese, teleksa un telefaksa numurs.2. a) Izraudzītā piešķiršanas procedūra;b) vajadzības gadījumā — pamatojums paātrinātās procedūras izmantošanai;c) līguma veids, par ko lūdz iesniegt piedāvājumus.3. a) Būvlaukums;b) sniedzamo pakalpojumu veids un apjoms, kā arī būvdarbu vispārējs raksturojums;c) ja būvdarbi vai līgums ir sadalīts vairākās kārtās, atsevišķu kārtu lielums un iespēja iesniegt piedāvājumus uz vienu, vairākām vai visām kārtām;d) informācija par būvdarbu vai līguma mērķi, ja līgums paredz arī projektu izstrādi.4. Paredzamie izpildes termiņi.5. Vajadzības gadījumā, kādā juridiskā formā jābūt būvuzņēmēju grupējumam, kam piešķir līgumu.6. a) Piedāvājumu pieņemšanas termiņš;b) adrese, uz kādu piedāvājumi jāsūta;c) valoda vai valodas, kādās jāsagatavo piedāvājumi.7. Visas vajadzīgās iemaksas un garantijas.8. Galvenie finansēšanas un samaksas noteikumi un/vai atsauces uz noteikumiem, kuros tie ir ietverti.9. Informācija par paša būvuzņēmēja stāvokli, kā arī informācija un formalitātes, kas vajadzīgas, lai novērtētu obligātos saimnieciskos un tehniskos standartus, kas jāievēro būvuzņēmējam, kam piešķir līgumu.10. Vajadzības gadījumā, norāde par to, ka varianti ir aizliegti.11. Vajadzības gadījumā, to piegādātāju vārdi vai nosaukumi un adreses, kurus iestādes, kas piešķir līgumu, jau ir izraudzījušās.12. Diena(s), kad paziņojumi iepriekš publicēti Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.13. Cita informācija.14. Diena, kad Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī publicēta provizoriskā informācija.15. Paziņojuma nosūtīšanas diena.16. Diena, kad paziņojums saņemts Eiropas Kopienu Oficiālo Publikāciju birojā.E. Līguma piešķiršana1. Iestādes, kas piešķir līgumu, nosaukums un adrese.2. Izraudzītā piešķiršanas procedūra.3. Līguma piešķiršanas diena.4. Līguma piešķiršanas kritēriji.5. Saņemto piedāvājumu skaits.6. Uzvarējušā(o) būvuzņēmēja(u) vārds(i) vai nosaukums(i) un adrese(s).7. Sniegto pakalpojumu veids un apjoms, pabeigtās celtnes vispārējs raksturojums.8. Samaksātā cena vai cenu diapazons (zemākā/augstākā).9. Vajadzības gadījumā, līguma vērtība un daļa, ko var ar apakšlīgumu nodot trešām personām.10. Cita informācija.11. Diena, kad paziņojums par konkursu publicēts Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.12. Paziņojuma nosūtīšanas diena.13. Diena, kad paziņojums saņemts Eiropas Kopienu Oficiālo Publikāciju birojā.--------------------------------------------------V PIELIKUMSPARAUGS PAZIŅOJUMAM PAR BŪVDARBU VALSTS KONCESIJU1. Līgumslēdzējas iestādes nosaukums, adrese, tālruņa numurs, telegrāfa adrese, teleksa un telefaksa numurs.2. a) Būvlaukums;b) koncesijas priekšmets, sniedzamo pakalpojumu veids un apjoms.3. a) Piedāvājumu pieņemšanas termiņš;b) adrese, uz kādu tie jāsūta;c) valoda vai valodas, kādās tie jāsagatavo.4. Personiskie, tehniskie un finansiālie nosacījumi, kas dalībniekiem jāievēro.5. Līguma piešķiršanas kritēriji.6. Vajadzības gadījumā, procentos izteikta minimālā būvdarbu līguma daļa, ko piešķir trešām personām.7. Cita informācija.8. Paziņojuma nosūtīšanas diena.9. Diena, kad paziņojums saņemts Eiropas Kopienu Oficiālo Publikāciju birojā.--------------------------------------------------VI PIELIKUMSPARAUGS PAZIŅOJUMAM PAR KONCESIONĀRA PIEŠĶIRTU BŪVDARBU LĪGUMU1. a) Būvlaukums;b) sniedzamo pakalpojumu veids un apjoms, kā arī būvdarbu vispārējs raksturojums.2. Paredzamie būvdarbu izpildes termiņi.3. Nosaukums un adrese dienestam, kam var lūgt līguma dokumentus un papildu dokumentus.4. a) Dalības pieteikumu un/vai piedāvājumu pieņemšanas termiņš;b) adrese, uz kādu tie jāsūta;c) valoda vai valodas, kādās tie jāsagatavo.5. Visas vajadzīgās iemaksas un garantijas.6. Saimnieciskie un tehniskie standarti, kas jāievēro būvuzņēmējam.7. Līguma piešķiršanas kritēriji.8. Cita informācija.9. Paziņojuma nosūtīšanas diena.10. Diena, kad paziņojums saņemts Eiropas Kopienu Oficiālo Publikāciju birojā.--------------------------------------------------VII PIELIKUMSTRANSPOZĪCIJAS UN PIEMĒROŠANAS TERMIŅIDirektīva 71/305/EEK | grozīta ar direktīvām | grozīta ar Pievienošanās aktiem |78/669/EEK | 89/440/EEK | 90/531/EEK | Dānija, Īrija, AK | Grieķija | Spānija, Portugāle |1. pants | | Grozīts | | | | |1.a pants | | Grozīts | | | | |1.b pants | | Grozīts | | | | |2. pants | | Grozīts | | | | |3. panta 1. punkts | | Svītrots | | | | |3. panta 2. punkts | | Svītrots | | | | |3. panta 3. punkts | | Svītrots | | | | |3. panta 4. un 5. punkts, | | Svītrots | | | | |a) un b) apakšpunkts | | Grozīts | | | | |3. panta 4. un 5. punkta c) apakšpunkts | | Grozīts | | | | |4. pants | | Grozīts | | | | |4.a pants | | Grozīts | | | | |5. pants | | Grozīts | | | | |5.a pants | | Grozīts | | | | |6. pants | | Grozīts | | | | |7. panta 1. punkts | Grozīts | Svītrots | | | | |7. panta 2. punkts | | Svītrots | | | | |8. pants | | Svītrots | | | | |9. pants | | Svītrots | | | | |10. pants | | Grozīts | | | | |11. pants | | Svītrots | | | | |12. pants | | Grozīts | | | | |13. pants | | Grozīts | | | | |14. pants | | Grozīts | | | | |15. pants | | Grozīts | | | | |15.a pants | | Grozīts | | | | |15.b pants | | Grozīts | | | | |16. pants | | Svītrots | | | | |17. pants | | Svītrots | | | | |18. pants | | Svītrots | | | | |19. pants | Grozīts | Grozīts | | | | |20. pants | | Grozīts | | | | |20.a pants | | Grozīts | | | | |20.b pants | | Grozīts | | | | |21. pants | | | | | | |22. pants | | Grozīts | | | | |22.a pants | | Grozīts | | | | |23.pants | | | | | | |24. pants | | Grozīts | | Grozīts | Grozīts | Grozīts |25. pants | | | | | | |26. pants | | | | | | |27. pants | | | | | | |28. pants | | | | | | |29. panta 1. punkts | | | | | | |29. panta 2. punkts | | | | | | |29. panta 3. punkts | | Svītrots | | | | |29. panta 4. punkts | | Grozīts | | | | |29. panta 5. punkts | | Grozīts | | | | |29.a pants | | Grozīts | | | | |29.b pants | | Grozīts | | | | |30. pants | | | | | | |30.a pants | | Grozīts | | | | |30.b pants | | Grozīts | | | | |31. pants | | Svītrots | | | | |32. pants | | | | | | |33. pants | | | | | | |34. pants | | | | | | |I līdz VI pielikums | | I līdz VI | | I | I | II |--------------------------------------------------VIII PIELIKUMSKORELĀCIJU TABULADirektīva 71/305/EEK | šī direktīva |1. pants | 1. pants |1.a pants | 2. pants |1.b pants | 3. pants |2. pants | – |3. panta 1. punkts | – |3. panta 2. punkts | – |3. panta 3. punkts | – |3. panta 4. un 5. punkts, a) un b) apakšpunkts | 4. panta a) apakšpunkts |3. panta 4. un 5. punkts, c) apakšpunkts | 4. panta b) apakšpunkts |4. pants | 5. pants |4.a pants | 6. pants |5. pants | 7. pants |5.a pants | 8. pants |6. pants | 9. pants |7. pants | – |8. pants | – |9. pants | – |10. pants | 10. pants |11. pants | – |12. pants | 11. pants |13. pants | 12. pants |14. pants | 13. pants |15. pants | 14. pants |15.a pants | 15. pants |15.b pants | 16. pants |16. pants | – |17. pants | – |18. pants | – |19. pants | 17. pants |20. pants | 18. pants |20.a pants | 19. pants |20.b pants | 20. pants |21. pants | 21. pants |22. pants | 22.pants |22.a pants | 23. pants |23. pants | 24. pants |24. pants | 25. pants |25. pants | 26. pants |26. pants | 27. pants |27. pants | 28. pants |28. pants | 29. pants |29. panta 1. punkts | 30. panta 1. punkts |29. panta 2. punkts | 30. panta 2. punkts |29. panta 3. punkts | – |29. panta 4. punkts | 30. panta 3. punkts |29. panta 5. punkts | 30. panta 4. punkts |29.a pants | 31. pants |29.b pants | 32. pants |30. pants | 33. pants |30.a pants | 34. pants |30.b pants | 35. pants |31. pants | – |– | 36. pants |32. pants | – |33. pants | – |– | 37. pants |34. pants | 38. pants |I līdz VI pielikums | I līdz VI pielikums |– | VII un VIII pielikums |--------------------------------------------------