title: Padomes Direktīva 2010/12/ES ( 2010. gada 16. februāris ), ar ko Direktīvu 92/79/EEK, Direktīvu 92/80/EEK un Direktīvu 95/59/EK groza attiecībā uz tabakas izstrādājumiem piemērotā akcīzes nodokļa struktūru un likmēm un groza Direktīvu 2008/118/EK

text:
               27.2.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 50/1

         PADOMES DIREKTĪVA 2010/12/ES
   (2010. gada 16. februāris),
   ar ko Direktīvu 92/79/EEK, Direktīvu 92/80/EEK un Direktīvu 95/59/EK groza attiecībā uz tabakas izstrādājumiem piemērotā akcīzes nodokļa struktūru un likmēm un groza Direktīvu 2008/118/EK
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 113. pantu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
   ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),
   saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar 4. pantu Padomes Direktīvā 92/79/EEK (1992. gada 19. oktobris) par nodokļu saskaņošanu cigaretēm (3) un 4. pantu Padomes Direktīvā 92/80/EEK (1992. gada 19. oktobris) par nodokļu saskaņošanu tabakas izstrādājumiem, kas nav cigaretes (4), ir veikts padziļināts tabakas izstrādājumu akcīzes nodokļa likmju un struktūras pārskats. Šajā pārskatā bija iekļauti arī noteikumi no Padomes Direktīvas 95/59/EK (1995. gada 27. novembris) par nodokļiem, kas nav apgrozījuma nodokļi un kas ietekmē tabakas izstrādājumu patēriņu (5).

               (2)

               Lai nodrošinātu pienācīgu iekšējā tirgus darbību un arī augstu veselības aizsardzības līmeni atbilstīgi Līguma 168. pantam un ievērojot to, ka tabakas izstrādājumi var izraisīt nopietnu kaitējumu veselībai un ka Savienība ir pievienojusies Pasaules Veselības organizācijas Pamatkonvencijai par tabakas kontroli (PKTK), Savienības nodokļu tiesību aktos par tabakas izstrādājumiem būtu jāveic dažādas izmaiņas. Veicot šīs izmaiņas, būtu jāņem vērā situācija, kas raksturīga katram no dažādajiem tabakas izstrādājumu veidiem.

               (3)

               Attiecībā uz cigaretēm būtu jāvienkāršo pasākumi, lai ražotājiem radītu neitrālus konkurences apstākļus, samazinātu tabakas izstrādājumu tirgu sašķeltību un uzsvērtu veselības aizsardzības mērķus. Tādēļ būtu jāaizstāj populārākās cenu kategorijas jēdziens, ar cenu saistītā minimuma prasība būtu jāattiecina uz vidējo svērto mazumtirdzniecības cenu, savukārt minimālās likmes summa būtu jāpiemēro visām cigaretēm. Tādu pašu iemeslu dēļ vidējā svērtā mazumtirdzniecības cena arī būtu jāizmanto kā atsauces vērtība, novērtējot īpašā akcīzes nodokļa īpatsvaru kopējā nodokļu slogā.

               (4)

               Neskarot jaukto nodokļu struktūru un īpašās komponentes maksimālo procentuālo daļu kopējā nodokļu slogā, dalībvalstīm būtu jāpiedāvā efektīvāki līdzekļi cigarešu īpašo vai minimālo akcīzes nodokļu piemērošanā, lai nodrošinātu, ka Savienībā visur tiek piemērota vismaz minimālā nodokļu summa.

               (5)

               Attiecībā uz sasmalcināto tabaku, kas paredzēta cigarešu tīšanai, Savienības ar cenu saistītā minimuma prasība būtu jāizsaka tādā veidā, lai iegūtu līdzīgu efektu kā cigarešu jomā, un tajā par atsauces vērtību būtu jāņem vidējā svērtā mazumtirdzniecības cena.

               (6)

               Ir veikta tabakas izstrādājumu cenu un akcīzes likmju izmaiņu analīze, jo īpaši attiecībā uz cigaretēm, kas ir vissvarīgākā tabakas izstrādājumu kategorija, kā arī attiecībā uz sasmalcināto tabaku, kas paredzēta cigarešu tīšanai. Analīze parādīja, ka starp dalībvalstīm joprojām pastāv ievērojamas atšķirības, kas var traucēt iekšējā tirgus darbību. Lielāka konverģence starp dalībvalstīs piemērotajām nodokļu likmēm palīdzētu Savienībā samazināt krāpšanu un kontrabandu.

               (7)

               Lielāka konverģence palīdzētu nodrošināt arī augstu iedzīvotāju veselības aizsardzības līmeni. Nodokļu līmenis tik tiešām ir galvenais tabakas izstrādājumu cenas faktors, un tā savukārt ietekmē patērētāju smēķēšanas ieradumus. Krāpšana un kontrabanda mazina jo īpaši cigarešu un sasmalcinātās tabakas, kas paredzēta cigarešu tīšanai, ar nodokļiem saistīto cenu līmeni un tādējādi apdraud tabakas kontroles un veselības aizsardzības mērķu sasniegšanu.

               (8)

               Lai sasniegtu lielāku konverģenci un samazinātu patēriņu, būtu jāpalielina Savienības minimālās nodokļu likmes cigaretēm un sasmalcinātajai tabakai, kas ir paredzēta cigarešu tīšanai.

               (9)

               Sasmalcinātās tabakas, kas paredzēta cigarešu tīšanai, minimālā likme jātuvina cigarešu minimālajai likmei, lai labāk ņemtu vērā starp šiem diviem izstrādājumiem esošo konkurences līmeni, par ko liecina novērotās patēriņa tendences, kā arī šo izstrādājumu vienlīdz kaitīgo raksturu.

               (10)

               Pārejas laikam būtu jādod dalībvalstīm iespēja vienmērīgi pielāgoties vispārējā akcīzes nodokļa jaunajam līmenim, tādējādi mazinot iespējamu blakusiedarbību.

               (11)

               Lai novērstu kaitējumu Korsikas ekonomiskajam un sociālajam līdzsvaram, ir gan būtiski, gan attaisnojami līdz 2015. gada 31. decembrim pagarināt atkāpi, ar kuru Francija cigaretēm un citiem tabakas izstrādājumiem, kas ir laisti apgrozībā Korsikā, var piemērot akcīzes nodokļa likmi, kas ir zemāka par valsts likmi. Līdz minētajam datumam nodokļu noteikumi tabakas izstrādājumiem, kas laisti apgrozībā Korsikā, būtu pilnībā jāsaskaņo ar kontinentālās Francijas noteikumiem. Tomēr būtu jāizvairās no pārāk straujām izmaiņām, un tāpēc akcīzes nodoklis cigaretēm un sasmalcinātajai tabakai, kas paredzēta cigarešu tīšanai, Korsikā būtu jāpaaugstina pakāpeniski.

               (12)

               Lai izvairītos no konkurences kropļošanas un tirdzniecības nepieņemamas novirzīšanās, kas radītu ieņēmumu zudumu tām dalībvalstīm, kuras augstu akcīzes nodokli piemēro gan kā būtisku ieņēmumu avotu, gan veselības aizsardzības dēļ, ir būtiski ļaut minētajām dalībvalstīm piemērot daudzuma ierobežojumus attiecībā uz cigaretēm, kuras var ievest to teritorijā bez papildu akcīzes nodokļa samaksas, ja cigaretes to teritorijā ieved no dalībvalstīm, kuras izmanto pārejas laiku. Šādas ierobežojumu atļaujas ir atbilstīgi regulēt, ņemot vērā līmeni, kādu būs sasniegušas vispārējās obligātās minimālās nodokļu likmes, un grūtības, ar kurām saskarsies tās dalībvalstis, kuras izmanto atkāpi, saistībā ar zemāku nodokļu līmeni citās dalībvalstīs, kuras pakāpeniski pielāgojas vispārējai obligātajai minimālajai likmei.

               (13)

               Lai nepieļautu to, ka tiek samazinātas Savienības minimālās nodokļu likmes vērtības cigāriem, cigarillām un citiem smēķējamās tabakas izstrādājumiem, kas nav sasmalcināta tabaka, kura paredzēta cigarešu tīšanai, jāpalielina minimālās likmes, kas izteiktas kā fiksēta summa.

               (14)

               Lai nodrošinātu vienotu un taisnīgu nodokļu sistēmu, cigarešu, cigāru, cigarillu un citu smēķējamās tabakas izstrādājumu definīcija būtu jākoriģē tā, lai attiecīgi tabakas rullīšus, kurus to garuma dēļ var uzskatīt par divām vai vairāk cigaretēm, akcīzes nodokļa uzlikšanas nolūkā uzskatītu par divām vai vairāk cigaretēm, lai tāda tipa cigāru, kas daudzējādā ziņā ir līdzīgs cigaretei, akcīzes nodokļa uzlikšanas nolūkā uzskatītu par cigareti, bet smēķējamo tabaku, kas daudzējādā ziņā ir līdzīga sasmalcinātajai tabakai, kura paredzēta cigarešu tīšanai, akcīzes nodokļa uzlikšanas nolūkā uzskatītu par sasmalcinātu tabaku un lai tabakas atliekas tiktu skaidri definētas. Vācijas Federatīvajai Republikai un Ungārijas Republikai būtu jāļauj atlikt jaunās cigāru un cigarillu definīcijas ieviešanu līdz 2015. gada 1. janvārim, ņemot vērā ekonomiskās grūtības, ko attiecīgajiem Vācijas un Ungārijas uzņēmējiem varētu radīt tūlītēja ieviešana.

               (15)

               Saskaņā ar Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu (6) 34. punktu dalībvalstīm ir ieteikts gan savām vajadzībām, gan Savienības interesēs izstrādāt tabulas, kurās pēc iespējas precīzāk atspoguļotu atbilstību starp šo direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, un padarīt tās publiski pieejamas.

               (16)

               Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Direktīva 92/79/EEK, 92/80/EEK, 95/59/EK un Padomes Direktīva 2008/118/EK (2008. gada 16. decembris) par akcīzes nodokļa piemērošanas vispārēju režīmu (7),

         IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.
   1. pants
   Direktīvu 92/79/EEK ar šo groza šādi.

               1.

               Direktīvas 2. pantu aizstāj ar šādu pantu:
               “2. pants
               1.   Vispārējais akcīzes nodoklis (īpašais nodoklis un procentuālais (ad valorem) nodoklis, neietverot PVN) cigaretēm ir vismaz 57 % apmērā no patēriņam nodoto cigarešu vidējās svērtās mazumtirdzniecības cenas. Akcīzes nodoklis nedrīkst būt mazāks par EUR 64 par 1 000 cigaretēm neatkarīgi no to vidējās svērtās mazumtirdzniecības cenas.
               Tomēr dalībvalstīm, kas piemēro akcīzes nodokli vismaz EUR 101 apjomā par 1 000 cigaretēm, pamatojoties uz vidējo svērto mazumtirdzniecības cenu, nav jāpilda prasība par 57 % minimumu, kas minēta pirmajā daļā.
               2.   No 2014. gada 1. janvāra vispārējais akcīzes nodoklis cigaretēm ir vismaz 60 % apmērā no patēriņam pārdoto cigarešu vidējās svērtās mazumtirdzniecības cenas. Akcīzes nodoklis nedrīkst būt mazāks par EUR 90 par 1 000 cigaretēm neatkarīgi no to vidējās svērtās mazumtirdzniecības cenas.
               Tomēr dalībvalstīm, kas piemēro akcīzes nodokli vismaz EUR 115 apjomā par 1 000 cigaretēm, pamatojoties uz vidējo svērto mazumtirdzniecības cenu, nav jāpilda prasība par 60 % minimumu, kas minēta pirmajā daļā.
               Bulgārijai, Igaunijai, Grieķijai, Latvijai, Lietuvai, Ungārijai, Polijai un Rumānijai ļauj piemērot pārejas laiku līdz 2017. gada 31. decembrim, lai izpildītu pirmajā un otrajā daļā minētās prasības.
               3.   Vidējo svērto mazumtirdzniecības cenu aprēķina, atsaucoties uz visu patēriņam nodoto cigarešu kopvērtību, balstoties uz mazumtirdzniecības cenu ar visiem nodokļiem, kura dalīta ar visu patēriņam nodoto cigarešu skaitu. To aprēķina vēlākais līdz katra gada 1. martam, balstoties uz iepriekšējā kalendārā gada datiem par visiem šādiem patēriņam nodotajiem daudzumiem.
               4.   Dalībvalstis pakāpeniski palielina akcīzes nodokļus, lai 2. punktā noteiktajos datumos atbilstu minētajā punktā paredzētajām prasībām.
               5.   Komisija reizi gadā publicē to euro vērtību valstu valūtās, kas jāpiemēro vispārējā akcīzes nodokļa summām.
               Piemērojamie maiņas kursi ir tie, kas noteikti oktobra pirmajā darbdienā un publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Tos piemēro no nākamā kalendāra gada 1. janvāra.
               6.   Dalībvalstis var paturēt spēkā akcīzes nodokļa summas, kuras bijušas spēkā 6. punktā paredzētās ikgadējās pielāgošanas laikā, ja, konvertējot akcīzes nodokļa summas, kas izteiktas EUR, tās, izteiktas valstu valūtās, paaugstinātos mazāk nekā par 5 % vai mazāk nekā par EUR 5 atkarībā no tā, kura summa zemāka.”.

               2.

               Direktīvas 2.a pantu aizstāj ar šādu pantu:
               “2.a pants
               1.   Ja dalībvalstī vidējās svērtās cigarešu mazumtirdzniecības cenas mainās tā, ka vispārējais akcīzes nodoklis kļūst zemāks, nekā noteikts attiecīgi 2. panta 1. un 2. punkta pirmajā teikumā, tad attiecīgā dalībvalsts var atlikt šā nodokļa koriģēšanu līdz 1. janvārim otrajā gadā no tā gada, kad notikušas cenu pārmaiņas.
               2.   Ja dalībvalsts palielina pievienotās vērtības nodokļa likmi cigaretēm, tā var samazināt vispārējo akcīzes nodokli līdz summai, kas, izsakot procentos no vidējās svērtās mazumtirdzniecības cenas, ir vienāda ar pievienotās vērtības nodokļa likmes pieaugumu, kas arī izteikts procentos no vidējās svērtās mazumtirdzniecības cenas, pat ja vispārējais akcīzes nodoklis šādas korekcijas dēļ samazinās zem līmeņa, kas izteikts procentos no vidējās svērtās mazumtirdzniecības cenas, un noteikts attiecīgi 2. panta 1. un 2. punkta pirmajā teikumā.
               Tomēr dalībvalsts atkal palielina šo nodokli, lai sasniegtu vismaz minētos līmeņus līdz 1. janvārim otrajā gada no tā gada, kad veikta samazināšana.”.

               3.

               Direktīvas 3. panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:
               “4.   Atkāpjoties no 2. panta, Francija laikā no 2010. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 31. decembrim var turpināt piemērot samazinātu akcīzes nodokļa likmi cigaretēm, kas laistas apgrozībā Korsikas departamentos, līdz gada kvotai – 1 200 tonnām. Samazinātā likme ir šāda:

                           —

                           līdz 2012. gada 31. decembrim: vismaz 44 % no cigarešu cenas tajā cenu kategorijā, kas ir vispieprasītākā minētajos departamentos,

                           —

                           no 2013. gada 1. janvāra: vismaz 50 % no patēriņam apgrozībā laisto cigarešu vidējās svērtās mazumtirdzniecības cenas. Akcīzes nodoklis nedrīkst būt mazāks par EUR 88 par 1 000 cigaretēm neatkarīgi no to vidējās svērtas mazumtirdzniecības cenas,

                           —

                           no 2015. gada 1. janvāra: vismaz 57 % no patēriņam apgrozībā laisto cigarešu vidējās svērtās mazumtirdzniecības cenas. Akcīzes nodoklis nedrīkst būt mazāks par EUR 90 par 1 000 cigaretēm neatkarīgi no to vidējās svērtās mazumtirdzniecības cenas.”.

               4.

               Direktīvas 4. pantu aizstāj ar šādu pantu:
               “4. pants
               1.   Reizi četros gados Komisija Padomei iesniedz ziņojumu un attiecīgos gadījumos priekšlikumu par nodokļa likmēm, kas noteiktas šajā direktīvā, un akcīzes nodokļu struktūru, kā noteikts 16. pantā Padomes Direktīvā 95/59/EK (1995. gada 27. novembris) par nodokļiem, kas nav apgrozījuma nodokļi un kas ietekmē tabakas izstrādājumu patēriņu (8).
               Komisijas ziņojumā ņem vērā pareizu iekšējā tirgus darbību, akcīzes nodokļa likmju faktisko vērtību un Līguma plašākos mērķus.
               2.   Ziņojums, kas minēts 1. punktā, jo īpaši ir balstīts uz dalībvalstu sniegto informāciju.
               3.   Komisija saskaņā ar Padomes Direktīvas 2008/118/EK (2008. gada 16. decembris) par akcīzes nodokļa piemērošanas vispārēju režīmu (9) 43. pantā minēto procedūru izveido ziņojumam nepieciešamo statistikas datu sarakstu, kurā neiekļauj datus par atsevišķām fiziskām vai juridiskām personām. Papildus datiem, kas dalībvalstīm jau ir pieejami, sarakstā ir iekļauti tikai tie dati, kuru vākšana un apkopošana nav saistīta ar nesamērīgu administratīvu slogu dalībvalstīm.
               4.   Komisija nepublisko un arī citādi nedara zināmus šos datus, ja tie varētu izpaust kādu komercnoslēpumu, rūpniecisku vai profesionālu noslēpumu.

         2. pants
   Direktīvu 92/80/EEK ar šo groza šādi.

               1.

               Direktīvas 3. panta 1. punktam pievieno šādas daļas:
               “No 2011. gada 1. janvāra vispārējais akcīzes nodoklis (īpašais nodoklis un/vai procentuālais (ad valorem) nodoklis, neietverot PVN) sasmalcinātajai tabakai, kas paredzēta cigarešu tīšanai, ir vismaz 40 % no vidējās svērtās mazumtirdzniecības cenas patēriņam nodotai sasmalcinātajai tabakai, kas paredzēta cigarešu tīšanai, vai vismaz EUR 40 par kilogramu.
               No 2013. gada 1. janvāra vispārējais akcīzes nodoklis (īpašais nodoklis un/vai procentuālais (ad valorem) nodoklis, neietverot PVN) sasmalcinātajai tabakai, kas paredzēta cigarešu tīšanai, ir vismaz 43 % no vidējās svērtās mazumtirdzniecības cenas patēriņam nodotai sasmalcinātajai tabakai, kas paredzēta cigarešu tīšanai, vai vismaz EUR 47 par kilogramu.
               No 2015. gada 1. janvāra vispārējais akcīzes nodoklis (īpašais nodoklis un/vai procentuālais (ad valorem) nodoklis, neietverot PVN) sasmalcinātajai tabakai, kas paredzēta cigarešu tīšanai, ir vismaz 46 % no vidējās svērtās mazumtirdzniecības cenas patēriņam nodotai sasmalcinātajai tabakai, kas paredzēta cigarešu tīšanai, vai vismaz EUR 54 par kilogramu.
               No 2018. gada 1. janvāra vispārējais akcīzes nodoklis (īpašais nodoklis un/vai procentuālais (ad valorem) nodoklis, neietverot PVN) sasmalcinātajai tabakai, kas paredzēta cigarešu tīšanai, ir vismaz 48 % no vidējās svērtās mazumtirdzniecības cenas patēriņam nodotai sasmalcinātajai tabakai, kas paredzēta cigarešu tīšanai, vai vismaz EUR 60 par kilogramu.
               No 2020. gada 1. janvāra vispārējais akcīzes nodoklis (īpašais nodoklis un/vai procentuālais (ad valorem) nodoklis, neietverot PVN) sasmalcinātajai tabakai, kas paredzēta cigarešu tīšanai, ir vismaz 50 % no vidējās svērtās mazumtirdzniecības cenas patēriņam nodotai sasmalcinātajai tabakai, kas paredzēta cigarešu tīšanai, vai vismaz EUR 60 par kilogramu.
               Vidējo svērto mazumtirdzniecības cenu aprēķina, atsaucoties uz visu patēriņam pārdotās sasmalcinātās tabakas, kas paredzēta cigarešu tīšanai, kopvērtību, balstoties uz mazumtirdzniecības cenu ar visiem nodokļiem, kura dalīta ar visas patēriņam pārdotās sasmalcinātās tabakas, kas paredzēta cigarešu tīšanai, daudzumu. To aprēķina vēlākais līdz katra gada 1. martam, balstoties uz iepriekšējā kalendārā gada datiem par visiem šādiem patēriņam nodotajiem daudzumiem.
               No 2011. gada 1. janvāra vispārējais akcīzes nodoklis, kas izteikts procentos vai kā summa par kilogramu vai par attiecīgo vienību skaitu, atbilst vismaz šādām prasībām:

                           a)

                           cigāriem un cigarillām – 5 % apmērā no to mazumtirdzniecības cenas, ietverot visus nodokļus, vai EUR 12 par 1 000 vienībām vai par kilogramu;

                           b)

                           citai smēķējamai tabakai, kas nav sasmalcināta smēķējamā tabaka, kura paredzēta cigarešu tīšanai, – 20 % apmērā no tās mazumtirdzniecības cenas, ietverot visus nodokļus, vai EUR 22 par kilogramu.”.

               2.

               Direktīvas 3. panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:
               “4.   Atkāpjoties no 1. punkta, Francija laikā no 2010. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 31. decembrim var turpināt piemērot samazinātu akcīzes nodokļa likmi tabakas izstrādājumiem, kas nav cigaretes un ir laisti apgrozībā Korsikas departamentos. Samazinātā likme ir šāda:

                           a)

                           cigāriem un cigarillām:
                           vismaz 10 % apmērā no mazumtirdzniecības cenas, ietverot visus nodokļus;

                           b)

                           sasmalcinātai smēķējamai tabakai, kas paredzēta cigarešu tīšanai:

                                       —

                                       līdz 2012. gada 31. decembrim: vismaz 27 % apmērā no mazumtirdzniecības cenas, ietverot visus nodokļus,

                                       —

                                       no 2013. gada 1. janvāra: vismaz 30 % apmērā no mazumtirdzniecības cenas, ietverot visus nodokļus,

                                       —

                                       no 2015. gada 1. janvāra: vismaz 35 % apmērā no mazumtirdzniecības cenas, ietverot visus nodokļus;

                           c)

                           citai smēķējamai tabakai:
                           vismaz 22 % apmērā no mazumtirdzniecības cenas, ietverot visus nodokļus.”.

               3.

               Direktīvas 4. pantu aizstāj ar šādu pantu:
               “4. pants
               1.   Reizi četros gados Komisija Padomei iesniedz ziņojumu un attiecīgos gadījumos – priekšlikumu par likmēm un struktūru akcīzes nodoklim, kas noteikts šajā direktīvā.
               Komisijas ziņojumā ņem vērā pareizu iekšējā tirgus darbību, akcīzes nodokļa likmju faktisko vērtību un Līguma plašākos mērķus.
               2.   Ziņojums, kas minēts 1. punktā, ir jo īpaši balstīts uz dalībvalstu sniegto informāciju.
               3.   Komisija saskaņā ar Padomes Direktīvas 2008/118/EK (2008. gada 16. decembris) par akcīzes nodokļa piemērošanas vispārēju režīmu (10) 43. pantā minēto procedūru izveido ziņojumam nepieciešamo statistikas datu sarakstu, kurā neiekļauj datus par atsevišķām fiziskām vai juridiskām personām. Papildus datiem, kas dalībvalstīm jau ir pieejami, sarakstā ir iekļauti tikai tie dati, kuru vākšana un apkopošana nav saistīta ar nesamērīgu administratīvu slogu dalībvalstīm.
               4.   Komisija nepublisko un arī citādi nedara zināmus šos datus, ja tie varētu izpaust kādu komercnoslēpumu, rūpniecisku vai profesionālu noslēpumu.

               4.

               Direktīvas 5. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
               “1.   Komisija reizi gadā publicē to euro vērtību valstu valūtās, kas jāpiemēro vispārējā akcīzes nodokļa summām.
               Piemērojamie maiņas kursi ir tie, kas noteikti oktobra pirmajā darbdienā un publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un tos piemēro no nākamā kalendāra gada 1. janvāra.”

         3. pants
   Direktīvu 95/59/EK ar šo groza šādi.

               1.

               Direktīvas 3. pantu aizstāj ar šādu pantu:
               “3. pants
               1.   Par cigāriem vai cigarillām uzskata šādus izstrādājumus, ja tos var un, ņemot vērā to īpašības un normālās patērētāju prasības, tos paredzēts smēķēt vienīgi tādus, kādi tie ir:

                           a)

                           tabakas rullīšus ar dabīgas tabakas ārējo aptinumu;

                           b)

                           tabakas rullīšus ar sasmalcinātu jauktu pildījumu un ar tādu ārējo aptinumu parastā cigāru krāsā no atjaunotas tabakas, kurš pilnībā aptver izstrādājumu, attiecīgā gadījumā ietverot filtru, taču cigāru ar iemuti gadījumā neietverot iemuti, ja vienības svars, neietverot filtru vai iemuti, nav mazāks par 2,3 g un nav lielāks par 10 g un izstrādājuma apkārtmērs vismaz tā trešdaļas garumā nav mazāks par 34 mm.

                     2.   Atkāpjoties no 1. punkta, Vācija un Ungārija var turpināt līdz 2014. gada 31. decembrim piemērot 3. pantu Direktīvā 95/59/EK, kas grozīta ar Direktīvu 2002/10/EK.”.

               2.

               Direktīvas 4. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
               “2.   Uzliekot akcīzes nodokļus, šā panta 1. punktā minētos tabakas rullīšus uzskata par divām cigaretēm, ja, neietverot filtru vai iemuti, to garums ir no 8 cm līdz 11 cm; tos uzskata par trim cigaretēm, ja, neietverot filtru vai iemuti, to garums ir no 11 cm līdz 14 cm, utt.”.

               3.

               Direktīvas 5. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

                           “2.

                           tabakas atliekas pārdošanai mazumtirdzniecībā, uz ko neattiecas 3. un 4. pants un ko var smēķēt. Šajā pantā par “tabakas atliekām” tiek uzskatītas tabakas lapu paliekas un blakusprodukti, kas iegūti, apstrādājot tabaku un ražojot tabakas izstrādājumus.”.

               4.

               Direktīvas 6. pantu groza šādi:

                           a)

                           pirmajā daļā formulējumu “1 milimetrs” aizstāj ar formulējumu “1,5 milimetri”;

                           b)

                           otrajā daļā formulējumu “ir platākas par 1 milimetru” aizstāj ar formulējumu “ir 1,5 milimetri vai platākas”.

               5.

               Direktīvas 7. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
               “1.   Izstrādājumus, kuru sastāvā daļa vielu nav tabaka, bet kuri citādi atbilst 3. pantā norādītajiem kritērijiem, uzskata par cigāriem vai cigarillām.”.

               6.

               Direktīvas 8. panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:
               “4.   Vajadzības gadījumā cigarešu akcīzes nodoklī var ietvert minimālā nodokļa komponentu, ja vien tiek stingri ievērota 16. pantā noteiktā nodokļu jauktā struktūra un akcīzes nodokļa īpašā komponenta josla.”.

               7.

               Direktīvas 16. pantu aizstāj ar šādu pantu:
               “16. pants
               1.   Akcīzes nodokļa īpašā komponenta procentuālo daudzumu kopējā nodokļu slogā nosaka, atsaucoties uz vidējo svērto mazumtirdzniecības cenu.
               2.   Vidējo svērto mazumtirdzniecības cenu aprēķina, atsaucoties uz visu patēriņam nodoto cigarešu kopvērtību, balstoties uz mazumtirdzniecības cenu ar visiem nodokļiem, kura dalīta ar visu patēriņam nodoto cigarešu skaitu. To aprēķina vēlākais līdz katra gada 1. martam, balstoties uz iepriekšējā kalendārā gada datiem par visiem šādiem patēriņam nodotajiem daudzumiem.
               3.   Līdz 2013. gada 31. decembrim akcīzes nodokļa īpašais komponents nevar būt mazāks par 5 % vai lielāks par 76,5 % no nodokļu sloga kopapjoma, kuru veido:

                           a)

                           īpašais akcīzes nodoklis;

                           b)

                           proporcionālais akcīzes nodoklis un pievienotās vērtības nodoklis, kurus piemēro vidējai svērtajai mazumtirdzniecības cenai.

                     4.   No 2014. gada 1. janvāra akcīzes nodokļa īpašais komponents nevar būt mazāks par 7,5 % vai lielāks par 76,5 % no nodokļu sloga kopapjoma, kuru veido:

                           a)

                           īpašais akcīzes nodoklis;

                           b)

                           proporcionālais akcīzes nodoklis un pievienotās vērtības nodoklis, kurus piemēro vidējai svērtajai mazumtirdzniecības cenai.

                     5.   Atkāpjoties no 3. un 4. punkta, ja dalībvalstī mainās vidējā svērtā cigarešu mazumtirdzniecības cena, akcīzes nodokļa īpašajam komponentam, kas izteikts procentos no kopējā nodokļu sloga, kļūstot mazākam attiecīgi par 5 % vai 7,5 % atkarībā no tā, kuru likmi piemēro, vai lielākam attiecīgi par 76,5 % no kopējā nodokļu sloga, attiecīgā dalībvalsts var atlikt īpašā akcīzes nodokļa koriģēšanu līdz 1. janvārim otrajā gadā no tā gada, kad notikušas cenu pārmaiņas.
               6.   Neskarot 8. panta 1. punktu, dalībvalstis cigarešu proporcionālā akcīzes nodokļa aprēķinu bāzē var neiekļaut muitas nodokļus.
               7.   Atbilstīgi 3., 4., 5. un 6. punktam dalībvalstis var uzlikt minimālo akcīzes nodokli cigaretēm.”.

               8.

               Svītro 17. pantu.

         4. pants
   Direktīvu 2008/118/EK ar šo groza šādi.
   Direktīvas 46. pantam pievieno šādu punktu:

      “3.   Neskarot 32. pantu, dalībvalstis, kas nav minētas Direktīvas 92/79/EEK 2. panta 2. punkta trešajā daļā, attiecībā uz cigaretēm, kuras var ievest to teritorijā bez papildu akcīzes nodokļa samaksas, var no 2014. gada 1. janvāra piemērot daudzuma ierobežojumu vismaz 300 vienību apjomā cigaretēm, kuras ieved no dalībvalsts, kas atbilstīgi minētās direktīvas 2. panta 2. punkta trešajai daļai piemēro zemāku akcīzes nodokli nekā to, kas paredzēts tās 2. panta 2. punkta pirmajā daļā.
      Direktīvas 92/79/EEK 2. panta 2. punkta trešajā daļā minētās dalībvalstis, kuras neatkarīgi no vidējās svērtās mazumtirdzniecības cenas uzliek akcīzes nodokli vismaz EUR 77 apjomā par 1 000 cigaretēm, no 2014. gada 1. janvāra var piemērot daudzuma ierobežojumu vismaz 300 vienību apjomā cigaretēm, kuras ieved no dalībvalsts, kas atbilstīgi minētās direktīvas 2. panta 2. punkta trešajai daļai piemēro zemāku akcīzes nodokli.
      Dalībvalstis, kuras atbilstīgi šā punkta pirmajai un otrajai daļai piemēro daudzuma ierobežojumu, par to informē Komisiju. Tās var veikt vajadzīgās pārbaudes, ja šādas pārbaudes neietekmē iekšējā tirgus pienācīgu darbību.”

   5. pants
   1.   Ja vien šajā direktīvā nav paredzēts citādi, dalībvalstīs no 2011. gada 1. janvāra stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.
   Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka metodes, kā izdarīt šādas atsauces.
   2.   Dalībvalstis Komisijai dara zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.
   6. pants
   Šī direktīva stājas spēkā tās publicēšanas dienā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   7. pants
   Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

      Briselē, 2010. gada 16. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         E. SALGADO

      (1)  2009. gada 24. marta Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

      (2)  OV C 228, 22.9.2009., 130. lpp.

      (3)  OV L 316, 31.10.1992., 8. lpp.

      (4)  OV L 316, 31.10.1992., 10. lpp.

      (5)  OV L 291, 6.12.1995., 40. lpp.

      (6)  OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.

      (7)  OV L 9, 14.1.2009., 12. lpp.

      (8)  OV L 291, 6.12.1995., 40. lpp.

      (9)  OV L 9, 14.1.2009., 12. lpp.”

      (10)  OV L 9, 14.1.2009., 12. lpp.”.


title: Padomes direktīva (1979. gada 30. oktobris) par kvalitātes prasībām ūdeņiem, no kuriem iegūst čaulgliemjus

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31979L0923

Oficiālais Vēstnesis L 281 , 10/11/1979 Lpp. 0047 - 0052 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 15 Sējums 2 Lpp. 0200  Speciālizdevums grieķu valodā Nodaļa 15 Sējums 1 Lpp. 0230  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 15 Sējums 2 Lpp. 0200  Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 15 Sējums 2 Lpp. 0156  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 15 Sējums 2 Lpp. 0156

		Padomes Direktīva(1979. gada 30. oktobris)par kvalitātes prasībām ūdeņiem, no kuriem iegūst čaulgliemjus(79/923/EEK)ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [3],tā kā vides aizsardzības un uzlabošanas nolūkā ir jāveic konkrēti pasākumi, lai no piesārņošanas aizsargātu ūdeņus, tostarp ūdeņus, no kuriem iegūst čaulgliemjus;tā kā dažas čaulgliemju populācijas ir jāpasargā no dažādām kaitīgām sekām, ko rada no piesārņotājvielu izplūde jūrā;tā kā Eiropas Kopienu 1973. gada [4] un 1977. gada [5] rīcības programmas attiecībā uz vidi paredz, ka jāvienojas par kvalitātes mērķiem, izvirzot dažādas prasības videi, inter alia nosakot parametrus ūdenim, tostarp ūdenim, no kura iegūst čaulgliemjus;tā kā atšķirības, kas ir dažādos noteikumos, kurus dalībvalstīs jau piemēro vai kurus gatavojas piemērot attiecībā uz kvalitātes prasībām ūdenim, no kura iegūst čaulgliemjus, var radīt nevienlīdzīgus konkurences apstākļus un tā tieši ietekmēt kopējā tirgus darbību; tā kā tāpēc saskaņā ar Līguma 100. pantu šajā jomā ir nepieciešams tuvināt tiesību aktus;tā kā ir vajadzīgs, lai tiesību aktu tuvināšana būtu apvienota ar Kopienas rīcību, kas būtu vērsta uz to, lai, piemērojot vispusīgākus noteikumus, sasniegtu vienu no Kopienas mērķiem vides aizsardzības un dzīves kvalitātes uzlabošanas jomā; tā kā šajā sakarā jāpieņem daži īpaši noteikumi; tā kā jāatsaucas uz Līguma 235. pantu, jo Līgums neparedz šim mērķim vajadzīgās īpašās rīcības pilnvaras;tā kā, lai sasniegtu šīs direktīvas mērķus, dalībvalstīm vajadzēs noteikt ūdeņus, uz kuriem direktīva attieksies, un būs jānosaka konkrētiem parametriem atbilstīgās robežvērtības; tā kā šādi noteiktiem ūdeņiem būs jāatbilst minētajām vērtībām sešus gadus pēc noteikšanas;tā kā, lai pārbaudītu čaulgliemju iegūšanai paredzētā ūdens kvalitāti, jāņem minimālais skaits paraugu un jāveic pielikumā uzskaitītajiem parametriem atbilstīgi mērījumi; tā kā paraugu ņemšanas apjomu var samazināt vai to var pārtraukt atkarībā no mērījumu rezultātiem;tā kā dalībvalstis nevar kontrolēt dabas apstākļus un tāpēc jāparedz iespēja dažos gadījumos atkāpties no šīs direktīvas;tā kā tehnikas un zinātnes attīstības dēļ var rasties vajadzība ātri pielāgot dažas no pielikumos noteiktajām prasībām; tā kā, lai atvieglotu šim nolūkam nepieciešamo pasākumu ieviešanu, jānosaka procedūra, kas izveido ciešu sadarbību starp dalībvalstīm un Komisiju; tā kā tādai sadarbībai jānotiek Komitejā pielāgošanai tehnikas un zinātnes attīstībai, kura izveidota saskaņā ar Padomes Direktīva 78/659/EEK (1978. gada 18. jūlijs) par saldūdeņu kvalitāti, ko nepieciešams aizsargāt vai uzlabot nolūkā atbalstīt zivju dzīvi [6];tā kā šī direktīva vien nevar nodrošināt to patērētāju aizsardzību, kas lieto čaulgliemju produktus; tā kā šā iemesla dēļ Komisijai visdrīzākā laikā jāsagatavo priekšlikumi,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsŠī direktīva attiecas uz to ūdeņu kvalitāti, no kuriem iegūst čaulgliemjus, un ir piemērojama piekrastes ūdeņiem un sālsūdeņiem, kas dalībvalstīs atzīti par aizsargājamiem vai uzlabojamiem, lai veicinātu čaulgliemju (divvāku gliemju un vēderkāju) dzīvību un vairošanos un tā palīdzētu nodrošināt augstu kvalitāti čaulgliemju produktiem, kurus cilvēki tieši lieto uzturā.2. pantsParametri, ko piemēro dalībvalstu noteiktajiem ūdeņiem, ir uzskaitīti pielikumā.3. pants1. Noteiktajiem ūdeņiem dalībvalstis nosaka pielikumā uzskaitīto parametru vērtības, ja vērtības ir norādītas G slejā vai I slejā; tās atbilst piezīmēm abās slejās.2. Dalībvalstis nenosaka mazāk stingras parametru vērtības par tām, kas dotas pielikuma I slejā, un cenšas ievērot G slejas vērtības, reizē ņemot vērā 8. pantā izklāstīto principu.3. Attiecībā uz kaitīgo notekūdeņu emisijām, kas atbilst parametriem "halogēnorganisks savienojums" un "metāli", tiek piemēroti emisijas standarti, kurus dalībvalstis noteikušas saskaņā ar Padomes Direktīvu 76/464/EEK (1976. gada 4. maijs) par piesārņojumu, ko rada dažas bīstamas vielas, kuras novada Kopienas ūdens vidē [7], reizē ievērojot kvalitātes mērķus un citas saistības, kas izriet no šīs direktīvas, jo īpaši tās, kas attiecas uz paraugu ņemšanu.4. pants1. Ūdeņus, no kuriem iegūst čaulgliemjus, dalībvalstis pirmo reizi nosaka divu gadu laikā pēc šīs direktīvas paziņošanas.2. Dalībvalstis vēlāk var noteikt papildu ūdeņus čaulgliemju iegūšanai.3. Dalībvalstis var pārskatīt dažus noteiktos ūdeņus, jo īpaši tādu faktoru dēļ, kas noteikšanas laikā nav bijuši paredzami, ņemot vērā 8. pantā izklāstīto principu.5. pantsDalībvalstis izstrādā programmas piesārņojuma samazināšanai un nodrošina to, ka sešus gadus pēc tam, kad ūdeņi saskaņā ar 4. pantu noteikti kā čaulgliemju iegūšanas ūdeņi, atbilst gan vērtībām, ko dalībvalstis noteikušas saskaņā ar 3. pantu, gan piezīmēm pielikuma G un I. slejā.6. pants1. Lai īstenotu šīs direktīvas 5. pantu, uzskata, ka noteiktie ūdeņi atbilst šīs direktīvas nosacījumiem, ja šā ūdens paraugi, kas ņemti saskaņā ar pielikumā norādīto minimālo paraugu ņemšanas biežumu, vienā un tajā pašā paraugu ņemšanas vietā vairāk nekā 12 mēnešu periodā atbilst gan vērtībām, ko saskaņā ar 3. pantu noteikušas dalībvalstis, gan piezīmēm pielikuma G un I slejā attiecībā uz:- 100 % no paraugiem attiecībā uz parametriem "halogēnorganisks savienojums" un "metāli",- 95 % no paraugiem attiecībā uz parametriem "sāļu koncentrācija" un "izšķīdušais skābeklis",- 75 % no paraugiem attiecībā uz citiem pielikumā uzskaitītajiem parametriem.Ja saskaņā ar 7. panta 2. punktu paraugu ņemšanas biežums visiem parametriem pielikumā, izņemot "halogēnorganiskus savienojumus" un "metālus", ir mazāks par pielikumā norādīto biežumu, iepriekšminētās vērtības un piezīmes jāievēro attiecībā uz visiem paraugiem.2. Gadījumi, kad vērtības, ko dalībvalstis noteikušas saskaņā ar 3. pantu, vai pielikuma G un I slejās ietvertās piezīmes netiek ievērotas dabas katastrofas dēļ, netiek ņemti vērā, aprēķinot 1. punktā paredzētos procentus.7. pants1. Dalībvalstu kompetentas iestādes veic paraugu ņemšanu, kuras minimālais biežums ir noteikts pielikumā.2. Ja kompetentā iestāde konstatē, ka noteikto ūdeņu kvalitāte ir ievērojami augstāka par to, kuru varētu panākt, piemērojot vērtības, kas noteiktas saskaņā ar 3. pantu, un pielikuma G un I slejā ietvertās piezīmes, paraugu ņemšanas biežumu var samazināt. Ja nav piesārņojuma un riska, ka ūdeņu kvalitāte varētu pasliktināties, attiecīgā kompetentā iestāde var izlemt, ka paraugu ņemšana nav vajadzīga.3. Ja paraugu ņemšana liecina, ka saskaņā ar 3. pantu noteiktā vērtības vai pielikuma G vai I slejā ietvertā piezīme nav ievērota, kompetentā iestāde konstatē, vai tas ir noticis nejaušības, dabas parādību vai piesārņojuma dēļ, un paredz attiecīgus pasākumus.4. Precīzu paraugu ņemšanas vietu, attālumu no šīs vietas līdz tuvākajai vietai, kur tiek izvadītas piesārņotājvielas, un paraugu ņemšanas dziļumu nosaka katras dalībvalsts kompetentā iestāde, jo īpaši pamatojoties uz vietējiem vides apstākļiem.5. Analīzes standartmetodes, kas jāizmanto, aprēķinot attiecīgo parametru vērtības, ir uzskaitītas pielikumā. Laboratorijas, kuras izmanto citas metodes, nodrošina to, ka iegūtie rezultāti ir ekvivalenti vai salīdzināmi ar tiem, kas minēti pielikumā.8. pantsPasākumi, kas veikti, ievērojot šo direktīvu, nekādā gadījumā ne tieši, ne netieši nedrīkst palielināt piekrastes ūdeņu vai iesāļo ūdeņu piesārņošanos.9. pantsNoteiktajiem ūdeņiem dalībvalstis jebkurā laikā var noteikt stingrākas parametru vērtības par tām, kas paredzētas šajā direktīvā. Dalībvalstis var arī izvirzīt nosacījumus attiecībā uz parametriem, kas šajā direktīvā nav paredzēti.10. pantsJa dalībvalsts apsver iespēju noteikt čaulgliemju iegūšanai paredzētos ūdeņus tiešā tuvumā robežai ar citu dalībvalsti, šīs valstis konsultējas savā starpā, lai noteiktu tās teritorijas, uz kurām varētu attiekties šī direktīva, un atbildību, kas izriet no kopējiem kvalitātes mērķiem; katra iesaistītā valsts nosaka šo atbildību pēc oficiālām apspriedēm. Komisija var piedalīties pārrunās.11. pantsDalībvalstis var atkāpties no šīs direktīvas ārkārtīgu laika apstākļu vai ģeogrāfisku apstākļu dēļ.12. pantsGrozījumus, kas vajadzīgi, lai pielikumā uzskaitītās parametru G vērtības un analīzes metodes pielāgotu zinātnes un tehnikas attīstībai, pieņem komiteja, kura izveidota ar Direktīvas 78/659/EEK 13. pantu, saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta tās 14. pantā.13. pantsLai piemērotu šo direktīvu, dalībvalstis nodrošina Komisijai informāciju par:- ūdeņiem, kas noteikti saskaņā ar 4. panta 1. un 2. punktu, īsa pārskata formā,- dažu ūdeņu noteikšanas pārskatīšanu saskaņā ar 4. panta 3. punktu,- nosacījumus jaunu parametru noteikšanai saskaņā ar 9. pantu.Ja dalībvalsts piemēro 11. panta noteikumus, tā tūlīt par to informē Komisiju, paziņojot iemeslus un gaidāmos laika posmus.Vispār dalībvalstis Komisijai pēc tās pamatota pieprasījuma nodrošina jebkuru informāciju, kas vajadzīga šīs direktīvas piemērošanai.14. pants1. Sešus gadus pēc pirmās noteikšanas saskaņā ar 4. panta 1. punktu un vēlāk regulāri dalībvalstis iesniedz Komisijai sīki izstrādātu pārskatu par noteiktajiem ūdeņiem un to galvenajām iezīmēm.2. Pēc tam, kad saņemta dalībvalsts piekrišana, Komisija publicē saņemto informāciju.15. pants1. Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvi un administratīvi akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības divos gados pēc tās paziņošanas. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.2. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus galvenos tiesību aktus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.16. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Luksemburgā, 1979. gada 30. oktobrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsM. O'Kennedy[1] OV C 283, 30.11.1976., 3. lpp.[2] OV C 133, 6.6.1977., 48. lpp.[3] OV C 114, 11.5.1977., 29. lpp.[4] OV C 112, 20.12.1973., 3. lpp.[5] OV C 139, 13.6.1977., 3. lpp.[6] OV L 222, 14.8.1978., 1. lpp.[7] OV L 129, 18.5.1976., 23. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMSČAULGLIEMJU IEGŪŠANAI PAREDZĒTO ŪDEŅU KVALITĀTESaīsinājumi:G = orientējoša vērtībaI = obligātā vērtība| Parametrs | G | I | Analīzes standartmetode | Minimālais paraugu ņemšanas un mērīšanas biežums |1. | pH pH vienība | | 7—9 | —ElektrometrijaMēra uz vietas paraugu ņemšanas laikā | Reizi ceturksnī |2. | Temperatūra oC | Izplūde, kas ietekmē čaulgliemju iegūšanai paredzētos ūdeņus, nedrīkst izraisīt ūdeņu temperatūras paaugstināšanos par vairāk nekā 2 oC salīdzinājumā ar tādu ūdeņu temperatūra, kurus neietekmē izplūde. | | —TermometrijaMēra uz vietas paraugu ņemšanas laikā | Reizi ceturksnī |3. | Krāsa (pēc filtrēšanas) mg Pt/l | | Izplūde, kas ietekmē čaulgliemju iegūšanai paredzētos ūdeņus, nedrīkst izmainīt ūdeņu krāsu par vairāk nekā 10 mg Pt/l salīdzinājumā ar ūdeņiem, kurus izplūde neietekmē. | —Filtrē caur 0,45 μm membrānuFotometrija, izmantojot platīna/kobalta skalu | Reizi ceturksnī |4. | Suspendētās cietās vielas mg/l | | Izplūde, kas ietekmē čaulgliemju iegūšanai paredzētos ūdeņus, nedrīkst paaugstināt suspendēto cieto vielu saturu ūdeņos par vairāk nekā 30 % salīdzinājumā ar suspendēto cieto vielu saturu ūdeņos, kurus izplūde neietekmē. | Filtrēšana caur 0,45 μm membrānu, žāvēšana 105 oC temperatūrā un svēršanaCentrifugēšana (vismaz 5 minūtes ar vidējo centrbēdzes spēka paātrinājumu 2800 līdz 3200 g), žāvēšana 105 oC un svēršana | Reizi ceturksnī |5. | Sāļu koncentrācija % | 12 līdz 38 % | ≤ 40 %Izplūde, kas ietekmē čaulgliemju iegūšanai paredzētos ūdeņus, nedrīkst paaugstināt to sāļu koncentrāciju par vairāk nekā 10 % salīdzinājumā ar tādu ūdeņu sāļu koncentrāciju, kurus izplūde neietekmē. | — Konduktometrija | Reizi mēnesī |6. | Izšķīdušais skābeklisPiesātinātība % | ≤ 80 % | ≤ 70 % (vidējais lielums)Ja atsevišķs mērījums uzrāda par 70 % zemāku lielumu, mērījumi jāatkārtoAtsevišķs mērījums nedrīkst uzrādīt par 60 % zemāku lielumu, ja vien čaulgliemju koloniju attīstība nav bīstami apdraudēta | Vinklera metodeElektroķīmiskā metode | Reizi mēnesī, vismaz viens paraugs, kas pārstāv zema skābekļa satura apstākļus paraugu ņemšanas dienā. Taču, ja ir sagaidāmas ievērojamas izmaiņas dienas gaitā, jāņem vismaz divi paraugi dienā |7. | Naftas ogļūdeņraži | | Čaulgliemju iegūšanai paredzētie ūdeņi nedrīkst saturēt ogļūdeņražus tādos daudzumos, ka: uz virsmas parādās redzama plēvīte un/vai nogulsnes uz čaulgliemjiem,kaitīgi ietekmē čaulgliemjus | Vizuāla pārbaude | Reizi ceturksnī |8. | Halogēnorganiskie savienojumi | Katras vielas koncentrācijai čaulgliemju mīkstumā jābūt tik mazai, lai saskaņā ar 1. pantu tiktu sekmēta augsta čaulgliemju produktu kvalitāte | Katras vielas koncentrācija čaulgliemju iegūšanai paredzētā ūdenī vai čaulgliemju mīkstumā nedrīkst sasniegt vai pārsniegt līmeni, kam ir kaitīga ietekme uz čaulgliemjiem un kāpuriem. | Gāzes hromatogrāfija pēc ekstrakcijas ar piemērotiem šķīdinātājiem un attīrīšanas | Reizi pusgadā |Sudrabs | Ag |Arsēns | As |Kadmijs | Cd |Hroms | Cr |Varš | Cu |Dzīvsudrabs | Hg |Niķelis | Ni |Svins | Pb |Cinks | |Znmg/l | || | Katras vielas koncentrācijai čaulgliemju mīkstumā jābūt tik mazai, lai saskaņā ar 1. pantu tiktu sekmēta augsta čaulgliemju produktu kvalitāte | Katras vielas koncentrācija čaulgliemju iegūšanai paredzētajā ūdenī vai čaulgliemju mīkstumā nedrīkst sasniegt vai pārsniegt līmeni, kas izraisa kaitīgu ietekmi uz čaulgliemjiem un kāpuriem. Jāņem vērā šo metālu sinerģētiskā ietekme. | Atomu absorbcijas spektrometrija, ja vajadzīgs, pēc koncentrēšanas un/vai ekstrakcijas. | Reizi pusgadā |10. | Fekālās koliformas/100 ml | ≤ 300 čaulgliemju mīkstumā un iekščaulas šķidrumā [1] | | Atšķaidīšanas metode ar fermentāciju šķidros apakšējos slāņos vismaz trīs mēģenēs ar trīs atšķaidīšanām. Pozitīvo mēģeņu subkultivēšana apstiprinošā vidē. Skaita atbilstoši MPN (iespējamākais skaits). Inkubācijas temperatūra 44 oC ± 0,5 oC | Reizi ceturksnī |11. | Vielas, kas ietekmē čaulgliemju garšu | | Koncentrācija, kas ir zemāka par tādu, kas varētu bojāt čaulgliemju garšu | Čaulgliemju pārbaude degustējot, ja ir iespējama kādas no šīm vielām klātbūtne. | |12. | Saksitoksīns (ko izdala bruņvicaiņi) | | | | |--------------------------------------------------