title: Padomes Direktīva (1982. gada 19. jūlijs), ar kuru groza Direktīvas 76/895/EEK II pielikumu par pesticīdu atlieku maksimāli pieļaujamo daudzumu noteikšanu augļos un dārzeņos un uz tiem

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31982L0528

Oficiālais Vēstnesis L 234 , 09/08/1982 Lpp. 0001 - 0004 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 3 Sējums 15 Lpp. 0132  Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 03 Sējums 26 Lpp. 0038  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 3 Sējums 15 Lpp. 0132  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 03 Sējums 26 Lpp. 0038

		Padomes Direktīva(1982. gada 19. jūlijs),ar kuru groza Direktīvas 76/895/EEK II pielikumu par pesticīdu atlieku maksimāli pieļaujamo daudzumu noteikšanu augļos un dārzeņos un uz tiem(82/528/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1976. gada 23. novembra Direktīvu 76/895/EEK par pesticīdu atlieku maksimāli pieļaujamo daudzumu noteikšanu augļos un dārzeņos un uz tiem [1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 81/36/EEK [2], un jo īpaši tās 5. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [3],tā kā Direktīvas 76/895/EEK 5. pants paredz, ka pielikumi ir regulāri jāgroza un, izdarot grozījumus, jāņem vērā zinātnes un tehnikas attīstība, kā arī veselības aizsardzībā un lauksaimniecībā noteiktās prasības;tā kā pesticīdu atlieku identifikācijai pietiek ar zināmiem nosaukumiem un ķīmiskajām formulām, būtu vēlams attiecīgi vienkāršot šīs direktīvas II pielikuma noformējumu;tā kā pesticīdi aramīts un hlorfensols ir zaudējuši saimniecisko nozīmi, un ir mazticama to atlieku nokļūšana pārtikas produktos; tā kā tādēļ tos svītro no II pielikuma;tā kā ņemot vērā zinātnes un tehnikas jaunākās atziņas, noteikumi ir jāgroza, jo īpaši II pielikumā noteiktie maksimāli pieļaujamie daudzumi atrazīnam, azinfosetilam, azinfosmetilam, barbanam, binapakrilam, karbarilam, hlorbenzilātam, dialātam, endosulfānam, lindānam un parationam, ieskaitot paraoksonu un folpetu;tā kā šo pašu iemeslu dēļ būtu vēlams direktīvu atjaunināt, pievienojot noteikumus par vairākiem pesticīdiem, kuru atliekas var nokļūt augļos un dārzeņos, proti, bromfosetila, brompropilāta, kaptafola, hlorprofāma, hlorbufāma, hlorfenvinfosa, hlormekvāta, DDT, diazinona, dihlofluanīda, dihlorvosa, dikofola, dioksationa, dikvāta, fentīna, heptahlora, metilbromīda, parakvāta, piretrīnu, trialāta, vamidotiona un hinometionāta;tā kā saskaņā ar pašreizējo starptautisko praksi būtu vēlams arī līdzšinējo maksimāli pieļaujamo daudzumu "nulle" amitrolam, endrīnam un TEPP aizstāt ar robežvērtību, kas noteikta zem kvantitatīvās noteikšanas robežas vai tās līmenī;tā kā, ņemot vērā kļūdas, jo īpaši paraugu ņemšanas un analīzes kļūdu, kuras ir saistītas ar maksimāli pieļaujamo daudzumu kontroli, tie jāizsaka ar attiecīgu skaitu zīmīgo ciparu; tā kā tāpēc jālabo daudzumi, kas attiecas uz hlorbensīdu, parationmetilu, tostarp metilparaoksonu,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsAr šo Direktīvas 76/895/EEK II pielikumā izdara šādus grozījumus:1 Svītro 1. aili "EEK Nr.(1)" un 1. zemsvītras piezīmi.2. Svītro ierakstus "aramīts" un "hlorfensols".3. Tabulā sniegtos datus par zemāk noteikto pesticīdu atliekām, izņemot ķīmiskās formulas, kas paliek bez izmaiņām, aizstāj šādi:Zināmais nosaukums | | Maksimāli pieļaujamie daudzumi (mg/kg (ppm)) |amitrols | 0,05 | |atrazīns | 0,1 | |azinfosetils | 0,05 | |azinfosmetils | 1: | vīnogas, citrusaugļi |0,5: | cita produkcija |binapakrils | 0,05: | sīpolu, bumbuļu un sakņu dārzeņi |0,3: | citi dārzeņi un augļi |karbarils | 3: | aprikozes, āboli, bumbieri, persiki, vīnogas, plūmes, salāti, kāposti |1: | cita produkcija |hlorbenzīds | 2 | |hlorbenzilāts | 0,2: | rieksti |2: | cita produkcija |endosulfāns (α- un ß-endosulfāna un endosulfāna sulfāta summa) | 0,2: | sakņu dārzeņi |1: | cita produkcija |endrīns | 0,01 | |folpets | 15: | ķirši, salāti, avenes, zilenes, mellenes, upenes, vīnogas, zemenes |10: | citrusaugļi, sēkleņi |5: | tomāti |2: | cita produkcija |lindāns (gamma-HCH) | 2: | lapu dārzeņi |0,5: | tomāti, kauleņi un vīnogas |0,1: | burkāni |1: | cita produkcija |parationmetils, ieskaitot metilparaoksonu | 0,2 | |TEPP | 0,01 | |4. Iekļauj šādu pesticīdu atliekas līdz ar attiecīgajiem datiem par tām:Pesticīdu atliekas | Maksimāli pieļaujamie daudzumi (mg/kg (ppm)) |Zināmais nosaukums | Ķīmiskā formula | | |bromofosetils | 0-4-brom-2,5-dihlorfenil-0,0-dietilfosfortioāts | 0,5 | |brompropilāts | izopropil-4,4'-dibrombenzilāts | 3: | citrusaugļi, banāni |2: | sēkleņi un kauleņi, zemenes, vīnogas |1: | dārzeņi |0,05: | citi augļi |kaptafols | 1,2,3,6-tetrahidro-N-(1,1,2,2-tetrahloretiltio) ftalimīds | 8: | lapu dārzeņi |2: | sakņu dārzeņi |5: | cita produkcija |hlorfenvinfoss (E- un Z- izomēru summa) | 2-hloro-1-(2,4-dihlorfenil) vinildieti lfosfāts | 0,5: | sīpoli, bumbuļu un sakņu dārzeņi, selerijas, pētersīļi |0,05: | sēnes, augļi |0,1: | citi dārzeņi |hlormekvāts, izteikts hlormekvāta katjona veidā | 2-hloretiltrimetil amonija jons | 3: | bumbieri |1: | vīnogas |0,05: | cita produkcija |DDT (p, p'DDT; p-p'DDT; p, p'DDE un p-p'TDE summa) | 1,1,1-trihlor-2,2-bis-(4-hlorfenil)etāns | 0,1 | |diazinons | 0,0-dietil-0- 2-izopropil-6-metilpirimidīn-4-il-fosfortioāts | 0,05: | rieksti |0,5: | cita produkcija |dihlofluanīds | N-dihlorfluormeti-tio-N, N' – dimetil-N-fenilsulfamīds | 10: | salāti, zemenes, citas ogas, vīnogas |5: | cita produkcija |dihlorvoss | 2,2-dihlorvinildimetilfosfāts | 0,1 | |dikofols | 2,2,2-trihlor-1,1-bis-(4-hlorfenil)etanols | 2: | augļi |0,5: | dārzeņi |dioksations | S,S'-(1,4-dioksān-2,3-diil) 0,0,0',0'-tetraetil-di(fosforditioāts) | 3: | citrusaugļi |0,4: | vīnogas |0,2: | cita produkcija |dikvāts, izteikts dikvāta katjona veidā | 1,1'-etilēn-2,2'-bipiridildiīlija jons | 0,1: | dārzeņi |0,05: | pārējā produkcija |fentīna savienojumi (izteikti fentīna hidroksīda veidā) | trifenilalva | 1: | burkāni |0,1: | selerijas |0,05: | cita produkcija |heptahlors (heptahlora un heptaclorepoksīda summa) | 1,4,5,6,7,8,8-heptahlor-3a,4,7, 7a-tetrahidro-4,7-metānindēns | 0,01 | |metilbromīds | brommetāns | 0,1 | |parakvāts, izteikts parakvāta katjona veidā | 1,1'-dimetil-4,4'-bipiridildiīlija jons | 0,05 | |piretrīni (piretrīns I un II, cinerīns I un II, jasmolīns I un II) | – | 1 | |vamidotions (vamidotiona un vamidtiona sulfoksīda summa) | 0,0-dimetil-S-2-(1-metilkarbamoiletiltio-)etil fosfortioāts | 0,5: | sēkleņi |0,05: | cita produkcija |hinometionāts | 6-metil-1,3-ditiolo[4,5-b]-hinoksalīn-2-ons | 0,3 | |5. Pozīcijas"barbāns"un"dialāts"aizstāj ar attiecīgajām grupām"barbāns, hlorprofāms, hlorbufāms"un"dialāts, trialāts"šādi:Pesticīdu atliekas | Maksimāli pieļaujamie daudzumi (mg/kg (ppm)) |Zināmais nosaukums | Ķīmiskā formula | | || |barbāns | summa izteikta kā 3-hloranilīns | 4-hlorbut-2-inil-3-hlorkarbanilāts; izopropil-3-hlorfenilkarbamāts; 1-metilprop-2-inil-3-hlorfenilkarbamāts | 0,1: 0,5 | selerijas, burkāni, kārveles, pastinaki, pētersīļi cita produkcija |hlorprofāms |hlorbufāms |dialāts | summa | S-2,3-dihloralil-diizopropiltiokarbamāts; S-2,3,3-trihloralil-diizopropiltiokarbamāts | 0,1 | |trialāts | |2. pantsDalībvalstīs stājas spēkā normatīvi un administratīvi akti, kas vajadzīgi, lai vēlākais 1984. gada 1. jūlijā izpildītu šās direktīvas prasības. Par to dalībvalstis tūlīt informē Komisiju.3. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 1982. gada 19. jūlijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsB. Westh[1] OV L 340, 9.12.1976., 26. lpp.[2] OV L 46, 19.2.1981., 33. lpp.[3] OV C 95, 16.4.1982., 6. lpp.--------------------------------------------------


title: Komisijas Direktīva (1980. gada 28. marts), ar ko groza II pielikumu Padomes Direktīvai 76/895/EEK par pesticīdu atlieku maksimāli pieļaujamo daudzumu noteikšanu augļos un dārzeņos un uz tiem

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31980L0428

Oficiālais Vēstnesis L 102 , 19/04/1980 Lpp. 0026 - 0026 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 3 Sējums 12 Lpp. 0018  Speciālizdevums grieķu valodā Nodaļa 03 Sējums 28 Lpp. 0122  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 3 Sējums 12 Lpp. 0018  Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 03 Sējums 17 Lpp. 0241  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 03 Sējums 17 Lpp. 0241

		Komisijas Direktīva(1980. gada 28. marts),ar ko groza II pielikumu Padomes Direktīvai 76/895/EEK par pesticīdu atlieku maksimāli pieļaujamo daudzumu noteikšanu augļos un dārzeņos un uz tiem(80/428/EEK)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1976. gada 23. novembra Direktīvu 76/895/EEK par pesticīdu atlieku maksimāli pieļaujamo daudzumu noteikšanu augļos un dārzeņos un uz tiem [1], un jo īpaši tās 4. pantu,tā kā šis pants paredz gadījumus, ja kāda dalībvalsts uzskata, ka II pielikumā noteiktais maksimālais daudzums apdraud cilvēku vai dzīvnieku, kas nav kaitīgie organismi, veselību, minētā dalībvalsts uz laiku savā teritorijā samazina minēto daudzumu;tā kā Nīderlandes Karaliste ir izmantojusi minētā panta noteikumus attiecībā uz noteiktajiem dimetoāta, ometoāta un fenhlorfosa maksimālajiem daudzumiem;tā kā dimetoāta un ometoāta gadījumā ir vajadzīgi turpmāki pētījumi, lai Komisija izstrādātu veicamos pasākumus;tā kā fenhlorfosa gadījumā, ņemot vērā tā pielietošanas jomas ierobežojumus un to, ka fenhlorfosu saturošajos preparātos, kā arī šādu preparātu atliekās, iespējams, ir nevēlami piemaisījumi, tomēr ir saprātīgi tūlīt samazināt II pielikumā noteikto maksimālo daudzumu līdz mazākajam daudzumam, kas atbilst labai pašreizējai lauksaimniecības praksei;tā kā vēlams arī saskaņot tā pieļaujamo atlieku definīciju ar starptautisko praksi, iekļaujot tajā galveno metabolītu;tā kā šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās augu veselības komitejas atzinumu,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsDirektīvas 76/895/EEK II pielikumā pozīciju Nr. 15/56 attiecībā uz "fenhlorfosu" groza un lasa šādi:EEK Nr. | Pesticīdi | Maksimāli pieļaujamie daudzumi (mg/kg (ppm)) |Zināmais nosaukums | Ķīmiskā formula |15/56 | Fenhlorfoss | 0,0-dimetil 0-(2,4,5-trihlorfenil)tiofosfāts | aprēķināts kā fenhlorfoss 0,01 || tostarp: | |— | — | 0,0-dimetil 0-(2,4,5-trihlorfenil)fosfāts |2. pantsDalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu 1. pantā minētās prasības līdz 1981. gada 31. martam, un par to dalībvalstis tūlīt informē Komisiju.3. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 1980. gada 28. martāKomisijas vārdā —priekšsēdētāja vietnieksFinn Gundelach[1] OV L 340, 9.12.1976., 26. lpp.--------------------------------------------------


title: Padomes direktīva (1985. gada 27. jūnijs) par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31985L0337

Oficiālais Vēstnesis L 175 , 05/07/1985 Lpp. 0040 - 0048 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 15 Sējums 6 Lpp. 0226  Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 15 Sējums 6 Lpp. 0009  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 15 Sējums 6 Lpp. 0226  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 15 Sējums 6 Lpp. 0009

		Padomes Direktīva(1985. gada 27. jūnijs)par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu(85/337/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 100. un 235. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [3],tā kā Eiropas Kopienu 1973. [4] gada un 1977. [5] gada rīcības plāni par vidi, kā arī 1983. [6] gada rīcības plāns, kurus pamatā apstiprinājusi Eiropas Kopienu Padome un dalībvalstu valdību pārstāvji, uzsver, ka vislabāko vides politiku veido, novēršot piesārņojumu un traucējumu rašanos to avotā, nevis vēlāk novēršot to ietekmi; tā kā tie apstiprina vajadzību ņemt vērā ekoloģisko ietekmi iespējami drīz visos tehniskās plānošanas un lēmumu pieņemšanas procesos; tā kā šajā sakarā tie paredz procedūru īstenošanu, lai izvērtētu šo ietekmi;tā kā atšķirības spēkā esošajos tiesību aktos dažādās dalībvalstīs attiecībā uz valsts un privāto projektu ekoloģiskās ietekmes novērtējumu var radīt nelabvēlīgus konkurences apstākļus un tādējādi tieši ietekmēt kopējā tirgus funkcionēšanu; tā kā tādēļ jātuvina valstu tiesību aktus šai jomā saskaņā ar Līguma 100. pantu;tā kā turklāt jāsasniedz viens no Kopienas mērķiem vides aizsardzības un dzīves kvalitātes jomā;tā kā būtu jāpamatojas uz Līguma 235. pantu, jo Līgums neparedz pilnvaras, kas vajadzīgas šim nolūkam;tā kā būtu jāievieš ekoloģiskās ietekmes novērtējuma vispārējus principus, lai papildinātu un koordinētu attīstības saskaņošanas kārtību, kas reglamentē valsts un privātus projektus, kuriem var būt būtiska ekoloģiskā ietekme;tā kā attīstības saskaņošanu valsts un privātiem projektiem, kuriem var būt nozīmīga ekoloģiskā ietekme, būtu jānodrošina vienīgi pēc tam, kad veikts šo projektu iespējamās nozīmīgās ekoloģiskās ietekmes iepriekšējs novērtējums; tā kā šo novērtējumu jāveic, pamatojoties uz attiecīgo informāciju, ko sniedzis attīstītājs un ko var papildināt iestādes un cilvēki, kuriem var būt interese par attiecīgo projektu;tā kā būtu jāsaskaņo ekoloģiskās ietekmes novērtējuma principus, jo īpaši attiecībā uz projektiem, kurus vajadzētu novērtēt, uz attīstītāju galvenajiem pienākumiem un uz novērtējuma saturu;tā kā projektiem, kas pieder pie konkrētiem tipiem, ir nozīmīga ekoloģiska ietekme, un šos projektus parasti sistemātiski jānovērtē;tā kā citu tipu projektiem var nebūt nozīmīgas ekoloģiskas ietekmes visos gadījumos un tā kā šos projektus būtu jānovērtē gadījumos, kad dalībvalstis uzskata, ka šo projektu īpašības to pieprasa;tā kā attiecībā uz novērtējamiem projektiem jānodrošina noteiktu minimālo informācijas daudzumu par projektu un tā ietekmi;tā kā projekta ekoloģisko ietekmi jānovērtē, lai ņemtu vērā rūpes par cilvēka veselības aizsardzību, lai ar labāku vidi veicinātu dzīvības kvalitāti, lai nodrošinātu sugu daudzveidības saglabāšanos un lai saglabātu ekosistēmas reprodukcijas spēju kā dzīvības pamatavotu;tā kā tomēr šo direktīvu nevajadzētu piemērot projektiem, kuru sīks izklāsts pieņemts ar īpašu valsts tiesību aktu, jo šīs direktīvas mērķi, ietverot mērķi sniegt informāciju, tiek sasniegti likumdošanas procesā;tā kā turklāt izņēmuma gadījumos var būt pieļaujama konkrēta projekta nepakļaušana novērtējuma procedūrai, kas paredzēta šai direktīvā, ja attiecīgā informācija tiek sniegta Komisijai,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU:1. pants1. Šī direktīva attiecās uz to valsts un privāto projektu ekoloģiskās ietekmes novērtējumu, kuriem, iespējams, ir nozīmīga ekoloģiska ietekme.2. Šajā direktīvā:"projekts" nozīmē:- celtniecības darbu vai citu ierīkošanu vai programmu izpildi,- citu iejaukšanos dabiskajā apkārtnē un ainavā, to skaitā iejaukšanos, kas saistīta ar minerālo resursu ieguvi;"attīstītājs" nozīmē:atļaujas pieprasītāju privātam projektam vai valsts iestāde, kas ierosina projektu;"attīstības piekrišana" nozīmē:kompetentās iestādes vai iestāžu lēmumu, kas piešķir attīstītājam tiesības turpināt projektu.3. Kompetentā iestāde vai iestādes ir tās, ko dalībvalstis ieceļ kā atbildīgās par to pienākumu izpildi, kuri izriet no šīs direktīvas.4. Šī direktīva neattiecas uz projektiem, kas kalpo valsts aizsardzības mērķiem.5. Šī direktīva neattiecās uz projektiem, kuru sīku izklāstu pieņem ar īpašu valsts tiesību aktu, jo šīs direktīvas mērķi, ietverot mērķi sniegt informāciju, tiek sasniegti likumdošanas procesā.2. pants1. Dalībvalstis nosaka visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka, pirms tiek dota piekrišana, tos projektus, kuriem var būt būtiska ekoloģiskā ietekme inter alia to rakstura, izmēra vai atrašanās vietas dēļ, pakļauj novērtējumam attiecībā uz to ietekmi.Šie projekti ir noteikti 4. pantā.2. Ekoloģiskās ietekmes novērtējumu var iekļaut dalībvalstīs pastāvošajā projektu apstiprināšanas procedūrā vai, ja tas neizdodas, citā procedūrā, vai procedūrā, kas jāizveido, lai īstenotu šīs direktīvas mērķus.3. Dalībvalstis var izņēmuma gadījumos konkrētu projektu pilnībā vai daļēji atbrīvot no to noteikumu piemērošanas, kas paredzēti šai direktīvā.Šajā gadījumā dalībvalstis:a) apsver, vai būtu vajadzīga cita novērtējuma forma un vai tādējādi apkopoto informāciju būtu jādara atklāti pieejamu;b) attiecīgajai sabiedrības daļai dara zināmu informāciju, kas attiecās uz atbrīvojumu un tā piešķiršanas iemesliem;c) pirms tiek dota piekrišana, informē Komisiju par iemesliem, kas attaisno atbrīvojuma piešķiršanu, un nodrošina to ar informāciju, kas vajadzības gadījumā darīta zināma tās pilsoņiem.Komisija nekavējoties nosūta šos dokumentus pārējām dalībvalstīm.Komisija katru gadu iesniedz Padomē ziņojumu par šā punkta piemērošanu.3. pantsEkoloģiskā ekspertīze nosaka, raksturo un novērtē noteiktā veidā, ņemot vērā katru atsevišķu gadījumu un saskaņā ar 4. līdz 11. pantu, projekta tiešo un netiešo ietekmi uz šādiem faktoriem:- dzīvām būtnēm, faunu un floru,- augsni, ūdeni, gaisu, klimatu un ainavu,- mijiedarbību starp faktoriem, kas minēti pirmajā un otrajā ievilkumā,- materiālos labumus un kultūras mantojumu.4. pants1. Saskaņā ar 2. panta 3. punktu to veidu projektus, kas uzskaitīti I pielikumā, pakļauj novērtējumam saskaņā ar 5. līdz 10. pantu.2. To veidu projektus, kas uzskaitīti II pielikumā, pakļauj novērtējumam saskaņā ar 5. līdz 10. pantu, ja dalībvalstis uzskata, ka šo projektu pazīmes to pieprasa.Šim nolūkam dalībvalstis var inter alia noteikt konkrētus projektu veidus, kas ir pakļaujami novērtējumam, vai arī tās var noteikt kritērijus un/vai pakāpi, kas vajadzīga, lai noteiktu, kuri no to veidu projektiem, kas uzskaitīti II pielikumā, ir pakļaujami novērtējumam saskaņā ar 5. līdz 10. pantu.5. pants1. Ja pastāv projekti, kas, ievērojot 4. pantu, jāpakļauj ekoloģiskās ietekmes novērtējumam saskaņā ar 5. līdz 10. pantu, dalībvalstis paredz vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka attīstītājs atbilstīgā formā sniedz III pielikumā paredzēto informāciju tiktāl, cik:a) dalībvalstis uzskata, ka informācija ir saistīta ar doto saskaņošanas procedūras stadiju un ar konkrēta projekta vai projekta veida un vides īpatnībām, kas var tikt ietekmētas;b) dalībvalstis uzskata, ka attīstītājam var pieprasīt apkopot šo informāciju, ņemot vērā inter alia pašreizējās novērtējuma zināšanas un metodes.2. Informācija, kas attīstītājam jāsniedz saskaņā ar 1. punktu, ietver vismaz:- projekta aprakstu, kas satur informāciju par projekta norises vietu, tā dizainu un apjomu,- to pasākumu aprakstu, kas paredzēti, lai izvairītos no būtiskas kaitīgas ietekmes, samazinātu to un, ja iespējams, radītu tai pretlīdzekli,- datus, kas vajadzīgi, lai noteiktu un novērtētu galveno ekoloģisko ietekmi, kāda var būt projektam,- 1. līdz 3. ievilkumā minētās informācijas netehnisku kopsavilkumu.3. Ja dalībvalstis uzskata to par vajadzīgu, tās nodrošina, ka jebkura iestāde, kuras rīcībā ir atbilstīga informācija, dara šo informāciju zināmu attīstītājam.6. pants1. Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tām iestādēm, kuras var būt saistītas ar projektu to īpašās ekoloģiskās atbildības dēļ, tiek dota iespēja izteikt savu viedokli par attīstības saskaņošanas pieprasījumu. Dalībvalstis ieceļ iestādes, ar kurām apspriesties šai nolūkā kopumā vai katrā gadījumā, kad pieprasīta saskaņošana. Informāciju, kas iegūta saskaņā ar 5. pantu, nosūta iestādēm. Apspriešanās kārtību sīki izstrādā dalībvalstis.2. Dalībvalstis nodrošina, ka:- jebkuru saskaņošanas pieprasījumu un jebkuru informāciju, kas iegūta saskaņā ar 5. pantu, dara atklāti pieejamu,- attiecīgajai sabiedrības daļai tiek dota iespēja izteikt viedokli pirms projekta ierosināšanas.3. Šādas informācijas sniegšanas un apspriešanās kārtību sīki izstrādā dalībvalstis, kuras jo īpaši atkarībā no konkrētām projekta vai tā norises vietas īpašībām var:- noteikt ieinteresēto sabiedrības daļu,- norādīt vietas, kur var iegūt informāciju,- norādīt veidu, kādā sabiedrību var informēt, piemēram, izlīmējot plakātus noteiktā rādiusā, publicējot vietējos laikrakstos, organizējot izstādes ar plāniem, rasējumiem, tabulām, diagrammām, paraugiem,- noteikt veidu, kā jāapspriežas ar sabiedrību, piemēram, ar rakstiskiem iesniegumiem, veicot sabiedrisku aptauju,- noteikt attiecīgus termiņus dažādām procedūras stadijām, lai nodrošinātu, ka lēmumu pieņem saprātīgā laika posmā.7. pantsJa dalībvalsts apzinās, ka projektam var būt būtiska ekoloģiska ietekme citā dalībvalstī, vai ja dalībvalsts, kuru var būtiski ietekmēt, to pieprasa, tā dalībvalsts, kuras teritorijā paredzēts veikt projektu, nosūta informāciju, kas iegūta saskaņā ar 5. pantu, otrai dalībvalstij tai pašā brīdi, kad tā dara to zināmu saviem pilsoņiem. Šāda informācija kalpo kā pamats visām apspriedēm divpusējās attiecībās starp divām dalībvalstīm uz abpusējības un līdzvērtības pamata.8. pantsAttīstības saskaņošanas procedūrā jāņem vērā informācija, kas iegūta saskaņā ar 5., 6. un 7. pantu.9. pantsKad lēmums pieņemts, kompetentā iestāde vai iestādes informē attiecīgo sabiedrības daļu par:- lēmuma saturu un jebkādiem nosacījumiem, kas tam pievienoti,- iemesliem un apsvērumiem, ar kuriem pamatots lēmums, ja to paredz dalībvalstu likumi un citi normatīvie akti.Sīki izstrādātu kārtību, kādā sniegt šādu informāciju, nosaka dalībvalstis.Ja cita dalībvalsts tiek informēta saskaņā ar 7. pantu, to informē arī par attiecīgo lēmumu.10. pantsŠīs direktīvas noteikumi neskar kompetento iestāžu pienākumu ievērot ierobežojumus, kādus uzliek valsts normatīvie un administratīvie akti un ieviestā tiesiskā prakse attiecībā uz rūpniecisko un komercnoslēpumu un valsts interešu aizsardzību.Gadījumos, kad piemērojams 7. pants, uz informācijas nosūtīšanu uz citu dalībvalsti un tās saņemšanu citā dalībvalstī attiecas ierobežojumi, kas ir spēkā dalībvalstī, kurā projekts ierosināts.11. pants1. Dalībvalstis un Komisija apmainās ar informāciju par gūto pieredzi šīs direktīvas piemērošanā.2. Jo īpaši dalībvalstis informē Komisiju par kritērijiem un/vai pakāpi, kas noteikta, lai atlasītu attiecīgos projektus saskaņā ar 4. panta 2. punktu, vai par attiecīgo projektu tipiem, kas saskaņā ar 4. panta 2. punktu pakļaujami novērtējumam saskaņā ar 5. līdz 10. pantu.3. Piecus gadus pēc šīs direktīvas izziņošanas Komisija nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par tās piemērošanu un efektivitāti. Ziņojums balstās uz iepriekšminēto informācijas apmaiņu.4. Pamatojoties uz šo informācijas apmaiņu, Komisija iesniedz Padomei papildu priekšlikumus, ja tas ir vajadzīgs, lai šo direktīvu piemērotu pietiekami koordinētā veidā.12. pants1. Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai īstenotu šo direktīvu trijos gados pēc tās izziņošanas [7].2. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.13. pantsŠīs direktīvas noteikumi neskar dalībvalstu tiesības noteikt stingrākus noteikumus attiecībā uz ekoloģiskās ietekmes novērtēšanas piemērošanas jomu un kārtību.14. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Luksemburgā, 1979. gada 25. jūnijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsA. Biondi[1] OV C 169, 4.8.1980., 14. lpp.[2] OV C 66, 15.3.1982., 89. lpp.[3] OV C 185, 27.7.1981., 8. lpp.[4] OV C 112, 20.12.1973., 1. lpp.[5] OV C 139, 13.6.1977., 1. lpp.[6] OV C 46, 17.2.1983., 1. lpp.[7] Šī direktīva izziņota dalībvalstīm 1985. gada 3. jūlijā.--------------------------------------------------I PIELIKUMSPROJEKTI, UZ KURIEM ATTIECĀS 4. PANTA 1. PUNKTS1. Naftas pārstrādes rūpnīcas (izņemot uzņēmumus, kas no naftas ražo vienīgi smērvielas) un iekārtas 500 un vairāk tonnu ogļu vai bitumena slānekļa gazifikācijai vai šķidrināšanai dienā.2. Termoelektrostacijas un citas iekšdedzes iekārtas ar 300 megavatu vai lielāku karstuma jaudu un atomelektrostacijas un citi kodolreaktori (izņemot pētījumu iekārtas šķelšanās un bagātināšanās materiālu ražošanai un konversijai, kuru maksimālā jauda nepārsniedz 1 kilovatu nepārtraukta siltuma daudzuma).3. Iekārtas, kas speciāli konstruētas radioaktīvo atkritumu pastāvīgai uzglabāšanai vai galīgai noglabāšanai.4. Rūpnīca čuguna un tērauda sākotnējai kausēšanai.5. Iekārtas azbesta ieguvei un azbesta un azbestu saturošu vielu apstrādei un pārstrādei: azbesta-cementa ražojumiem, ar ražošanas apjomu gadā, kas pārsniedz 20000 tonnu pabeigtu ražojumu, berzes materiāliem, ar ražošanas apjomu gadā, kas pārsniedz 50 tonnu pabeigtu ražojumu, un citiem azbesta izmantošanas veidiem, ar izlietojumu, kas pārsniedz 200 tonnas gadā.6. Ķīmiskās rūpnīcas.7. Autoceļu, ātrgaitas šoseju [1] un sliežu garo distanču dzelzceļa transportam un tādu lidostu būve [2], kam pamata skrejceļa garums ir 2100 m vai vairāk.8. Tirdzniecības ostas un arī iekšzemes ūdeņi un ostas iekšzemes ūdensceļu transportam, kas var uzņemt kuģus, kuru masa pārsniedz 1350 tonnas.9. Atkritumu iznīcināšanas iekārtas toksisko un bīstamo atkritumu sadedzināšanai, ķīmiskai apstrādei vai aprakšanai.[1] Šai direktīvā "ātrgaitas šoseja" nozīmē šoseju, kas atbilst definīcijai 1975. gada 15. novembra Eiropas Līgumā par galvenajiem starptautiskajām maģistrālēm.[2] Šai direktīvā "lidosta" nozīmē lidostas, kas atbilst definīcijai 1944. gada Čikāgas Starptautiskās civilās aviācijas organizācijas dibināšanas konvencijā (14. pielikums).--------------------------------------------------II PIELIKUMSPROJEKTI, UZ KURIEM ATTIECĀS 4. PANTA 2. PUNKTS1. Lauksaimniecībaa) Projekti lauku zemes īpašumu pārstrukturizēšanai.b) Projekti neapstrādātās zemes pusdabisko platību izmantošanai lauksaimniecībā.c) Ūdens apsaimniekošanas projekti lauksaimniecībā.d) Sākotnējā apmežošana, ja ar to var panākt pretējas ekoloģiskas izmaiņas, un zemes meliorācija, lai pārietu uz citu zemes izmantošanas veidu.e) Putnu audzēšanas iekārtas.f) Cūku audzēšanas iekārtas.g) Lašu audzēšana.h) Zemes meliorācija no jūras.2. Ieguves rūpniecībaa) Kūdras ieguve.b) Dziļurbumi, izņemot urbumus augsnes stabilitātes pārbaudei un jo īpaši:- ģeotermiskais urbums,- urbums radioaktīvo atkritumu glabāšanai,- urbums ūdens apgādei.c) Derīgo izrakteņu ieguve, izņemot metālu saturošus izrakteņus un izrakteņus, no kuriem iegūst enerģiju, piemēram, marmors, smilts, grants, slāneklis, sāls, fosfāti un potaša.d) Ogļu un lignīta ieguve apakšzemes šahtās.e) Ogļu un lignīta ieguve atklātos karjeros.f) Naftas ieguve.g) Dabasgāzes ieguve.h) Rūdu ieguve.i) Bitumena slānekļa ieguve.j) Derīgo izrakteņu ieguve atklātos karjeros, izņemot metālu saturošus izrakteņus un izrakteņus, no kuriem iegūst enerģiju.k) Virszemes rūpnieciskās iekārtas ogļu, naftas, dabasgāzes un rūdu, kā arī bitumena slānekļa ieguvei.l) Koksa krāsnis (sausā ogļu pārtvaice).m) Cementa ražošanas iekārtas.3. Enerģijas rūpniecībaa) Rūpnieciskās iekārtas elektrības, tvaiku un karstā ūdens ražošanai (ja tās nav iekļautas I pielikumā).b) Rūpnieciskās iekārtas elektrības, tvaiku un karstā ūdens pārvietošanai; elektroenerģijas pārraidīšanai pa virszemes vadiem.c) Dabīgās gāzes virszemes glabāšana.d) Deggāzu pazemes glabāšana.e) Fosilā kurināmā virszemes glabāšana.f) Brikešu rūpnieciskā ražošana no oglēm un lignīta.g) Iekārtas kodoldegvielas ražošanai vai bagātināšanai.h) Iekārtas kodoldegvielas ar samazinātu radioaktivitāti pārstrādei.i) Iekārtas radioaktīvo atkritumu savākšanai un pārstrādei (ja tās nav iekļautas I pielikumā).j) Iekārtas hidroelektroenerģijas ražošanai.4. Metālu apstrādea) Metālapstrādes rūpnīcas, to skaitā lietuves, smēdes, stiepšanas rūpnīcas un velmēšanas rūpnīcas (ja tās nav iekļautas I pielikumā).b) Iekārtas krāsaino metālu, izņemot dārgmetālu, ražošanai, to skaitā kausēšanai, attīrīšanai, stiepšanai un velmēšanai.c) Lielizmēra atlējumu presēšana, stiepšana un spiešana.d) Metālu virsmas apstrāde un pārklāšana.e) Tvaika ģeneratoru izgatavošana, rezervuāru, tvertņu un citu lokšņu metāla konteineru ražošana.f) Transportlīdzekļu ražošana un komplektēšana un transportlīdzekļu dzinēju ražošana.g) Kuģu būvētavas.h) Iekārtas lidmašīnu būvēšanai un remontēšanai.i) Dzelzceļa iekārtu ražošana.j) Sprāgstvielu štancēšana.k) Iekārtas metāla rūdu kausēšanai un aglomerācijai.5. Stikla ražošana6. Ķīmiskā rūpniecībaa) Starpproduktu apstrāde un ķimikāliju ražošana (ja tā nav iekļauta I pielikumā).b) Pesticīdu un farmaceitisko preču, krāsu un laku, elastomēru un peroksīdu ražošana.c) Glabāšanas telpas naftai, petroķīmiskiem un ķīmiskiem ražojumiem.7. Pārtikas rūpniecībaa) Dārzeņu un dzīvnieku eļļu un tauku ražošana.b) Dzīvnieku un dārzeņu izcelsmes produktu iesaiņošana un konservēšana.c) Piena produktu ražošana.d) Brūvēšana un iesala gatavošana.e) Konditorejas un sīrupa ražošana.f) Iekārtas dzīvnieku kaušanai.g) Rūpnieciskās cietes ražošanas iekārtas.h) Zivju miltu un zivju eļļas fabrikas.i) Cukura fabrikas.8. Tekstila, ādas, meža un papīra rūpniecībaa) Vilnas mazgāšanas, attaukošanas un balināšanas rūpnīcas.b) Šķiedrkartona, skaidu plākšņu un saplākšņu ražošana.c) Celulozes, papīra un dēļu ražošana.d) Šķiedrkartona krāsošanas rūpnīcas.e) Celulozes apstrādes un ražošanas iekārtas.f) Miecētavas un ādas apstrādes rūpnīcas.9. Gumijas rūpniecībaElastomēru saturošu produktu ražošana un apstrāde.10. Infrastruktūras projektia) Rūpniecisko kompleksu celtniecības projekti.b) Pilsētu celtniecības projekti.c) Slēpotāju pacēlāji un bugeļi.d) Ceļu, ostu būve, to skaitā zvejniecības ostu un lidostu būve (projekti, kas nav uzskaitīti I pielikumā).e) Kanalizācijas un plūdu novēršanas darbi.f) Dambji un citas iekārtas, kas konstruētas, lai noturētu ūdeni vai uzglabātu to ilgstošu laika periodu.g) Tramvaju sliedes, virszemes un pazemes dzelzceļi, gaisa tilti vai līdzīgas konkrēta tipa brauktuves, ko izmanto vienīgi vai galvenokārt pasažieru transportēšanai.h) Naftas un gāzes cauruļvadu iekārtas.i) Gargabalūdensvadu ierīkošana.j) Jahtu ostas.11. Citi projektia) Brīvdienu ciemati, viesnīcu kompleksi.b) Pastāvīgie sacensību un testa treki automašīnām un motocikliem.c) Iekārtas rūpniecisko un sadzīves atkritumu izgāšanai (ja tās nav iekļautas I pielikumā).d) Notekūdeņu pārstrādes rūpnīcas.e) Dūņu nogulsnēšanas vietas.f) Melno metālu metāllūžņu glabāšana.g) Dzinēju, turbīnu un reaktoru pārbaudes stendi.h) Mākslīgo minerālo šķiedru ražošana.i) Šaujampulvera un sprāgstvielu ražošana, iepakošana, ielādēšana un iepildīšana patronās.j) Uzpircēju noliktavas.12. Grozījumi I pielikumā iekļautajos attīstības projektos un tajos projektos I pielikumā, kas veikti vienīgi vai galvenokārt, lai attīstītu un pārbaudītu jaunas metodes vai produktus, un kas nav izmantoti vairāk nekā vienu gadu.--------------------------------------------------III PIELIKUMS5. PANTA 1. PUNKTĀ MINĒTĀ INFORMĀCIJA1. Projekta apraksts, kurā jo īpaši ietverts:- visa projekta fizisko pazīmju raksturojums un zemes izmantošanas prasības tā konstruēšanas un darbības fāžu laikā,- ražošanas procesu galveno pazīmju raksturojums, piemēram, izlietoto materiālu iedaba un daudzums,- to paredzamo atkritumu un izplūdes aprēķins pēc veida un daudzuma (ūdens, gaisa un augsnes piesārņojums, troksnis, vibrācija, gaisma, karstums, radiācija utt.), ko radījusi ierosinātā projekta darbošanās.2. Vajadzības gadījumā, īss to galveno alternatīvu apraksts, kuras izpētījis attīstītājs, un viņa izvēles galvenā iemesla norādījums, ņemot vērā ekoloģisko ietekmi.3. To vides aspektu apraksts, kurus ierosinātais projekts var būtiski ietekmēt, jo īpaši populācija, fauna, augsne, ūdens, gaiss, klimatiskie faktori, materiālie īpašumi, to skaitā arhitektūras un arheoloģiskais mantojums, ainavu un iepriekšminēto faktoru savstarpējā mijiedarbība.4. Ierosinātā projekta iespējamās ekoloģiskās ietekmes apraksts [1], ko izraisa:- projekta pastāvēšana,- dabas resursu izlietošana,- piesārņotāju noplūde, traucējumu radīšana un atkritumu iznīcināšana;un attīstītāja sniegtais apraksts par izmantotajām aprēķināšanas metodēm, lai novērtētu ekoloģisko ietekmi.5. Paredzēto pasākumu apraksts, lai novērstu, samazinātu un, ja tas ir iespējams, kompensētu jebkādu būtisku nelabvēlīgu ekoloģisko ietekmi.6. Netehnisks kopsavilkums par informāciju, kas sniegta zem iepriekšminētajiem virsrakstiem.7. Norāde uz jebkādām grūtībām (tehniskie trūkumi vai prasmes trūkums), ar kādām sastapies attīstītājs, iegūstot pieprasīto informāciju.[1] Šai aprakstā būtu jāietver projekta tiešo ietekmi un jebkādu netiešo, sekundāro, kopīgo, īstermiņa, vidēji ilga termiņa un ilgtermiņa, pastāvīgu un pagaidu, pozitīvu un negatīvu projekta ietekmi.--------------------------------------------------


title: Komisijas Direktīva 2001/48/EK (2001. gada 28. jūnijs), ar ko groza pielikumus Padomes Direktīvām 86/362/EEK un 90/642/EEK par pesticīdu atliekvielu maksimāli pieļaujamo daudzumu noteikšanu attiecīgi labībā un uz tās un dažos augu izcelsmes produktos, tajā skaitā augļos un dārzeņos, un uz tiemDokuments attiecas uz EEZ

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32001L0048

Oficiālais Vēstnesis L 180 , 03/07/2001 Lpp. 0026 - 0033

		Komisijas Direktīva 2001/48/EK(2001. gada 28. jūnijs),ar ko groza pielikumus Padomes Direktīvām 86/362/EEK un 90/642/EEK par pesticīdu atliekvielu maksimāli pieļaujamo daudzumu noteikšanu attiecīgi labībā un uz tās un dažos augu izcelsmes produktos, tajā skaitā augļos un dārzeņos, un uz tiem(Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1986. gada 24. jūlija Direktīvu 86/362/EEK par pesticīdu atliekvielu maksimālā daudzuma noteikšanu labībā un uz tās [1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2001/39/EK [2], un jo īpaši tās 10. pantu,ņemot vērā Padomes 1990. gada 27. novembra Direktīvu 90/642/EEK par pesticīdu atliekvielu maksimālā daudzuma noteikšanu dažos augu izcelsmes produktos, tajā skaitā augļos un dārzeņos, un uz tiem [3], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2001/39/EK, un jo īpaši tās 7. pantu,ņemot vērā Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvu 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū [4], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2001/47/EK [5], un jo īpaši tās 4. panta 1. punkta f) apakšpunktu,tā kā:(1) Jaunās aktīvās vielas – azoksistrobīns un krezoksīmmetils – attiecīgi ar Komisijas Direktīvām 98/47/EK [6] un 1999/1/EK [7] tika iekļautas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, izmantošanai tikai par fungicīdiem, neprecizējot īpašus apstākļus, kas ietekmē laukaugus, kurus var apstrādāt ar augu aizsardzības līdzekļiem, kas ir minēto aktīvo vielu sastāvā.(2) Atliekvielu maksimālie daudzumi visās precēs, uz kurām attiecas Direktīvas 86/362/EEK un 90/642/EEK, vai uz tām attiecībā uz azoksistrobīna atliekvielām noteikti ar Komisijas Direktīvām 1999/71/EK [8] un 2000/48/EK [9], un attiecībā uz krezoksīmmetila atliekvielām – ar Komisijas Direktīvu 2000/58/EK [10].(3) Nosakot minētos atliekvielu maksimālos daudzumus, tika atzīts, ka minētie daudzumi būtu pastāvīgi jāpārskata un būtu jāgroza, ņemot vērā jauno informāciju un datus. Direktīvās 1999/71/EK, 2000/48/EK un 2000/58/EK tika atzīts, ka katras valsts provizoriski noteiktos atliekvielu maksimālos daudzumus attiecībā uz citām labībām, augļiem un dārzeņiem būtu jānosaka dalībvalstīm to izsniegtās atļaujās attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļiem, kā sastāvā ir azoksistrobīns vai krezoksīmmetils, un tie būtu jāpaziņo Komisijai, ievērojot Direktīvas 91/414/EEK 4. panta 1. punkta f) apakšpunkta prasības. Lai atvieglotu šo iespējamību, dažus Direktīvās 1999/71/EK un 2000/48/EK paredzētos un visus Direktīvā 2000/58/EK paredzētos daudzumus noteica provizoriski, līdz ar to dodot dalībvalstīm iespēju turpmāk piešķirt atļaujas par jauniem izmantošanas veidiem, kā arī informēt Komisiju minētajā pantā aprakstītajā kārtībā. Šajā pantā paredzēts - ja Kopienas līmenī ir provizoriski noteikts atliekvielu maksimālais daudzums un ja sakarā ar jauno atļauto izmantošanas veidu minētais daudzums ir lielāks, tad dalībvalsts, kas izsniedz atļauju, pirms atļaujas izsniegšanas provizoriski nosaka valsts maksimālo atliekvielu daudzumu saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 4. panta 1. punkta f) apakšpunktu.(4) Lai nodrošinātu patērētāju pienācīgu aizsardzību no tādu atliekvielu iedarbības, kas atrodas produktos vai uz tiem un par ko nav izsniegtas atļaujas, tika uzskatīts, ka, pieņemot Direktīvas 1999/71/EK, 2000/48/EK un 2000/58/EK, attiecībā uz šādiem produktiem ir saprātīgi paredzēt provizoriski noteiktos atliekvielu maksimālos daudzumus kā zemāko analītiski nosakāmo daudzumi. Provizoriska šādu atliekvielu maksimālo daudzumu noteikšana Kopienas līmenī neierobežo dalībvalstis saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 4. panta 1. punkta f) apakšpunktu izsniegt provizoriskas atļaujas azoksistrobīna un/vai krezoksīmmetila izmantošanai uz šādiem produktiem.(5) Lai atļautu kādu augu aizsardzības līdzekli, dalībvalstīm jāpiemēro vienoti principi, kas paredzēti Direktīvas 91/414/EEK VI pielikumā, jo īpaši novērtējot Direktīvas 91/414/EEK III pielikuma prasībām atbilstīgo dokumentāciju, ko attiecībā uz atļauju iesniedzis pretendents. Direktīvas 91/414/EEK III pielikuma A daļas 8. iedaļā paredzēts, ka pretendentiem jāiesniedz noteikta informācija, tostarp par ierosinātajiem atliekvielu maksimālajiem daudzumiem, kā arī potenciālās un faktiskās uztura vai cita veida iedarbības pilnīgs pamatojums un provizorisks novērtējums. Direktīvas 91/414/EEK VI pielikuma B daļas 2.4.2. iedaļā un C daļas 2.5. iedaļā paredzēts, ka dalībvalstīm jānovērtē iesniegtā informācija par atliekvielu radīto ietekmi uz cilvēku vai dzīvnieku veselību un uz vidi, un jāpieņem lēmumi par atļaujām, kas nodrošina, ka konstatētās atliekvielas atspoguļo augu aizsardzības līdzekļu minimālos daudzumus, tas vajadzīgs, lai nodrošinātu atbilstīgus pasākumus, kas atbilstu labai lauksaimniecības praksei un ko piemēro tā, lai atkarībā no situācijas laikā, kad notiek ražas novākšana, dzīvnieku nokaušana, vai pēc uzglabāšanas atliekvielu daudzums būtu samazināts līdz minimumam.(6) Ir sniegti jauni dati par azoksistrobīna izmantošanu uz baklažāniem, pipariem, auzām, apiņiem, zirņiem (svaigiem un sausiem), un par krezoksīmmetila izmantošanu uz sparģeļiem, zemenēm un citiem sīkiem augļiem un ogām. Šie jaunie dati ir novērtēti, un tiek uzskatīts, ka ir lietderīgi pārskatīt attiecībā uz minētajiem produktiem ar Direktīvām 1999/71/EK, 2000/48/EK un 2000/58/EK provizoriski noteiktos atliekvielu maksimālos daudzumus.(7) Iekļaujot azoksistrobīnu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, 1998. gada 22. aprīlī tika pabeigts azoksistrobīna tehniskais un zinātniskais novērtējums, noformējot to kā Kopienas pārskata ziņojumu par azoksistrobīnu. Minētajā pārskata ziņojumā azoksistrobīna pieļaujamā diennakts deva (PDD) tika noteikta 0,1 mg uz svara kg. Iekļaujot krezoksīmmetilu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, 1998. gada 16. oktobrī tika pabeigts krezoksīmmetila tehniskais un zinātniskais novērtējums, noformējot to kā Kopienas pārskata ziņojumu par krezoksīmmetilu. Minētajā pārskata ziņojumā krezoksīmmetila pieļaujamā diennakts deva (PDD) tika noteikta 0,4 mg uz svara kg. Tas, kā pārtikas produkti, kas apstrādāti ar azoksistrobīnu vai krezoksīmmetilu, ietekmē patērētājus viņu dzīves laikā, ir novērtēts saskaņā ar procedūrām un praksi, ko izmanto Eiropas Kopienā, ņemot vērā pamatnostādnes, kuras publicējusi Pasaules veselības organizācija [11], un ir aprēķināts – ja atliekvielas nepārsniedz maksimālos daudzumus, kas noteikti šajā direktīvā, PDD netiek pārsniegta.(8) Akūta toksiskā iedarbība, kuras dēļ vajadzētu noteikt akūtu standartdevu, netika novērota, veicot novērtēšanu un notiekot diskusijām, pirms azoksistrobīnu un krezoksīmmetilu iekļāva Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā.(9) Par daudzumiem, kas noteikti šajā direktīvā, ar Pasaules tirdzniecības organizācijas starpniecību ir notikušas apspriedes ar Kopienas tirdzniecības partneriem, un viņu piezīmes par minētajiem daudzumiem ir ņemtas vērā. Pamatojoties uz iesniegtiem pieņemamiem datiem, Komisija izskatīs iespēju noteikt atliekvielu maksimālos daudzumus konkrētām pesticīdu un laukaugu kombinācijām, kas nav uzskaitītas šajā direktīvā.(10) Ir ņemti vērā Augu zinātniskās komitejas ieteikumi, jo īpaši attiecībā uz patērētāju aizsardzību no pārtikas produktiem, kas apstrādāti ar pesticīdiem.(11) šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsDirektīvas 86/362/EEK II pielikuma A daļai pievieno šādas ailes, kas attiecas uz azoksistrobīnu:"Pesticīdu atliekvielas | Maksimālais daudzums mg/kg |Azoksistrobīns | 0,3 Auzas |2. pantsSlejas "azoksistrobīns" un "krezoksīmmetils" Direktīvas 90/642/EEK II pielikumā aizstāj ar slejām, kas sniegtas šīs direktīvas pielikumā.3. pantsDirektīvas 2000/42/EK 3. panta 2. punkta noteikumu, ka "acefāta atliekvielu maksimālo daudzumu uz persikiem nosaka 0,02(*) mg/kg", dalībvalstis piemēro no 2001. gada 1. decembra.4. pants1. Šī direktīva stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.2. Dalībvalstis pieņem un publicē normatīvus vai administratīvus aktus, lai vēlākais līdz 2002. gada 28. februārim izpildītu šīs direktīvas prasības. Par to dalībvalstis tūlīt informē Komisiju.3. Dalībvalstis piemēro minētos pasākumus no 2002. gada 1. marta.4. Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarīt šādas atsauces.5. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 2001. gada 28. jūnijāKomisijas vārdā —Komisijas loceklisDavid Byrne[1] OV L 221, 7.8.1986., 37. lpp.[2] OV L 148, 1.6.2001., 70. lpp.[3] OV L 350, 14.12.1990., 71. lpp.[4] OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.[5] OV L 175, 28.6.2001., 21. lpp.[6] OV L 191, 7.7.1998., 50. lpp.[7] OV L 21, 28.1.1999., 21. lpp.[8] OV L 194, 27.7.1999., 36. lpp.[9] OV L 197, 3.8.2000., 26. lpp.[10] OV L 244, 29.9.2000., 78. lpp.[11] Pamatnostādnes par to, kā noteikt pesticīdu atliekvielu uzņemšanu ar uzturu (pārskatītas), ko sagatavojusi GEMS/Pārtikas Programma sadarbībā ar Pesticīdu atliekvielu Kodeksa komiteju un publicējusi Pasaules veselības organizācija 1997. gadā (WHO/FSF/FOS/97.7)--------------------------------------------------PIELIKUMSAtsevišķo produktu grupas un paraugi, uz ko attiecas atliekvielu maksimālie daudzumi | Pesticīdu atliekvielas un atliekvielu maksimālie daudzumi (mg/kg) |Azoksistrobīns | Krezoksīmmetils |1.Svaigi, žāvēti vai termiski neapstrādāti augļi, kas iekonservēti sasaldējot, bez cukura piedevām; rieksti(i)CITRUSAUGĻI | 0,05 | 0,05 |Greipfrūti | | |Citroni | | |Laimi | | |Mandarīni (tostarp klementīni un pārējie hibrīdi) | | |Apelsīni | | |Pampelmūzes | | |Citi | | |(ii)KOKU RIEKSTI (lobīti vai nelobīti) | 0,1 | 0,1 |Mandeles | | |Brazīlijas rieksti | | |Indijas rieksti | | |Ēdamie kastaņi | | |Kokosrieksti | | |Lazdu rieksti | | |Makadāmijas rieksti | | |Pekanrieksti | | |Priežu rieksti | | |Pistācijas | | |Valrieksti | | |Citi | | |(iii)SĒKLEŅI | 0,05 | 0,2 |Āboli | | |Bumbieri | | |Cidonijas | | |Citi | | |(iv)KAULEŅI | 0,05 | 0,05 |Aprikozes | | |Ķirši | | |Persiki (tostarp nektarīni un līdzīgi hibrīdi) | | |Plūmes | | |Citi | | |(v)OGAS UN SĪKIE AUGĻI(a)Galda un vīna vīnogas | 2 | 1 |Galda vīnogas | | |Vīna vīnogas | | |(b)Zemenes (izņemot meža zemenes) | 0,05 | 0,05 |(c)Stublāju augļi (izņemot savvaļas) | 0,05 | 0,05 |Kazenes (Rubus fruticosus) | | |Kazenes (Rubus arcticus) | | |Kazeņavenes | | |Avenes | | |Citi | | |(d)Citi sīkie augļi un ogas (izņemot savvaļas) | 0,05 | |Mellenes | | |Dzērvenes | | |Jāņogas (sarkanās un baltās, kā arī upenes) | | 1 |Ērkšķogas | | 1 |Citi | | 0,05 |(e)Savvaļas ogas un savvaļas augļi | 0,05 | 0,05 |(vi)DAŽĀDIAvokado | | |Banāni | 2 | |Dateles | | |Vīģes | | |Kivi | | |Kumkvati | | |Ličī | | |Mango | | |Olīvas | | 0,2 |Pasifloru augļi | | |Ananasi | | |Granātāboli | | |Citi | 0,05 | 0,05 |2.Svaigi vai termiski neapstrādāti, saldēti vai sausi dārzeņi(i)SAKŅU UN BUMBUĻU DĀRZEŅI | 0,05 | 0,05 |Galda bietes | | |Burkāni | | |Sakņu selerijas | | |Mārrutki | | |Topinambūri | | |Pastinaki | | |Pētersīļa saknes | | |Redīsi | | |Puravlapu plostbārdis | | |Batātes | | |Kāļi | | |Rāceņi | | |Jamss | | |Citi | | |(ii)SĪPOLU DĀRZEŅI | 0,05 | 0,05 |Ķiploki | | |Sīpoli | | |Šalotes sīpoli | | |Loki | | |Citi | | |(iii)AUGĻU DĀRZEŅI(a)NakteņaugiTomāti | 2 | 0,5 |Pipari | 2 | 1 |Baklažāni | 2 | 0,5 |Citi | 0,05 | 0,05 |(b)Ķirbjaugi ar ēdamu mizu | 1 | 0,05 |Gurķi | | |Pipargurķīši | | |Tumšzaļie kabači | | |Citi | | |(c)Ķirbjaugi ar neēdamu mizu | 0,5 | 0,2 |Melones | | |Ķirbji | | |Arbūzi | | |Citi | | |(d)Cukurkukurūza | 0,05 | 0,05 |(iv)KRUSTZIEŽU DZIMTAS DĀRZEŅI | 0,05 | 0,05 |(a)Ziedoši kāpostu dārzeņiBrokoļi | | |Ziedkāposti | | |Citi | | |(b)Krustziežu dzimtas galviņdārzeņiBriseles kāposti | | |Galviņkāposti | | |Citi | | |(c)Kāpostu lapu dārzeņiĶīnas kāposti | | |Virziņkāposti | | |Citi | | |(d)Kolrābji | | |(v)LAPU DĀRZEŅI UN SVAIGI DĀRZEŅI | 0,05 | 0,05 |(a)Lapu salāti un līdzīgiKressalāti | | |Salātu baldriņi | | |Lapu salāti | | |Platlapu cigoriņi | | |Citi | | |(b)Spināti un līdzīgiSpināti | | |Lapu bietes | | |Citi | | |(c)Ūdenskreses | | |(d)Lapu cigoriņi | | |(e)Lapu garšaugiKārveles | | |Maurloki | | |Pētersīļi | | |Lapu selerijas | | |Citi | | |(vi)PĀKŠAUGU DĀRZEŅI (svaigi) | | 0,05 |Pupiņas (ar pākstīm) | | |Pupiņas (bez pākstīm) | | |Zirņi (ar pākstīm) | 0,5 | |Zirņi (bez pākstīm) | 0,2 | |Citi | 0,05 | |(vii)KĀTU DĀRZEŅI (svaigi) | 0,05 | 0,05 |Sparģeļi | | |Lapu artišoki | | |Selerijas | | |Fenheļi | | |Artišoki | | |Puravi | | |Rabarberi | | |Citi | | |(viii)SĒNES | 0,05 | 0,05 |(a)Kultivētās sēnes | | |(b)Savvaļas sēnes | | |3.Pākšaugi | | 0,05 |Pupas | | |Lēcas | | |Zirņi | 0,1 | |Citi | 0,05 | |4.Eļļas augu sēklas | 0,05 | 0,1 |Linsēklas | | |Zemesrieksti | | |Magoņu sēklas | | |Sezama sēklas | | |Saulespuķu sēklas | | |Rapšu sēklas | | |Sojas pupas | | |Sinepju sēklas | | |Kokvilnas sēklas | | |Citas | | |5.Kartupeļi | 0,05 | 0,05 |Agrie kartupeļi | | |Galda kartupeļi | | |6.Tēja (lapas un kāti, žāvēti, fermentēti vai citādi sagatavoti, no Camellia sinensis lapām) | 0,1 | 0,1 |7.Apiņi (žāvēti), tostarp apiņu rogas un nekoncentrēts pulveris | 20 | 0,1 |--------------------------------------------------