title: Padomes Direktīva 92/58/EEK (1992. gada 24. jūnijs) par minimālajām prasībām drošības un/vai veselības aizsardzības zīmēm darba vietā (devītā atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē)

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31992L0058

Oficiālais Vēstnesis L 245 , 26/08/1992 Lpp. 0023 - 0042 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 5 Sējums 5 Lpp. 0182  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 5 Sējums 5 Lpp. 0182

		Padomes Direktīva 92/58/EEK(1992. gada 24. jūnijs)par minimālajām prasībām drošības un/vai veselības aizsardzības zīmēm darba vietā (devītā atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 118.a pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1], kas iesniegts pēc apspriešanās ar Darba drošības, higiēnas un veselības aizsardzības padomdevēju komiteju,sadarbībā ar Eiropas Parlamentu [2],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [3],tā kā Līguma 118.a pants paredz, ka Padomei direktīvās ir jāpieņem minimālās prasības, lai veicinātu uzlabojumus, jo īpaši darba vidē, attiecībā uz darbinieku veselību un drošību;tā kā saskaņā ar minēto pantu šādās direktīvās ir jāvairās uzlikt tādus administratīvus, finansiālus un juridiskus ierobežojumus, kas traucē veidoties un attīstīties maziem un vidējiem uzņēmumiem;tā kā Komisijas paziņojums par tās programmu attiecībā uz drošību, higiēnu un veselības aizsardzību darbā [4] paredz pārskatīt un paplašināt darbības jomu Padomes 1977. gada 25. jūlija Direktīvai 77/576/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz drošības zīmēm darba vietās [5];tā kā Padome 1987. gada 21. decembra rezolūcijā par darba drošību, higiēnu un veselības aizsardzību [6] ir pieņēmusi zināšanai Komisijas nodomu īsā laikposmā iesniegt Padomei priekšlikumu par iepriekš minētās direktīvas pārskatīšanu un paplašināšanu;tā kā Direktīva 77/576/EEK būtu jāaizstāj ar šo direktīvu konsekvences un skaidrības dēļ;tā kā šī ir atsevišķa direktīva Padomes 1989. gada 12. jūnija Direktīvas 89/391/EEK par pasākumu ieviešanu, lai veicinātu darbinieku drošības un veselības aizsardzības darbā uzlabošanu [7], 16. panta 1. punkta nozīmē; tā kā Direktīvas 89/391/EEK noteikumi tātad ir pilnā mērā piemērojami drošības un veselības aizsardzības zīmēm darba vietā, neskarot stingrākus un/vai īpašus noteikumus, kas ir šajā direktīvā;tā kā esošie Kopienas noteikumi attiecas galvenokārt uz drošības zīmēm un bīstamu šķēršļu un vietu apzīmēšanu un tādēļ ir ierobežoti ar zīmju tipu ierobežotu skaitu;tā kā minētā ierobežojuma ietekmē daži apdraudējumi nav attiecīgi apzīmēti; tā kā tādēļ būtu jāievieš jauni zīmju veidi, lai darba devēji un darbinieki varētu identificēt draudus drošībai un/vai veselībai darba vietā un no tiem izvairīties;tā kā drošības un/vai veselības aizsardzības zīmes ir jāparedz, ja apdraudējumu nevar pietiekami samazināt ar kolektīvās aizsardzības metodēm vai ar darba organizācijā izmantojamiem pasākumiem, metodēm vai procedūrām;tā kā daudzās atšķirības starp dalībvalstīs pašlaik izmantojamām drošības un/vai veselības aizsardzības zīmēm rada neskaidrības un tās var izplatīties plašāk brīvas darbaspēka aprites dēļ iekšējā tirgū;tā kā standartizētu zīmju izmantošana darba vietā varētu kopumā samazināt apdraudējumus, ko var radīt darbinieku valodas un kultūras atšķirības;tā kā šī direktīva ir būtisks pasākums iekšējā tirgus sociālās dimensijas attīstībā;tā kā saskaņā ar Lēmumu 74/325/EEK [8], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Spānijas un Portugāles Pievienošanās aktu, Darba drošības, higiēnas un veselības aizsardzības padomdevējai komitejai ir jāapspriežas ar Komisiju par priekšlikumu izstrādi šajā jomā,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.I IEDAĻAVISPĀRĪGI NOTEIKUMI1. pantsRegulēšanas priekšmets1. Šī direktīva, kas ir devītā atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē, nosaka minimālās prasības drošības un veselības aizsardzības zīmēm darba vietā.2. Šo direktīvu nepiemēro zīmēm bīstamu vielu un preparātu, ražojumu un/vai iekārtu laišanai tirgū, ja vien citi Kopienas noteikumi to īpaši neparedz.3. Šo direktīvu nepiemēro zīmēm, ko izmanto autotransporta, dzelzceļa, iekšzemes ūdensceļu, jūras vai gaisa transporta regulēšanai.4. Direktīvu 89/391/EEK pilnībā attiecina uz visu 1. punktā minēto jomu, neskarot stingrākus un/vai īpašus noteikumus šajā direktīvā.2. pantsDefinīcijasŠajā direktīvā:a) drošības un/vai veselības aizsardzības zīmes ir zīmes, kas attiecas uz īpašu objektu, darbību vai situāciju un kas sniedz informāciju vai dod norādījumus par drošību un/vai veselības aizsardzību darba vietā, izmantojot izkārtni, krāsu, izgaismotu zīmi vai skaņas signālu, verbālu paziņojumu vai žestu atkarībā no gadījuma;b) aizlieguma zīme ir zīme, kas aizliedz rīcību, kura, sagaidāms, pakļauj briesmām vai provocē briesmas;c) brīdinājuma zīme ir zīme, kas brīdina par apdraudējumu vai briesmām;d) norādījuma zīme ir zīme, kas prasa specifisku rīcību;e) avārijas izejas vai pirmās palīdzības zīme ir zīme, kas sniedz informāciju par avārijas izejām vai pirmās palīdzības vai glābšanās līdzekļiem;f) informācijas zīme ir zīme, kas sniedz citu informāciju nekā b) līdz e) apakšpunktā minētā;g) izkārtne ir zīme, kas sniedz specifisku informāciju, ar ģeometriskas formas, krāsu un simbola vai piktogrammas apvienojumu un kas padarīta redzama ar pietiekami intensīvu apgaismojumu;h) papildu izkārtne ir izkārtne, ko izmanto kopā ar vienu no g) apakšpunktā aprakstītajām izkārtnēm un kas sniedz papildu informāciju;i) drošības krāsa ir krāsa, kam piešķirta īpaša nozīme;j) simbols vai piktogramma ir attēls, kas apraksta situāciju vai nosaka specifisku rīcību un ko izmanto uz izkārtnes vai izgaismotas virsmas;k) izgaismota zīme ir zīme, ko rada ierīce, kas izgatavota no caurspīdīgiem vai gaismu caurlaidošiem materiāliem, kuri ir apgaismoti no iekšpuses vai aizmugures tā, lai radītu gaismu izstarojošas virsmas iespaidu;l) skaņas signāls ir kodēts skaņas signāls, ko rada un izplata šim nolūkam paredzēta ierīce bez cilvēka vai mākslīgi sintezētas balss izmantošanas;m) verbāls paziņojums ir iepriekš noteikts runāts teksts, ko paziņo cilvēka balss vai mākslīgi sintezēta balss;n) žests ir roku un/vai delnu kustība un/vai stāvoklis kodētā veidā, lai vadītu personas, kas izdara manevrus, kuri darbiniekiem rada apdraudējumu vai briesmas.II IEDAĻADARBA DEVĒJU PIENĀKUMI3. pantsVispārīgi noteikumi1. Darba devēji apgādā ar drošības un/vai veselības aizsardzības zīmēm, kā noteikts šajā direktīvā, vai nodrošina, ka šādas zīmes atrodas vietā, ja no apdraudējumiem nevar izvairīties vai tos pietiekami samazināt ar kolektīvās aizsardzības metodēm vai darba organizācijā izmantojamām metodēm, pasākumiem vai procedūrām.Darba devēji ņem vērā riska novērtējumu, kas izdarīts saskaņā ar Direktīvas 89/391/EEK 6. panta 3. punkta a) apakšpunktu.2. Neskarot V pielikuma noteikumus, zīmes, ko izmanto autotransportam, dzelzceļa, iekšzemes ūdensceļu, jūras un gaisa transportam, uzstāda, kur tas šādiem transporta veidiem vajadzīgs uzņēmumu vai sabiedrību iekšpusē.4. pantsPirmoreiz lietojamas drošības un veselības aizsardzības zīmesNeskarot 6. pantu, drošības un veselības aizsardzības zīmēm, ko pirmoreiz izmanto darba vietā 11. panta 1. punkta pirmajā daļā minētajā dienā vai pēc tās, ir jāatbilst I līdz IX pielikumā izklāstītajām minimālajām prasībām.5. pantsJau izmantojamas drošības un/vai veselības aizsardzības zīmesNeskarot 6. pantu, drošības un/vai veselības aizsardzības zīmei, kas jau ir izmantota darba vietā pirms 11. panta 1. punkta pirmajā daļā minētās dienas, ir jāatbilst I līdz IX pielikumā izklāstītajām obligātajām prasībām ne vēlāk kā astoņpadsmit mēnešus pēc minētās dienas.6. pantsIzņēmumi1. Ņemot vērā attiecīgo uzņēmumu darbības veidus un/vai lielumus, dalībvalstis var noteikt uzņēmumu kategorijas, kam atļauts pilnībā, daļēji vai pagaidām aizstāt šajā direktīvā paredzētās izgaismotās zīmes un/vai skaņas signālus ar alternatīviem pasākumiem, kas dod to pašu aizsardzības līmeni.2. Dalībvalstis, apspriedušās ar rūpniecības nozares sociāliem partneriem, var atkāpties no VIII pielikuma 2. iedaļas un/vai IX pielikuma 3. iedaļas piemērošanas, nosakot alternatīvus pasākumus, kas garantē to pašu aizsardzības līmeni.3. Īstenojot 1. punktu, dalībvalstis saskaņā ar valsts tiesību aktiem un/vai praksi apspriežas ar darba devēju un darba ņēmēju organizācijām.7. pantsDarbinieku informēšana un instruktāža1. Neskarot Direktīvas 89/391/EEK 10. pantu, darbiniekus un/vai viņu pārstāvjus informē par visiem pasākumiem, ko veic attiecībā uz drošības un veselības aizsardzības zīmēm darba vietā.2. Neskarot Direktīvas 89/391/EEK 12. pantu, darbinieki un/vai viņu pārstāvji saņem atbilstīgu instruktāžu, jo īpaši konkrētu norādījumu veidā attiecībā uz drošības un veselības aizsardzības zīmēm darba vietā.Jo īpaši panta pirmajā daļā minētā instruktāža ietver zīmju nozīmi, īpaši zīmju, kas ietver vārdus, un apgūstamo rīcību vispār un konkrētajos gadījumos.8. pantsApspriešanās ar darbiniekiem un to iesaistīšanaApspriešanās ar darbiniekiem un/vai viņu pārstāvjiem un to iesaistīšana notiek saskaņā ar Direktīvas 89/391/EEK 11. pantu jautājumos, uz ko attiecas šī direktīva, ieskaitot I līdz IX pielikumu.III IEDAĻADAŽĀDI NOTEIKUMI9. pantsPielikumu pielāgošanaTehniskus pielāgojumus I līdz IX pielikumam pieņem saskaņā ar Direktīvas 89/391/EEK 17. pantā paredzēto kārtību, ņemot vērā:- direktīvu pieņemšanu par tehnisko saskaņošanu un standartizāciju attiecībā uz drošības un/vai veselības aizsardzības zīmju vai ierīču darba vietā konstrukciju un izgatavošanu,- tehnikas attīstību, maiņas starptautiskajos noteikumos vai specifikācijās un progresu zināšanās par drošību un/vai veselības aizsardzības zīmēm darba vietā.10. pants1. Direktīvu 77/576/EEK atceļ 11. panta 1. punkta pirmajā daļā minētajā dienā.Tomēr 5. pantā minētajos gadījumos minēto direktīvu turpina piemērot ilgākais astoņpadsmit mēnešus pēc šās dienas.2. Atsauces uz atcelto direktīvu uzskata par atsaucēm uz attiecīgiem šīs direktīvas noteikumiem.11. pantsNobeiguma noteikumi1. Dalībvalstīs līdz 1994. gada 24. jūnijam stājas spēkā normatīvi un administratīvi akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības.Par to dalībvalstis tūlīt informē Komisiju.2. Kad dalībvalstis pieņem šos pasākumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka metodes, kā izdarīt šādas atsauces.3. Dalībvalstis dara zināmus Komisijai tos savu tiesību aktu noteikumus, ko tās pieņēmušas vai pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.4. Reizi piecos gados dalībvalstis ziņo Komisijai par šīs direktīvas noteikumu praktisko īstenošanu, uzrādot darba devēju un darba ņēmēju viedokļus.Komisija par to informē Eiropas Parlamentu, Padomi, Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Darba drošības, higiēnas un veselības aizsardzības padomdevēju komiteju.5. Komisija regulāri iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Ekonomikas un sociālo lietu komitejai ziņojumu par to, kā tiek īstenota šī direktīva, ņemot vērā 1. līdz 4. punktu.12. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Luksemburgā, 1992. gada 24. jūnijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsJosé da Silva Peneda[1] OV C 53, 28.2.1991., 46. lpp. un OV C 279, 26.10.1991., 13. lpp.[2] OV C 240, 16.9.1991., 102. lpp. un OV C 150, 15.6.1992.[3] OV C 159, 17.6.1991., 9. lpp.[4] OV C 28, 3.2.1988., 3. lpp.[5] OV L 229, 7.9.1977., 12. lpp. Jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 79/640/EEK. (OV L 183, 19.7.1979., 11. lpp.)[6] OV C 28, 3.2.1989., 1. lpp.[7] OV L 183, 29.6.1989., 1. lpp.[8] OV L 185, 9.7.1974., 15. lpp.--------------------------------------------------I PIELIKUMSVISPĀRĒJĀS MINIMĀLĀS PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ DROŠĪBAS UN/VAI VESELĪBAS AIZSARDZĪBAS ZĪMĒM DARBA VIETĀ1. Iepriekšējas piezīmes1.1. Ja šīs direktīvas vispārējie noteikumi 3. pantā prasa drošības un/vai veselības aizsardzības zīmes, tām ir jāatbilst II līdz IX pielikuma konkrētajām prasībām.1.2. Šis pielikums ievada minētās prasības, apraksta drošības un/vai veselības aizsardzības zīmju dažādo pielietojumu un dod vispārējus noteikumus par zīmju savstarpējo apmaiņu un apvienošanu.1.3. Drošības un/vai veselības aizsardzības zīmes izmanto vienīgi lai nodotu šajā direktīvā norādītu ziņu vai informāciju.2. Zīmju veidi2.1. Pastāvīgās zīmes2.1.1. Pastāvīgās izkārtnes ir jāizmanto zīmēm, kas attiecas uz aizliegumiem, brīdinājumiem un obligātām prasībām, kā arī uz avārijas eju un pirmās palīdzības līdzekļu atrašanās vietu un identificēšanu.Izkārtnes un/vai drošības krāsa ir jāizmanto, lai pastāvīgi identificētu ugunsdzēsības aprīkojumu un apzīmētu tā atrašanās vietu.2.1.2. Izkārtnes uz konteineriem un cauruļvadiem ir jānovieto, kā noteikts III pielikumā.2.1.3. Vietas, kur pastāv risks sadurties ar šķēršļiem vai nokrist, ir pastāvīgi jāapzīmē ar drošības krāsu un/vai izkārtnēm.2.1.4. Satiksmes ceļi ir pastāvīgi jāapzīmē ar drošības krāsu.2.2. Uz laiku izvietotas zīmes2.2.1. Izgaismotas zīmes, skaņas signāli un/vai verbāls paziņojums ir jāizmanto vajadzības gadījumā, ņemot vērā iespējas savstarpēji mainīt un apvienot zīmes, kā izklāstīts 3. iedaļā, lai signalizētu par briesmām, aicinātu personas konkrēti rīkoties un tās evakuētu.2.2.2. Žesti un/vai verbāls paziņojums vajadzības gadījumā ir jāizmanto, lai vadītu personas, kas izdara apdraudošus vai bīstamus manevrus.3. Zīmju savstarpējā apmaiņa un apvienošana3.1. Līdzvērtīgas efektivitātes gadījumā var izmantot jebkuru no šiem:- drošības krāsu vai izkārtni, lai apzīmētu vietas, kur ir šķērslis vai līmeņa kritums,- izgaismotas zīmes, skaņas signālus vai verbālu paziņojumu,- žestus vai verbālu paziņojumu.3.2. Dažu veidu zīmes var izmantot kopā:- izgaismotas zīmes un skaņas signālus,- izgaismotas zīmes un verbālu paziņojumu,- žestus un verbālu paziņojumu.4. Instrukcijas turpmāk dotajā tabulā ir piemērojamas visām zīmēm, kas ietver drošības krāsu:Krāsa | Nozīme vai nolūks | Norādījumi un informācija |Sarkana | Aizlieguma zīme | Bīstama rīcība |Trauksme briesmu gadījumā | Apstāties, izslēgt, avārijas izslēgšanās ierīces Evakuēties |Ugunsdzēsības aprīkojums | Identifikācija un atrašanās vieta |Dzeltena vai Dzeltenoranža | Brīdinājuma zīme | Būt uzmanīgam, veikt piesardzības soļus Pārbaudīt |Zila | Norādījuma zīme | Konkrēta rīcība vai darbība Lietot individuālos aizsarglīdzekļus |Zaļa | Avārijas izejas vai pirmās palīdzības zīme | Durvis, izejas, ejas, aprīkojums, materiāli |Briesmu nav | Atgriešanās normālā stāvoklī |5. Zīmes efektivitāti nedrīkst negatīvi ietekmēt:5.1. citas zīmes vai cita tāda paša veida emisijas avota klātbūtne, kas traucē redzamību vai dzirdamību; tādēļ jo īpaši:5.1.1. jāizvairās, lai pārāk daudzas zīmes nebūtu pārāk cieši kopā;5.1.2. divas izgaismotas zīmes, kuras var sajaukt, nedrīkst lietot vienlaikus;5.1.3. izgaismotu zīmi nedrīkst lietot cita līdzīga gaismas avota tuvumā;5.1.4. divus skaņas signālus nedrīkst lietot vienlaikus;5.1.5. skaņas signālu nedrīkst lietot, ja ir pārāk liels apkārtējais troksnis;5.2. zīmju vai signālierīču slikts dizains, nepietiekams skaits, nepareizs novietojums, slikts tehniskais stāvoklis vai nepareiza funkcionēšana.6. Atkarībā no prasībām zīmes un signālierīces regulāri ir jātīra, jāuztur kārtībā, jāpārbauda, jāremontē un vajadzības gadījumā jāaizstāj, lai nodrošinātu, ka tās saglabā savas raksturīgās un/vai funkcionālās īpašības.7. Uzstādāmo zīmju vai signālierīču skaits un izvietojums ir atkarīgs no apdraudējumu vai briesmu pakāpes vai no aptveramās zonas.8. Zīmes, kam vajadzīgs kāds enerģijas avots, ir jānodrošina ar garantētu enerģijas avārijas piegādi elektroenerģijas padeves pārtraukšanas gadījumā, ja vien elektroenerģijas padeves pārtraukšana apdraudējumu arī nelikvidē.9. Izgaismotas zīmes un/vai skaņas signāla iedarbināšana norāda, ka ir jāsāk vajadzīgā darbība, zīmei vai signālam jādarbojas tik ilgi, cik darbības veikšanai ir vajadzīgs.Izgaismotās zīmes un skaņas signāli ir no jauna jāaktivē tūlīt pēc lietošanas.10. Izgaismotas zīmes un skaņas signāli ir jāpārbauda pirms laišanas darbā un pēc tam pietiekami bieži, lai nodrošinātu, ka tie pareizi darbojas un ir efektīvi.11. Ja attiecīgo darbinieku dzirde vai redze ir traucēta, ieskaitot traucējumus, ko rada individuālo aizsarglīdzekļu lietošana, ir jāveic pasākumi, lai papildinātu vai aizstātu attiecīgās zīmes.12. Zonas, telpas vai norobežotas vietas, ko izmanto ievērojamu daudzumu bīstamu vielu vai preparātu glabāšanai, ir jānorāda ar piemērotu brīdinājuma zīmi, kas ņemta no II pielikuma 3.2. iedaļas, vai apzīmēta, kā paredzēts III pielikuma 1. iedaļā, ja vien atsevišķo iepakojumu vai konteineru marķējums nav šim nolūkam pietiekams.--------------------------------------------------II PIELIKUMSMINIMĀLĀS PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ IZKĀRTNĒM1. Raksturīgās iezīmes1.1. Izkārtņu formas un krāsas ir izklāstītas 3. iedaļā saskaņā ar to konkrēto mērķi (izkārtnes, kas norāda aizliegumu, brīdinājumu, obligātu darbību, glābšanās virzienu, pirmās palīdzības vai ugunsdzēsības aprīkojumu).1.2. Piktogrammām jābūt iespējami vienkāršām un jāsatur tikai būtiska informācija.1.3. Izmantojamās piktogrammas var nedaudz atšķirties no 3. iedaļā parādītajām vai būt sīkāk izstrādātas ar nosacījumu, ka tām ir tā pati nozīme un ka nekādas atšķirības vai pielāgošana nepadara nozīmi neskaidru.1.4. Izkārtnes ir jāizgatavo no materiāla, kas ir izturīgs pret triecieniem un laika apstākļiem un piemērots apkārtējai videi.1.5. Izkārtņu izmēriem un kolorimetriskiem un fotometriskiem raksturlielumiem jābūt tādiem, lai tās būtu viegli saskatāmas un saprotamas.2. Lietošanas nosacījumi2.1. Izkārtnes parasti ir jāuzstāda piemērotā augstumā un redzes leņķim piemērotā stāvoklī, ņemot vērā šķēršļus, vai nu pieejas vietā kādai zonai vispārēja apdraudējuma gadījumā, vai arī konkrēta apdraudējuma vai objekta tiešā tuvumā un labi apgaismotā un viegli sasniedzamā un redzamā vietā.Neskarot Direktīvas 89/654/EEK noteikumus, ja dienasgaismas līmenis ir zems, ir jāizmanto fosforescējoša krāsa, atstarojoši materiāli vai mākslīgais apgaismojums.2.2. Izkārtne ir jānoņem, ja stāvoklis, uz kuru tā norāda, vairs nepastāv.3. Izmantojamās izkārtnes3.1. Aizlieguma zīmesRaksturīgās pazīmes:- apļa forma- melna piktogramma uz balta fona, sarkans apmalojums un diagonāla svītra (sarkanā daļa aizņem vismaz 35 % no zīmes laukuma)Izmantojamās zīmes+++++ TIFF +++++Aizliegts smēķēt+++++ TIFF +++++Aizliegta smēķēšana un atklātas liesmas+++++ TIFF +++++Aizliegts gājējiem+++++ TIFF +++++Nedzēst ar ūdeni+++++ TIFF +++++Dzeršanai nederīgs+++++ TIFF +++++Nepiederošām personām ieeja aizliegta+++++ TIFF +++++Rūpnieciskiem transportlīdzekļiem iebraukt aizliegts+++++ TIFF +++++Neaizskart3.2. Brīdinājuma zīmesRaksturīgās iezīmes:- trīsstūra forma- melna piktogramma uz dzeltena fona, melns apmalojums (dzeltenā daļa aizņem vismaz 50 % no zīmes laukuma)+++++ TIFF +++++Augsta temperatūra vai uzliesmojošas vielas [1]+++++ TIFF +++++Eksplozīvas vielas+++++ TIFF +++++Toksiskās vielas+++++ TIFF +++++Korozīvs materiāls+++++ TIFF +++++Radioaktīvs materiāls+++++ TIFF +++++Krava, kas karājas+++++ TIFF +++++Rūpnieciskie transportlīdzekļi+++++ TIFF +++++Briesmas: elektriskā strāva+++++ TIFF +++++Vispārējs apdraudējums+++++ TIFF +++++Lāzera stari+++++ TIFF +++++Oksidējošas vielas+++++ TIFF +++++Nejonizējošs starojums+++++ TIFF +++++Stiprs magnētiskais lauks+++++ TIFF +++++Šķēršļi+++++ TIFF +++++Līmeņa kritums+++++ TIFF +++++Bioloģiskais apdraudējums [2]+++++ TIFF +++++Zema temperatūra+++++ TIFF +++++Bīstamas vai kairinošas vielas [3]3.3. Norādījuma zīmesRaksturīgās iezīmes:- apļa forma- balta piktogramma uz zila fona (zilā daļa ir vismaz 50 % no zīmes laukuma)+++++ TIFF +++++Lietot acu aizsardzības līdzekļus+++++ TIFF +++++Lietot aizsargķiveri+++++ TIFF +++++Lietot ausu aizsargus+++++ TIFF +++++Lietot respiratoru ierīces+++++ TIFF +++++Lietot aizsargapavus+++++ TIFF +++++Lietot aizsargcimdus+++++ TIFF +++++Valkāt aizsargtērpu+++++ TIFF +++++Lietot sejas aizsargu+++++ TIFF +++++Lietot drošības siksnas+++++ TIFF +++++Gājējiem izmantot šo ceļu+++++ TIFF +++++Vispārēja norādījumu zīme, kas vajadzības gadījumā ir kopā ar citu zīmi3.4. Evakuācijas vai pirmās palīdzības zīmesRaksturīgās iezīmes:- taisnstūra vai kvadrāta forma- balta piktogramma uz zaļa fona (zaļā daļa ir vismaz 50 % no zīmes laukuma).+++++ TIFF +++++Avārijas izeja, glābšanās virziens+++++ TIFF +++++Papildu informācijas virziena norādes zīme+++++ TIFF +++++Pirmās palīdzības punkts+++++ TIFF +++++Nestuves+++++ TIFF +++++Drošības duša+++++ TIFF +++++Acu skalošana+++++ TIFF +++++Avārijas telefons pirmajai palīdzībai vai evakuācijai3.5. Informējošas zīmesRaksturīgās iezīmes:- taisnstūra vai kvadrāta forma- balta piktogramma uz sarkana fona (sarkanā daļa ir vismaz 50 % no zīmes laukuma).+++++ TIFF +++++Ugunsdzēsības šļūtene+++++ TIFF +++++Kāpnes+++++ TIFF +++++Ugunsdzēsības aparāts+++++ TIFF +++++Ugunsdzēsības dienesta telefons+++++ TIFF +++++Papildu informācijas virziena norādes zīme[1] Iztrūkstot speciālai zīmei par augstu temperatūru[2] Piktogramma noteikta Padomes 1990. gada 26. novembra Direktīvā 90/679/EEK par darbinieku aizsardzību pret apdraudējumu, kas saistīts ar pakļaušanu bioloģiskiem faktoriem darba vietā (septītā atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) /OV l 374, 31.12.1990., 1. lpp./[3] Šīs zīmes fons izņēmuma veidā var būt dzelteni oranžs, kas ir pieļaujams, lai atšķirtu to no līdzīgas satiksmes drošības zīmes.--------------------------------------------------III PIELIKUMSMINIMĀLĀS PRASĪBAS, KAS REGLAMENTĒ ZĪMES UZ KONTEINERIEM UN CAURUĻVADIEM1. Konteineri, ko izmanto darbā Direktīvā 67/548/EEK [1] un Direktīvā 88/379/EEK [2] definētajām bīstamām vielām vai preparātiem, un konteineri, ko izmanto šādu bīstamu vielu vai preparātu glabāšanai, kopā ar redzamiem cauruļvadiem, kas satur bīstamas vielas un preparātus, vai pa kuriem tās tiek transportētas, ir jāmarķē (ar piktogrammu vai simbolu uz krāsaina fona) saskaņā ar minētajām direktīvām.1. punkts neattiecas uz konteineriem, ko izmanto darbā īsu laiku, un uz konteineriem, kuru saturs bieži mainās, ar nosacījumu, ka jo īpaši informēšanai un/vai apmācībai tiek veikti atbilstīgi alternatīvi pasākumi, kuri garantē to pašu aizsardzības līmeni.Marķējumus, kas minēti 1. pantā, var:- aizstāt ar brīdinājuma zīmēm, kā paredzēts II pielikumā, izmantojot tās pašas piktogrammas vai simbolus,- papildināt ar papildu informāciju, tādu kā bīstamās vielas vai preparāta nosaukums un/vai formula un sīkākas ziņas par apdraudējumu,- konteineru transportēšanai darba vietā papildināt vai aizstāt ar zīmēm, kas visā Kopienā piemērojamas bīstamu vielu vai preparātu transportēšanai.2. Zīmes ir jāpiestiprina šādi:- redzamajā(s) pusē(s),- tām jābūt stingrām, pašlīmējošām vai uzkrāsotām.3. Vajadzības gadījumā šā pielikuma 1. iedaļā minētajām zīmēm jābūt ar II pielikuma 1.4. iedaļā definētajām raksturīgajām iezīmēm un tām jāatbilst II pielikuma 2. iedaļā izklāstītajiem izkārtņu lietošanas nosacījumiem.4. Neskarot 1., 2. un 3. iedaļu, uz cauruļvadiem izmantotais marķējums ir jānovieto redzami un tuvu visbīstamākajām vietām, tādām kā vārsti un savienojumi, un saprātīgos atstatumos.5. Zonas, telpas vai norobežotas vietas, ko izmanto ievērojamu daudzumu bīstamu vielu vai preparātu glabāšanai, ir jānorāda ar piemērotu brīdinājuma zīmi, kas ņemta no II pielikuma 3.2. iedaļas, vai apzīmēta, kā paredzēts III pielikuma 1. iedaļā, ja vien atsevišķo iepakojumu vai konteineru marķējums nav šim nolūkam pietiekams, ņemot vērā II pielikuma 1.5. punktu attiecībā uz izmēriem.Vairāku bīstamo vielu vai preparātu krājumus var norādīt ar vispārējo briesmu brīdinājuma zīmi.Iepriekš minētās zīmes vai marķējumi atkarībā no situācijas ir jānovieto tuvu glabāšanas vietai vai uz durvīm, kas ved uz glabāšanas telpu.[1] OV L 196, 16.8.1967., 1. lpp.[2] OV L 187, 16.7.1988., 14. lpp.--------------------------------------------------IV PIELIKUMSMINIMĀLĀS PRASĪBAS UGUNSDZĒSĪBAS APRĪKOJUMA IDENTIFICĒŠANAI UN NOVIETOŠANAI1. Iepriekšēja piezīmeŠis pielikums ir piemērojams aprīkojumam, ko izmanto vienīgi ugunsdzēsības nolūkiem.2. Ugunsdzēsības aprīkojums ir jāidentificē, izmantojot aprīkojumam specifisku krāsu un novietojot atrašanās vietas izkārtni un/vai izmantojot specifisku krāsu vietām, kur šādu aprīkojumu glabā vai tā glabāšanas pieejas vietām.3. Šā aprīkojuma identificēšanas krāsa ir sarkana.Sarkanajam laukumam jābūt pietiekami lielam, lai aprīkojumu varētu identificēt viegli.4. Lai apzīmētu šā aprīkojuma atrašanās vietu, ir jāizmanto II pielikuma 3.5. iedaļā paredzētās izkārtnes.--------------------------------------------------V PIELIKUMSMINIMĀLĀS PRASĪBAS, KAS REGLAMENTĒ ŠĶĒRŠĻU UN BĪSTAMU VIETU APZĪMĒŠANAI UN SATIKSMES CEĻU APZĪMĒŠANAI IZMANTOJAMĀS ZĪMES1. Zīmes šķēršļu un bīstamu vietu apzīmēšanai1.1. Vietas, kurās ir risks sadurties ar šķēršļiem, vai arī cilvēku vai objektu krišanas risks, ir jāapzīmē ar pārmaiņus dzeltenām un melnām vai sarkanām un baltām svītrām uzņēmuma apbūvētajās zonās, kas darbiniekiem darba laikā ir pieejamas.1.2. Apzīmējumu izmēriem jābūt samērīgiem ar attiecīgā šķēršļa vai bīstamās vietas izmēriem.1.3. Dzeltenajām un melnajām vai sarkanajām un baltajām svītrām jābūt aptuveni 45o leņķī un aptuveni vienāda lieluma.1.4. Piemērs:+++++ TIFF +++++2. Satiksmes ceļu apzīmēšana2.1. Ja telpu un aprīkojuma izmantošana to prasa darbinieku aizsardzībai, transportlīdzekļu satiksmes ceļi ir skaidri jāidentificē ar skaidri redzamas krāsas, vēlams baltas vai dzeltenas, nepārtrauktām svītrām, ņemot vērā pamata krāsu.2.2. Svītrām jābūt novietotām tā, lai norādītu vajadzīgo drošo atstatumu starp transportlīdzekļiem un jebkuru priekšmetu, kas var būt tuvienē, un starp gājējiem un transportlīdzekļiem.2.3. Pastāvīgie satiksmes ceļi apbūvētās vietās ārā arī, ciktāl tas ir lietderīgi, būtu jāapzīmē līdzīgi, ja vien tie nav apgādāti ar piemērotām barjerām vai ietvēm.--------------------------------------------------VI PIELIKUMSMINIMĀLĀS PRASĪBAS IZGAISMOTĀM ZĪMĒM1. Raksturīgās iezīmes1.1. Zīmes izstarotajai gaismai ir jārada apkārtnei atbilstīgs gaismas kontrasts saskaņā ar paredzētajiem zīmes lietošanas nosacījumiem, bet neapžilbinot ar pārāk stipru gaismu vai neradot sliktu redzamību nepietiekamas gaismas dēļ.1.2. Gaišais laukums, ko izstaro zīme, var būt vienā krāsā vai tajā var būt piktogramma uz noteikta fona.1.3. Vienīgajai krāsai ir jāatbilst krāsu un to nozīmju tabulai I pielikuma 4. iedaļā.1.4. Līdzīgi, ja zīme satur piktogrammu, piktogrammai ir jāatbilst visiem attiecīgajiem noteikumiem, kas izklāstīti II pielikumā.2. Īpaši noteikumi, kas reglamentē lietošanu2.1. Ja ierīce var izstarot gan nepārtrauktas, gan pārtrauktas zīmes, pārtrauktā zīme ir jāizmanto, lai norādītu augstāku briesmu līmeni vai steidzamāku vajadzību veikt pieprasīto/obligāto iejaukšanos vai darbību, nekā norāda nepārtrauktā zīme.Izgaismotas pārtrauktas zīmes katra uzliesmojuma ilgumam un biežumam jābūt tādam, lai:- nodrošinātu ziņas pareizu uztveri un- novērstu sajaukšanu ar citām atšķirīgām izgaismotām zīmēm vai ar nepārtraukto izgaismoto zīmi.2.2. Ja pārtraukto zīmi lieto kopā ar skaņas signālu vai tā vietā, ir jāizmanto identiski kodi.2.3. Ierīcēm pārtraukto zīmju izstarošanai smagas avārijas gadījumā ir jābūt īpašā uzraudzībā vai tās jāapgādā ar papildu spuldzi.--------------------------------------------------VII PIELIKUMSMINIMĀLĀS PRASĪBAS SKAŅAS SIGNĀLIEM1. Raksturīgās iezīmes1.1. Skaņas signāliem ir jābūt:a) skaļuma līmenī, kas ir ievērojami lielāks par fona trokšņa līmeni, tā lai signāls būtu sadzirdams, bet nebūtu pārlieku stiprs vai sāpīgs;b) viegli pazīstamiem jo īpaši attiecībā uz impulsa ilgumu un intervālu starp impulsiem vai impulsu grupām un jābūt skaidri atšķirīgiem no citiem skaņas signāliem un fona trokšņiem.1.2. Ja ierīce var raidīt skaņas signālu pie mainīgām un pastāvīgām frekvencēm, mainīgā frekvence ir jāizmanto, lai norādītu augstāku briesmu līmeni vai steidzamāku vajadzību veikt pieprasīto/obligāto iejaukšanos vai darbību, nekā norāda nemainīgā frekvence.2. KodsEvakuācijas signālam jābūt nepārtrauktam.--------------------------------------------------VIII PIELIKUMSOBLIGĀTĀS PRASĪBAS VERBĀLAJAM PAZIŅOJUMAM1. Raksturīgās iezīmes1.1. Verbālajam paziņojumam starp runātāju vai raidītāju un vienu vai vairākiem klausītājiem ir jābūt īsu (dažkārt kodētu) tekstu, frāžu, vārdu grupu un/vai atsevišķu vārdu veidā.1.2. Runātām ziņām jābūt iespējami īsām, vienkāršām un skaidrām; runātāja verbālajai prasmei un klausītāja(-u) spējai klausīties jābūt tādai, lai nodrošinātu drošu verbālo paziņojumu.1.3. Verbālais paziņojums ir tiešs (ar cilvēka balsi) vai netiešs (ar cilvēka balsi vai mākslīgi sintezētu balsi, ko noraida caur piemērotiem līdzekļiem).2. Īpaši noteikumi, kas reglamentē lietošanu2.1. Iesaistītajām personām labi jāzina lietojamā valoda, tā lai viņas varētu pareizi izrunāt un izprast runāto ziņu un tātad rīkoties veidā, kas ir atbilstīgs drošībai un/vai veselības aizsardzībai.2.2. Ja verbālo paziņojumu lieto žestu vietā vai kopā ar tiem, ir jālieto koda vārdi, tādi kā:— sākt | lai norādītu komandas sākumu |— stāt | lai pārtrauktu vai beigtu kustību |— beigt | lai pārtrauktu darbību |— celt | lai liktu pacelt kravu |— nolaist | lai liktu nolaist kravu |— uz priekšu | jāsaskaņo ar atbilstīgiem žestiem |— atpakaļ |— pa labi |— pa kreisi |— briesmas | lai izdarītu apturēšanu ārkārtas situācijā |— ātri | lai paātrinātu kustību drošības apsvērumu dēļ. |--------------------------------------------------IX PIELIKUMSMINIMĀLĀS PRASĪBAS ŽESTIEM1. IezīmesŽestiem jābūt precīziem, vienkāršiem, plašiem, viegli izdarāmiem un viegli saprotamiem un skaidri atšķirīgiem no citiem šādiem signāliem.Ja vienlaikus lieto abas rokas, tās ir jākustina simetriski un tikai vienas zīmes došanai.Ja lietojamie signāli atbilst iepriekš minētajiem nosacījumiem, tie var nedaudz atšķirties no 3. iedaļā parādītajiem vai būt par tiem sīkāk izstrādāti; tomēr tiem jābūt ar to pašu nozīmi un tikpat saprotamiem.2. Īpaši noteikumi, kas reglamentē lietošanu2.1. Persona, kas dod zīmes, še turpmāk "signalizētājs", lieto roku/delnu kustības, lai dotu manevrēšanas instrukcijas personai, kas saņem zīmes, še turpmāk "operators".2.2. Signalizētājam jāvar vizuāli uzraudzīt visus manevrus, nekļūstot to apdraudētam.2.3. Signalizētāja pienākumiem jābūt vienīgi manevru vadīšanai un tuvumā esošo darbinieku drošības nodrošināšanai.2.4. Ja 2.2. punktā aprakstītie nosacījumi nav izpildīti, ir jānorīko viens vai vairāki papildu signalizētāji.2.5. Operatoram ir jāaptur notiekošais manevrs, lai lūgtu jaunas instrukcijas, ja saņemtos rīkojumus viņš nevar izpildīt ar vajadzīgajām drošības garantijām.2.6. PiederumiOperatoram jāvar viegli pazīt signalizētāju.Signalizētājam jālieto viens vai vairāki piemēroti atšķirības priekšmeti, piemēram, jaka, ķivere, piedurknes vai aproces vai jātur nūjas.Atšķirības priekšmetiem jābūt spilgtā krāsā, vēlams visiem vienā krāsā, un tos drīkst lietot vienīgi signalizētāji.3. Lietojamie kodētie signāliIepriekšēja piezīme.Turpmākais kodēto signālu kopums neskar citus Kopienas līmenī lietojamos kodus, ko lieto tiem pašiem manevriem dažās nozarēs.Nozīme | Apraksts | Attēls |A. Vispārēji signāli |+++++ TIFF +++++SĀKT Uzmanību Komandas sākums | abas rokas ir izstieptas horizontāli ar plaukstām vērstām uz priekšu | |+++++ TIFF +++++STĀT Pārtraukums Kustības beigas | labā roka rāda uz augšu ar plaukstu vērstu uz priekšu | |+++++ TIFF +++++BEIGT darbības beigas | abas rokas ir saņemtas krūšu augstumā | |B. Vertikālas kustības |+++++ TIFF +++++CELT | labā roka rāda uz augšu ar plaukstu vērstu uz priekšu un lēni veido apli | |+++++ TIFF +++++NOLAIST | labā roka rāda uz leju ar plaukstu vērstu uz iekšu un lēni veido apli | |+++++ TIFF +++++VERTIKĀLS ATSTATUMS | rokas norāda attiecīgo atstatumu | |C. Horizontālas kustības |+++++ TIFF +++++VIRZĪT UZ PRIEKŠU | abas rokas ir saliektas ar plaukstām vērstām uz augšu un apakšdelmi izdara lēnas kustības virzienā uz ķermeni | |+++++ TIFF +++++VIRZĪT ATPAKAĻ | abas rokas ir saliektas ar plaukstām vērstām uz leju un apakšdelmi izdara lēnas kustības virzienā prom no ķermeņa | |+++++ TIFF +++++PA LABI no signalizētāja | labā roka ir izstiepta aptuveni horizontāli ar plaukstu vērstu uz leju un lēni izdara nelielas kustības pa labi | |+++++ TIFF +++++PA KREISI no signalizētāja | kreisā roka ir izstiepta aptuveni horizontāli ar plaukstu vērstu uz leju un lēni izdara nelielas kustības pa kreisi | |+++++ TIFF +++++HORIZONTĀLS ATSTATUMS | rokas norāda attiecīgo atstatumu | |D. Briesmas |+++++ TIFF +++++BRIESMAS Apturēšana ārkārtas gadījumā | abas rokas rāda uz augšu ar plaukstām vērstām uz priekšu | |ĀTRI | visas kustības ātrāk | |LĒNI | visas kustības lēnāk | |--------------------------------------------------


title: Komisijas Direktīva 2007/52/EK ( 2007. gada 16. augusts ), ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK, lai tajā iekļautu darbīgās vielas etoprofosu, pirimifosmetilu un fipronilu (Dokuments attiecas uz EEZ )

text:
               17.8.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 214/3

      KOMISIJAS DIREKTĪVA 2007/52/EK
   (2007. gada 16. augusts),
   ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK, lai tajā iekļautu darbīgās vielas etoprofosu, pirimifosmetilu un fipronilu
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvu 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (1), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Komisijas Regulā (EK) Nr. 451/2000 (2) un Regulā (EK) Nr. 703/2001 (3) noteikta Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā minētās darba programmas otrā posma īstenošanas kārtība un izveidots to darbīgo vielu saraksts, kuras jānovērtē ar nolūku tās iekļaut Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Etoprofoss, pirimifosmetils un fipronils ir minētajā sarakstā.

               (2)

               Šo aktīvo vielu iedarbība uz cilvēku veselību un vidi ir novērtēta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 451/2000 un (EK) Nr. 703/2001 noteikumiem par vairākiem izmantošanas veidiem, ko piedāvājuši pieteikuma iesniedzēji. Turklāt minētajās regulās ir izraudzītas ziņotājas dalībvalstis, kuru pienākums ir iesniegt Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (EPNI) attiecīgos novērtējuma ziņojumus un ieteikumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 451/2000 8. panta 1. punktu. Par etoprofosu un pirimifosmetilu ziņotāja dalībvalsts bija Apvienotā Karaliste, un visa atbilstošā informācija tika iesniegta attiecīgi 2004. gada 19. janvārī un 2003. gada 4. novembrī. Par fipronilu ziņotāja dalībvalsts bija Francija, un visa par to atbilstošā informācija tika iesniegta 2004. gada 10. februārī.

               (3)

               Dalībvalstu un EPNI speciālisti pārskatīja novērtējuma ziņojumus un EPNI zinātnisko ziņojumu (4) veidā 2006. gada 3. martā par etoprofosu, 2005. gada 10. augustā par pirimifosmetilu un 2006. gada 3. martā par fipronilu iesniedza tos Komisijai. Dalībvalstis un Komisija Pastāvīgajā pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejā ir izskatījušas šos ziņojumus, un 2007. gada 16. martā tie tika pabeigti kā Komisijas pārskata ziņojumi par etoprofosu, pirimifosmetilu un fipronilu.

               (4)

               Dažādajās veiktajās pārbaudēs atklājās, ka etoprofosu, pirimifosmetilu un fipronilu saturošus augu aizsardzības līdzekļus var uzskatīt par tādiem, kas kopumā atbilst Direktīvas 91/414/EEK 5. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā noteiktajām prasībām, jo īpaši attiecībā uz lietojuma veidiem, kas tika pārbaudīti un sīki izklāstīti Komisijas pārskata ziņojumos. Tādēļ šīs darbīgās vielas attiecīgi jāiekļauj I pielikumā, lai nodrošinātu, ka visās dalībvalstīs saskaņā ar minētās direktīvas noteikumiem var piešķirt atļaujas attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļiem, kas satur minētās darbīgās vielas.

               (5)

               Neatkarīgi no šā secinājuma dažos konkrētos jautājumos attiecībā uz etoprofosu, pirimifosmetilu un fipronilu ir lietderīgi iegūt sīkāku informāciju. Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 1. punktā paredzēts, ka uz vielas iekļaušanu I pielikumā var attiecināt nosacījumus. Tādēļ ir lietderīgi pieprasīt, ka tiek veikti papildu izmēģinājumi ar etoprofosu, pirimifosmetilu un fipronilu, lai apstiprinātu riska novērtējumu dažos jautājumos, un ka ziņotājiem ir jāiesniedz šo pētījumu rezultāti.

               (6)

               Pirms darbīgo vielu iekļauj I pielikumā, jāparedz pietiekams laiks, lai dalībvalstis un ieinteresētās personas varētu sagatavoties to jauno prasību ievērošanai, kuras ir saistītas ar šo iekļaušanu.

               (7)

               Neierobežojot Direktīvā 91/414/EEK noteiktos pienākumus, kas izriet no darbīgās vielas iekļaušanas I pielikumā, pēc iekļaušanas dalībvalstīm jāatvēl sešu mēnešu laikposms pašreizējo atļauju pārskatīšanai attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļiem, kuru sastāvā ir etoprofoss, pirimifosmetils un fipronils, lai nodrošinātu Direktīvas 91/414/EEK, un jo īpaši tās 13. panta prasību un attiecīgo I pielikuma nosacījumu, ievērošanu. Dalībvalstīm attiecīgi jāmaina, jāaizstāj vai jāatsauc spēkā esošās atļaujas saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK noteikumiem. Atkāpjoties no iepriekš noteiktā termiņa, jānosaka ilgāks laikposms, lai saskaņā ar Direktīvā 91/414/EEK izklāstītajiem vienotajiem principiem iesniegtu un novērtētu visu III pielikuma dokumentāciju par katra augu aizsardzības līdzekļa katru paredzēto lietojuma veidu.

               (8)

               Pieredze, kas iepriekš gūta, Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā iekļaujot darbīgās vielas, kuras novērtētas saskaņā ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 3600/92 (5), liecina par iespējamām grūtībām, kas var rasties, interpretējot pašreizējo atļauju turētāju pienākumus attiecībā uz piekļuvi datiem. Lai izvairītos no turpmākām grūtībām, jāprecizē dalībvalstu pienākumi, jo īpaši pienākums pārliecināties, ka atļaujas turētājs nodrošina tādu piekļuvi dokumentācijai, kas atbilst minētās direktīvas II pielikuma prasībām. Tomēr precizēšana neuzliek jaunus pienākumus dalībvalstīm vai atļauju turētājiem salīdzinājumā ar līdzšinējām direktīvām par grozījumiem I pielikumā.

               (9)

               Tāpēc attiecīgi jāgroza Direktīva 91/414/EEK.

               (10)

               Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.
   1. pants
   Direktīvas 91/414/EEK I pielikumu groza atbilstīgi šīs direktīvas pielikumam.
   2. pants
   Vēlākais līdz 2008. gada 31. martam dalībvalstis pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi šīs direktīvas prasību ievērošanai. Dalībvalstis nekavējoties iesniedz Komisijai minēto tiesību aktu tekstus, kā arī minēto tiesību aktu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.
   Dalībvalstis piemēro minētos noteikumus no 2008. gada 1. aprīļa.
   Pieņemot minētos tiesību aktus, dalībvalstis tajos iekļauj norādi uz šo direktīvu vai attiecīgu norādi pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šī norāde.
   3. pants
   1.   Vajadzības gadījumā dalībvalstis līdz 2008. gada 31. martam saskaņā ar Direktīvu 91/414/EEK groza vai atsauc spēkā esošas atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, kas satur etoprofosu, pirimifosmetilu un fipronilu kā darbīgo vielu.
   Līdz minētajam datumam tās jo īpaši pārliecinās, ka ir izpildīti minētās direktīvas I pielikuma nosacījumi attiecībā uz etoprofosu, pirimifosmetilu un fipronilu, izņemot tos nosacījumus, kas noteikti attiecīgās darbīgās vielas ieraksta B daļā, un ka atļaujas turētājam ir dokumentācija vai piekļuve dokumentācijai atbilstīgi minētās direktīvas II pielikuma prasībām saskaņā ar tās 13. panta nosacījumiem.
   2.   Atkāpjoties no 1. punkta, katru atļauto augu aizsardzības līdzekli, kas satur etoprofosu, pirimifosmetilu un fipronilu kā vienīgo vai vienu no vairākām darbīgajām vielām, kuras visas ir iekļautas Direktīvas 91/414/EEK I pielikuma sarakstā vēlākais līdz 2007. gada 30. septembrim, dalībvalstis atkārtoti izvērtē saskaņā ar vienotajiem principiem, kuri noteikti Direktīvas 91/414/EEK VI pielikumā, pamatojoties uz dokumentāciju, kas atbilst minētās direktīvas III pielikuma prasībām, un ņemot vērā ierakstus par etoprofosu, pirimifosmetilu un fipronilu minētās direktīvas I pielikuma B daļā. Pamatojoties uz minēto novērtējumu, dalībvalstis nosaka, vai līdzeklis atbilst Direktīvas 91/414/EEK 4. panta 1. punkta b), c), d) un e) apakšpunktā izvirzītajiem nosacījumiem.
   Pēc tam, kad tas ir konstatēts, dalībvalstis rīkojas šādi:

               a)

               ja līdzeklis satur etoprofosu, pirimifosmetilu vai fipronilu kā vienīgo darbīgo vielu, vajadzības gadījumā groza vai atsauc atļauju vēlākais 2011. gada 30. septembrī; vai

               b)

               ja līdzeklis satur etoprofosu, pirimifosmetilu vai fipronilu kā vienu no vairākām darbīgajām vielām, vajadzības gadījumā groza vai atsauc atļauju vēlākais 2011. gada 30. septembrī vai termiņā, kas šādai grozīšanai vai atsaukšanai paredzēts attiecīgajā direktīvā vai direktīvās, ar kurām atbilstīgo vielu vai vielas iekļauj Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, izvēloties vēlāko no šiem datumiem.

         4. pants
   Šī direktīva stājas spēkā 2007. gada 1. oktobrī.
   5. pants
   Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

      Briselē, 2007. gada 16. augustā

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Markos KYPRIANOU

      (1)  OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2007/31/EK (OV L 140, 1.6.2007., 44. lpp.).

      (2)  OV L 55, 29.2.2000., 25. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1044/2003 (OV L 151, 19.6.2003., 32. lpp.).

      (3)  OV L 98, 7.4.2001., 6. lpp.

      (4)  EFSA Scientific Report (2006) 66, 1–72, Conclusion regarding the Peer review of the pesticide risk assessment of the active substance ethoprophos (finalised: 3 March 2006). EFSA Scientific Report (2005) 44, 1–53, Conclusion regarding the Peer review of the pesticide risk assessment of the active substance pirimiphos-methyl (finalised: 10 August 2005). EFSA Scientific Report (2006) 65, 1–110, Conclusion regarding the Peer review of the pesticide risk assessment of the active substance fipronil (finalised: 3 March 2006 version of 12 April 2006).

      (5)  OV L 366, 15.12.1992., 10. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2266/2000 (OV L 259, 13.10.2000., 27. lpp.).

      PIELIKUMS
      Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā tabulas beigās pievieno šādu ierakstu:

                     Nr.

                     Ikdienas nosaukums, identifikācijas numuri

                     IUPAC nosaukums

                     Tīrība (1)

                     Stāšanās spēkā

                     Iekļaušanas termiņš

                     Īpaši noteikumi

                     “161

                     Etoprofoss
                     CAS Nr. 13194-48-4
                     CIPAC Nr. 218

                        O-etils S,S-dipropilfosforoditioāts

                     > 940 g/kg

                     2007. gada 1. oktobris

                     2017. gada 30. septembris

                     A   DAĻA
                     Var atļaut izmantot tikai kā nematicīdu un insekticīdu augsnes apstrādē.
                     Atļaujas izsniedzamas tikai profesionālajiem lietotājiem.
                     B   DAĻA
                     Novērtējot pieteikumus, kas iesniegti, lai saņemtu atļauju lietot etoprofosu saturošus augu aizsardzības līdzekļus citādi nekā tādu kartupeļu apstrādei, kas nav paredzēti lietošanai pārtikā vai dzīvnieku barībā, dalībvalstīm jāpievērš īpaša uzmanība 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajiem kritērijiem un jānodrošina, ka pirms šādas atļaujas izsniegšanas to rīcībā ir visi nepieciešamie dati un informācija.
                     Lai īstenotu VI pielikuma vienotos principus, ņem vērā pārskata ziņojuma secinājumus par etoprofosu, ko 2007. gada 16. martā pabeidza Pastāvīgā pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komiteja, un jo īpaši tā I un II papildinājumu.
                     Vispārējā novērtēšanā dalībvalstīm īpaša uzmanība jāpievērš:

                                 —

                                 atliekvielām un novērtējumam attiecībā uz uztura ietekmi uz patērētājiem, ņemot vērā maksimāli pieļaujamo atliekvielu līmeņu turpmāku pārskatīšanu,

                                 —

                                 lietotāja drošībai. Atļautās izmantošanas nosacījumos jānorāda, ka jālieto atbilstoši individuālie un elpceļu aizsardzības līdzekļi un jāveic citi riska mazināšanas pasākumi, piemēram, tādas transportēšanas sistēmas izmantošana līdzekļa izplatīšanā, kas ir noslēgta,

                                 —

                                 putnu, zīdītāju un ūdens organismu aizsardzībai, kā arī virszemes ūdeņu un gruntsūdeņu aizsardzībai jutīgos apstākļos. Atļaujas piešķiršanas nosacījumos ir jāiekļauj riska mazināšanas pasākumi, piemēram, buferzonas un pilnīga granulu saplūšana ar augsni.

                           Iesaistītās dalībvalstis pieprasa iesniegt papildus pētījumu materiālus, lai apstiprinātu īstermiņa un ilgtermiņa riska novērtējumu attiecībā uz zīdītājiem, kas barībā lieto sliekas. Tās nodrošina, ka pieteikuma iesniedzēji, pēc kuru pieprasījuma etoprofosu iekļāva šajā pielikumā, iesniedz Komisijai šādu pētījumu materiālus divu gadu laikā pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

                     162

                     Pirimifosmetils
                     CAS Nr. 29232-93-7
                     CIPAC Nr. 239

                        O-2-dietilamino-6-metilpirimidīn-4-yl

                        O,O-dimetilfosfortioāts

                     > 880 g/kg

                     2007. gada 1. oktobris

                     2017. gada 30. septembris

                     A   DAĻA
                     Var atļaut izmantot tikai kā insekticīdu ražas uzglabāšanā.
                     B   DAĻA
                     Novērtējot pieteikumus, kas iesniegti, lai saņemtu atļauju lietot pirimifosmetilu saturošus augu aizsardzības līdzekļus citādi nekā ar automātiskām sistēmām tukšās labības noliktavās, dalībvalstīm jāpievērš īpaša uzmanība 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajiem kritērijiem un jānodrošina, ka pirms šādas atļaujas izsniegšanas to rīcībā ir visi vajadzīgie dati un informācija.
                     Lai īstenotu VI pielikuma vienotos principus, ņem vērā Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas 2007. gada 16. martā pabeigtā pārskata ziņojuma secinājumus par pirimifosmetilu, un jo īpaši tā I un II papildinājumu.
                     Vispārējā novērtēšanā dalībvalstīm īpaša uzmanība jāpievērš:

                                 —

                                 lietotāja drošībai. Atļautajos izmantošanas nosacījumos jānorāda, ka jālieto atbilstoši individuālās aizsardzības līdzekļi, tostarp elpceļu aizsardzības līdzekļi, un jāpiemēro risku mazinoši pasākumi, lai samazinātu iedarbību,

                                 —

                                 uztura ietekmei uz patērētājiem, ņemot vērā maksimāli pieļaujamo atliekvielu līmeņu turpmāku pārskatīšanu.

                           Attiecīgās dalībvalstis pieprasa iesniegt sīkāku pētījumu materiālus, lai apstiprinātu riska novērtējumu attiecībā uz lietotāju drošību. Tās nodrošina, ka iesniedzēji, pēc kuru pieprasījuma pirimifosmetilu iekļāva šajā pielikumā, iesniedz Komisijai šādu pētījumu materiālus divu gadu laikā pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

                     163

                     Fipronils
                     CAS Nr. 120068-37-3
                     CIPAC Nr. 581

                     (±)-5-amino-1-(2,6-dihlor-α,α,α-trifluor-para-tolil)-4-trifluormetilsulfinil-pirazol-3-karbonitrils

                     ≥ 950 g/kg

                     2007. gada 1. oktobris

                     2017. gada 30. septembris

                     A   DAĻA
                     Var atļaut izmantot tikai kā insekticīdu sēklu apstrādē. Sēklas apsmidzināšanu veic tikai profesionālajās sēklu apstrādes telpās. Tajās jāizmanto iespējami labākā tehnika, lai izslēgtu putekļu mākoņu izplatību, uzglabājot, transportējot vai apstrādājot sēklas.
                     B   DAĻA
                     Lai īstenotu VI pielikuma vienotos principus, ņem vērā Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas 2007. gada 16. martā pabeigtā pārskata ziņojuma secinājumus par fipronilu, un jo īpaši tā I un II papildinājumu. Vispārējā novērtējumā dalībvalstīm īpaša uzmanība jāpievērš:

                                 —

                                 realizācijā nonākušo līdzekļu iepakojumam, lai izvairītos no attiecīgo līdzekļu fotonovecošanās,

                                 —

                                 iespējamai gruntsūdeņu piesārņošanai, jo īpaši ar metabolītiem, kas ir noturīgāki nekā izejas savienojumi, gadījumos, kad darbīgo vielu lieto reģionos ar sensitīvu augsni, un/vai klimatiskajiem apstākļiem,

                                 —

                                 graudēdāju putnu, zīdītāju un ūdens organismu, kā arī posmkāju, kas nav apstrādes mērķis, un bišu aizsardzībai,

                                 —

                                 atbilstošu līdzekļu izmantošanai, nodrošinot augstu saplūšanas pakāpi ar augsni un mazinot noplūdes smidzināšanas laikā.

                           Atļaujas piešķiršanas nosacījumos vajadzības gadījumā ir jāietver riska mazināšanas pasākumi.
                     Atbildīgās dalībvalstis pieprasa iesniegt turpmāku pētījumu materiālus, lai apstiprinātu riska novērtējumu attiecībā uz graudēdāju putniem, zīdītājiem un bitēm, jo īpaši bišu pēcnācējiem. Tās nodrošina, ka pieteikuma iesniedzēji, pēc kuru pieprasījuma fipronilu iekļāva šajā pielikumā, iesniedz Komisijai šādu pētījumu materiālus viena gada laikā pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.”

         (1)  Sīkāka informācija par darbīgās vielas identitāti un specifikāciju sniegta pārskata ziņojumā.


title: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/110/EK ( 2008. gada 16. decembris ), ar ko groza Direktīvu 2004/49/EK par drošību Kopienas dzelzceļos (Dzelzceļu drošības direktīva) (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               23.12.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 345/62

      EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2008/110/EK
   (2008. gada 16. decembris),
   ar ko groza Direktīvu 2004/49/EK par drošību Kopienas dzelzceļos (Dzelzceļu drošības direktīva)
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 71. panta 1. punktu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
   pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,
   saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),
   tā kā:

               (1)

               Lai turpinātu darbu dzelzceļa transporta pakalpojumu kopējā tirgus izveidošanā, Eiropas Parlaments un Padome pieņēma Direktīvu 2004/49/EK (3), ar ko noteica vienotus dzelzceļa drošību reglamentējošus noteikumus.

               (2)

               Sākotnēji dzelzceļa ritekļu ekspluatācijas atļauju piešķiršanas procedūras bija noteiktas Padomes Direktīvā 96/48/EK (1996. gada 23. jūlijs) par Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/16/EK (2001. gada 19. marts) par parasto dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību (5), attiecinot to uz jaunām vai modernizētām Kopienas dzelzceļu sistēmas daļām, kā arī Direktīvā 2004/49/EK attiecībā uz ritekļiem, kurus jau izmanto. Lai nodrošinātu labāku regulējumu un lai vienkāršotu un modernizētu Kopienas tiesību aktus, visi noteikumi, kuri saistīti ar dzelzceļa ritekļu ekspluatācijas atļauju piešķiršanu, būtu jāiekļauj vienā tiesību aktā. Tādēļ būtu jāsvītro pašreizējais Direktīvas 2004/49/EK 14. pants un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/57/EK (2008. gada 17. jūnijs) par dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību Kopienā (pārstrādāta versija) (6), (turpmāk “Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīva”), ar ko ir aizvietotas Direktīvas 96/48/EK un 2001/16/EK, būtu jāiekļauj jauns noteikums, kas attiecas uz jau ekspluatācijā esošo dzelzceļa ritekļu ekspluatācijas atļaujām.

               (3)

               Pēc tam, kad 2006. gada 1. jūlijā stājās spēkā jaunā 1999. gada Konvencija par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem (COTIF), tika radīti jauni noteikumi attiecībā uz ritekļu izmantošanas līgumiem. Saskaņā ar CUV (Vienoti noteikumi par ritekļu izmantošanas līgumiem starptautiskajā dzelzceļu satiksmē), ar ko tā papildināta, vagonu turētājiem vagoni vairs nav jāreģistrē kādā konkrētā dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumā. Iepriekšējo Regolamento Internazionale Veicoli (RIV) nolīgumu starp dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem vairs nepiemēro un to daļēji aizstāj ar jaunu privātu un brīvprātīgu nolīgumu par vagonu izmantošanu (Vagonu izmantošanas vispārējais līgums, GCU) starp dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem un vagonu turētājiem – tajā noteikts, ka vagonu turētāji atbild par savu vagonu tehnisko apkopi. Lai atspoguļotu šīs izmaiņas un palīdzētu īstenot Direktīvu 2004/49/EK, ciktāl tas attiecas uz dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu drošības sertifikāciju, būtu jādefinē jēdzieni “turētājs” un “par tehnisko apkopi atbildīgā struktūra”, kā arī konkrētāk jānosaka attiecības starp šīm struktūrām un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem.

               (4)

               Definīcijai “turētājs” vajadzētu būt pēc iespējas līdzīgākai definīcijai, kāda noteikta 1999. gada COTIF konvencijā. Daudzas struktūras var noteikt par ritekļa turētājiem, piemēram, tas var būt īpašnieks, uzņēmums, kas gūst peļņu no vagonu parka izmantošanas, uzņēmums, kas iznomā vagonus Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, infrastruktūras pārvaldītājs, kas izmanto ritekļus, lai uzturētu infrastruktūru. Šīs struktūras pārvalda ritekli, lai Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi un infrastruktūras pārvaldītāji to varētu izmantot kā transportlīdzekli. Lai nerastos šaubas, turētāju būtu skaidri jānorāda Valsts ritekļu reģistrā (VRR), kas paredzēts Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvas 33. pantā.

               (5)

               Lai nodrošinātu atbilstību spēkā esošajiem dzelzceļa nozares tiesību aktiem un neuzliktu nevajadzīgu normatīvo slogu, būtu jāatļauj dalībvalstīm šo direktīvu neattiecināt uz vēsturiskajiem, muzeju un tūristu dzelzceļiem.

               (6)

               Pirms ritekli nodod ekspluatācijā vai lieto tīklā, par tā tehnisko apkopi atbildīgajai struktūrai vajadzētu būt reģistrētai VRR. Par tehnisko apkopi atbildīgā struktūra varētu būt dzelzceļa pakalpojumu uzņēmums, infrastruktūras pārvaldītājs vai apsaimniekotājs.

               (7)

               Dalībvalstīm būtu jāļauj izpildīt saistības noteikt par tehnisko apkopi atbildīgo struktūru un to apstiprināt, izmantojot alternatīvus pasākumus, attiecībā uz transportlīdzekļiem, kas reģistrēti trešā valstī un kuru tehnisko apkopi veic saskaņā ar šīs valsts tiesību aktiem, attiecībā uz transportlīdzekļiem, ko izmanto tīklos vai līnijās, kuru sliežu platums atšķiras no tā, kāds ir Kopienas galvenajos dzelzceļa tīklos, un attiecībā uz kuriem prasība noteikt par tehnisko apkopi atbildīgo struktūru ir izpildīta alternatīvā veidā, noslēdzot starptautiskus nolīgumus ar trešām valstīm, kā arī attiecībā uz transportlīdzekļiem, ko izmanto vēsturiskos, muzeju un tūristu dzelzceļos vai militārā aprīkojuma vai speciāliem transportlīdzekļiem, kam pirms nodošanas ekspluatācijā ir nepieciešama valsts drošības iestādes ad hoc atļauja. Šādos gadījumos attiecīgajai dalībvalstij būtu jāļauj pieņemt transportlīdzekļus ekspluatācijai tīklā, kurš ir tās kompetencē, nenosakot par šo transportlīdzekļu tehnisko apkopi atbildīgo struktūru vai neapstiprinot šādu struktūru. Tomēr šādas atkāpes piemēro tikai ar oficiāliem attiecīgās dalībvalsts lēmumiem, un tās analizē Eiropas Dzelzceļa aģentūra (turpmāk “Aģentūra”) saistībā ar savu ziņojumu par drošības rādītājiem.

               (8)

               Ja dzelzceļa uzņēmums vai infrastruktūras pārvaldītājs izmanto transportlīdzekli, attiecībā uz kuru nav reģistrēta par tehnisko apkopi atbildīgā struktūra vai par kura tehnisko apkopi atbildīgā struktūra nav sertificēta, tam būtu jāpārbauda visi ar šāda transportlīdzekļa izmantošanu saistītie riski. Dzelzceļa uzņēmuma vai infrastruktūras pārvaldītāja spēju pārbaudīt šādus riskus būtu jāapliecina to drošības pārvaldības sistēmas sertifikācijai un attiecīgā gadījumā - to drošības sertifikācijai vai apstiprinājumam.

               (9)

               Attiecībā uz preču vagoniem par tehnisko apkopi atbildīgajai struktūrai vajadzētu būt sertificētai saskaņā ar sistēmu, ko ir izstrādājusi Aģentūra un pieņēmusi Komisija. Ja struktūra, kas ir atbildīga par tehnisko apkopi, ir dzelzceļa uzņēmums vai infrastruktūras pārvaldītājs, šai sertifikācijai vajadzētu būt iekļautai drošības sertifikācijas vai apstiprināšanas procedūrā. Šādai struktūrai izsniegtais sertifikāts garantētu, ka šīs direktīvas tehniskās apkopes prasības ir izpildītas attiecībā uz katru preču vagonu, par kura tehnisko apkopi tā ir atbildīga. Šim sertifikātam vajadzētu būt derīgam visā Kopienā, un tas būtu jāizsniedz iestādei, kas ir spējīga veikt šo struktūru izveidoto tehniskās apkopes sistēmu revīziju. Tā kā preču vagonus bieži izmanto starptautiskajā satiksmē un tā kā par tehnisko apkopi atbildīgā struktūra var vēlēties izmantot tehniskās apkopes darbnīcas vairākās dalībvalstīs, sertificēšanas iestādei būtu jāspēj veikt pārbaudes visā Kopienā.

               (10)

               Tehniskās apkopes prasības izstrādā saistībā ar Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvu, jo īpaši saistībā ar daļu par“ritošā sastāva” savstarpējas izmantojamības tehniskajām specifikācijām (SITS). Šai direktīvai stājoties spēkā, jānodrošina saskaņa starp šīm SITS, un Komisijai būtu jāpieņem sertifikācijas prasības attiecībā uz struktūru, kas ir atbildīga par tehnisko apkopi. Komisija to veiks, vajadzības gadījumā grozot attiecīgās SITS, izmantojot procedūru, kas paredzēta Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvā.

               (11)

               Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi, proti, attīstīt tālāk un uzlabot drošību uz Kopienas dzelzceļiem, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka minētās rīcības mēroga dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai.

               (12)

               Pasākumi, kas nepieciešami Direktīvas 2004/49/EK īstenošanai, būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (7).

               (13)

               Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro pārskatīt un pielāgot Direktīvas 2004/49/EK pielikumus, pieņemt un pārskatīt vispārējās drošības metodes un kopējos drošības mērķus, kā arī noteikt sertifikācijas sistēmu tehniskās apkopes jomā. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus Direktīvas 2004/49/EK elementus, inter alia, to papildinot ar jauniem nebūtiskiem elementiem, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru.

               (14)

               Dalībvalstij, kurai nav dzelzceļu sistēmas un kura neparedz, ka tuvākajā nākotnē tai tāda būs, būtu uzlikts nesamērīgs un nelietderīgs pienākums transponēt un īstenot šo direktīvu. Tādēļ šāda dalībvalsts visā laikposmā, kamēr tai nav dzelzceļu sistēmas, būtu jāatbrīvo no pienākuma transponēt un ieviest šo direktīvu.

               (15)

               Saskaņā ar 34. punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (8) dalībvalstīm ieteikts izstrādāt savas tabulas gan pašu lietošanai, gan arī Kopienas vajadzībām, pēc iespējas labāk parādot atbilsmi starp šo direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, un darīt tās pieejamas sabiedrībai.

               (16)

               Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Direktīva Nr. 2004/49/EK,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.
   1. pants
   Grozījumi
   Direktīvu 2004/49/EK ar šo groza šādi:

               1)

               Direktīvas 2. panta 2. punktam pievieno šādus apakšpunktus:

                           “d)

                           vēsturiskie transportlīdzekļi, kas pārvietojas valsts tīklos, ar noteikumu, ka tie atbilst valsts drošības noteikumiem, kuru nolūks ir nodrošināt šādu transportlīdzekļu satiksmes drošību;

                           e)

                           vēsturiskie, muzeju un tūristu dzelzceļi, kas darbojas autonomā tīklā, ietverot tehniskās apkopes darbnīcas, transportlīdzekļus un personālu.”

               2)

               direktīvas 3. pantam pievieno šādas definīcijas:

                           “s)

                           “turētājs” ir persona vai struktūra, kas ir ritekļa īpašniece vai kam ir tiesības to izmantot, kas izmanto ritekli kā transportlīdzekli un ir reģistrēts Valsts ritekļu reģistrā (VRR), kas paredzēts 33. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/57/EK (2008. gada 17. jūnijs) par Kopienas dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību (pārstrādāta) (9), (turpmāk “Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīva”);

                           t)

                           “par tehnisko apkopi atbildīgā struktūra” ir struktūra, kas ir atbildīga par ritekļa tehnisko apkopi un ir reģistrēta VRR;

                           u)

                           “riteklis” ir dzelzceļa riteklis, kas pa dzelzceļa līnijām pārvietojas uz saviem riteņiem – ar vilci vai bez vilces. Riteklis sastāv no vienas vai vairākām strukturālām vai funkcionālām apakšsistēmām vai šādu apakšsistēmu daļām.

               3)

               direktīvas 4. panta 4. punktā terminu “vagonu turētājs” aizvieto ar terminu“turētājs”;

               4)

               direktīvas 5. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
               “2.   Līdz 2009. gada 30. aprīlim I pielikumu pārskata, jo īpaši lai iekļautu vienotas kopīgo drošības indikatoru definīcijas un vienotas metodes nelaimes gadījumos radušos zaudējumu aprēķināšanai. Šo pasākumu, kas paredzēts, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, pieņem saskaņā ar 27. panta 2.a punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.”;

               5)

               direktīvas 6. pantu groza šādi:

                           a)

                           panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
                           “1.   Līdz 2008. gada 30. aprīlim Komisija pieņem pirmo kopīgo drošības metožu kopumu, kurā ietilpst vismaz 3. punkta a) apakšpunktā minētās metodes. Tās publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
                           Komisija līdz 2010. gada 30. aprīlim pieņem otro kopīgo drošības metožu kopumu, kurā ietilpst pārējās 3. punktā minētās metodes. Tās publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
                           Pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar 27. panta 2.a punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.”;

                           b)

                           panta 3.punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

                                       “c)

                                       metodes, ciktāl uz tām neattiecas SITS, pēc kurām pārbaudīt, ka dzelzceļa sistēma darbojas un tiek uzturēta, ievērojot attiecīgās būtiskās prasības.”;

                           c)

                           panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
                           “4.   Kopīgās drošības metodes regulāri pārskata, ņemot vērā to izmantošanā gūto pieredzi, kā arī vispārējo dzelzceļa drošības pilnveidošanos un 4. panta 1. punktā noteiktos pienākumus dalībvalstīm. Šo pasākumu, kas paredzēts, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, inter alia, to papildinot, pieņem saskaņā ar 27. panta 2.a punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.”;

               6)

               direktīvas 7. pantu groza šādi:

                           a)

                           panta 3. punkta pirmo un otro daļu aizstāj ar šādu tekstu:
                           “3.   Pirmo kopīgo drošības mērķu kopuma projektu pamatā ir dalībvalstu esošie mērķi un drošības raksturlielumi, un tie nodrošina, ka nevienas dalībvalsts dzelzceļu sistēmā esošie raksturlielumi netiek samazināti. Komisija tos pieņem līdz 2009. gada 30. aprīlim, un tos publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šo pasākumu, kas paredzēts, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, inter alia, to papildinot, pieņem saskaņā ar 27. panta 2.a punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.
                           Otru kopīgo drošības mērķu kopuma projektu pieņem, pamatojoties uz pieredzi, kas gūta no pirmā kopīgo drošības mērķu kopuma un to īstenošanas. Tie raksturo prioritāšu jomas, kurās drošība vēl jāpaaugstina. Komisija tos pieņem līdz 2011. gada 30. aprīlim un tos publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Pasākumu, kas paredzēts, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar 27. panta 2.a punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.”;

                           b)

                           panta 5. punktu aizstāj ar šādu:
                           “5.   Kopīgos drošības mērķus regulāri pārskata, ņemot vērā dzelzceļu drošības vispārējo pilnveidošanos. Šo pasākumu, kas paredzēts, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, inter alia, to papildinot, pieņem saskaņā ar 27. panta 2.a punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.”;

               7)

               direktīvas 10. pantu groza šādi:

                           a)

                           panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu tekstu:
                           “Drošības sertifikāts paredzēts, lai apliecinātu to, ka dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums ir izveidojis savu drošības pārvaldības sistēmu un spēj ievērot SITS un citos atbilstīgos Kopienas tiesību aktos un valstu drošības noteikumos paredzētās prasības, lai kontrolētu riska faktorus un droši tīklā sniegtu pārvadājumu pakalpojumus.”;

                           b)

                           panta 2. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu:

                                       “b)

                                       sertifikāts, kas apliecina, ka ir pieņemami noteikumi, ko dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums pieņēmis īpašu prasību ievērošanai un kas vajadzīgi attiecīgā tīkla drošai ekspluatācijai. Šajās prasībās var ietvert SITS un valsts drošības noteikumu piemērošanu, tostarp tīkla darbības noteikumus, personāla sertifikātu atzīšanu un dzelzceļa uzņēmumu izmantojamo ritekļu ekspluatācijas atļauju. Sertificēšanas pamatā ir dokumentācija, ko dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums iesniedz saskaņā ar IV pielikumu.”;

               8)

               iekļauj šādu pantu:
               “14. a pants
               Ritekļu tehniskā apkope
               1.   Pirms katra transportlīdzekļa nodošanas ekspluatācijā vai izmantošanas tīklā tam nosaka par tā tehnisko apkopi atbildīgo struktūru un šo struktūru saskaņā ar Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvas 33. pantu reģistrē VRR.
               2.   Par tehnisko apkopi atbildīgā struktūra var būt dzelzceļa uzņēmums, infrastruktūras pārvaldītājs vai apsaimniekotājs.
               3.   Neskarot 4. pantā minēto dzelzceļa uzņēmumu un infrastruktūras pārvaldītāju atbildību par vilciena drošu ekspluatāciju, par attiecīgajiem transportlīdzekļiem atbildīgā struktūra, izmantojot tehniskās apkopes sistēmu, nodrošina ritekļu drošu darbību. Šajā nolūkā par tehnisko apkopi atbildīgā struktūra nodrošina, ka transportlīdzekļus apsaimnieko atbilstīgi:

                           a)

                           katra transportlīdzekļa apkopes dosjē;

                           b)

                           spēkā esošajām prasībām, tostarp tehniskās apkopes noteikumiem un savstarpējās izmantojamības tehniskās specifikācijas (SITS) prasībām.

                     Par tehnisko apkopi atbildīgā struktūra apkopi veic vai nu pati, vai izmanto tehniskās apkopes darbnīcu pakalpojumus, par ko noslēgti attiecīgi līgumi.
               4.   Attiecībā uz preču vagoniem katra par tehnisko apkopi atbildīgā struktūra ir sertificēta iestāde, kas akreditēta vai apstiprināta saskaņā ar 5. punktu, vai sertificēta valsts drošības iestādē. Akreditācijas procesu veic, pamatojoties uz neatkarības, kompetences un objektivitātes kritērijiem, tādiem kā EN 45 000 sērijas Eiropas standarti. Arī atzīšanu veic, pamatojoties uz neatkarības, kompetences un objektivitātes kritērijiem.
               Ja par tehnisko apkopi atbildīgā struktūra ir dzelzceļa uzņēmums vai infrastruktūras pārvaldītājs, atbilstību prasībām, kas jāpieņem saskaņā ar 5. punktu, pārbauda atbilstīgā valsts drošības iestāde saskaņā ar 10. un 11. pantā minētajām procedūrām un apstiprina, piešķirot šajās procedūrās norādītos sertifikātus.
               5.   Pamatojoties uz Aģentūras ieteikumu, Komisija līdz 2010. gada 24. decembris pieņem pasākumu, ar ko izveido sistēmu par preču vagonu tehnisko apkopi atbildīgās struktūras sertifikācijai. Saskaņā ar šo sistēmu piešķirtie sertifikāti apliecina atbilstību 3. punktā minētajām prasībām.
               Pasākumā ietver prasības attiecībā uz:

                           a)

                           struktūras izveidoto tehniskās apkopes sistēmu;

                           b)

                           struktūrai piešķirtā sertifikāta veidu un derīguma termiņu;

                           c)

                           tās iestādes vai iestāžu akreditācijas vai atzīšanas kritērijiem, kuras ir atbildīgas par sertifikātu izsniegšanu un vajadzīgo pārbaužu veikšanu, lai nodrošinātu sertifikācijas sistēmas darbību;

                           d)

                           sertifikācijas sistēmas piemērošanas datumu, tostarp viena gada pārejas periodu, ko piemēro pašreizējām par apkopi atbildīgajām struktūrām.

                     Šo pasākumu, kura mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs direktīvas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar 27. panta 2.a punktā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru.
               Pamatojoties uz Aģentūras ieteikumu, Komisija līdz 2018. gada 24. decembris šo pasākumu pārskata, lai to attiecinātu uz visiem transportlīdzekļiem un lai vajadzības gadījumā atjauninātu preču vagoniem piemērojamo sertifikācijas sistēmu.
               6.   Saskaņā ar 5. punktu piešķirtie sertifikāti ir spēkā visā Kopienā.
               7.   Ne vēlāk kā trīs gadus pēc attiecīgā pasākuma stāšanās spēkā Aģentūra izvērtē saskaņā ar 5. pantu ieviesto sertifikācijas procesu, nosūtot ziņojumu Komisijai.
               8.   Dalībvalstis var nolemt izpildīt saistības noteikt par tehnisko apkopi atbildīgo struktūru un sertificēt to, izmantojot alternatīvus pasākumus, šādos gadījumos:

                           a)

                           transportlīdzekļi ir reģistrēti trešā valstī un to tehnisko apkopi veic saskaņā ar šīs valsts tiesību aktiem;

                           b)

                           transportlīdzekļus izmanto tīklos vai līnijās, kuru sliežu platums atšķiras no tā, kāds ir Kopienas galvenajos dzelzceļa tīklos, un attiecībā uz tiem ir izpildītas 3. punktā minētās prasības, noslēdzot starptautiskus nolīgumus ar trešām valstīm;

                           c)

                           transportlīdzekļiem, kas minēti direktīvas 2. panta 2. punktā, militārā aprīkojuma un speciāliem transportlīdzekļiem, kam pirms nodošanas ekspluatācijā ir nepieciešama valsts drošības iestādes ad hoc atļauja. Šādā gadījumā atkāpes nosaka uz laiku, kas nepārsniedz piecus gadus.

                     Šādus alternatīvus pasākumus īsteno, piemērojot atkāpes, ko attiecīgā valsts drošības iestāde piešķir:

                           a)

                           kad transportlīdzekļus reģistrē saskaņā ar Dzelzceļu savstarpējās izmantojamības direktīvas 33. pantu, ciktāl tas attiecas uz tās struktūras noteikšanu, kas ir atbildīga par tehnisko apkopi;

                           b)

                           kad piešķir drošības sertifikātus un atļaujas dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem un infrastruktūras pārvaldniekiem saskaņā ar šīs direktīvas 10. un 11. pantu, ciktāl tas attiecas uz tās struktūras noteikšanu vai sertificēšanu, kas ir atbildīga par tehnisko apkopi.

                     Šādas atkāpes norāda un tām sniedz pamatojumu šīs direktīvas 18. pantā minētajā ikgadējā drošības ziņojumā. Ja konstatē, ka Kopienas dzelzceļa sistēmā tiek pieļauti ar drošību saistīti nepamatoti riski, Aģentūra par to nekavējoties ziņo Komisijai. Komisija sazinās ar iesaistītajām pusēm un vajadzības gadījumā prasa dalībvalstij atcelt lēmumu piešķirt atkāpes.”

               9)

               direktīvas 16. panta 2. punktu groza šādi:

                           a)

                           punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

                                       “a)

                                       atļauju piešķiršana nodot ekspluatācijā strukturālās apakšsistēmas, kas veido dzelzceļu sistēmu, saskaņā ar Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvas 15. pantu, un to ekspluatācijas un uzturēšanas atbilstības pārbaude saskaņā ar attiecīgajām būtiskajām prasībām;”;

                           b)

                           punkta b) apakšpunktu svītro;

                           c)

                           punkta g) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

                                       “g)

                                       kontrole par to, ka riteklis ir reģistrēts noteiktajā kārtībā VRR un ka ar drošību saistītā informācija tajā ir pareiza un tiek atjaunināta;”;

               10)

               direktīvas 18. pantam pievieno šādu apakšpunktu:

                           “e)

                           atkāpes, par kurām nolemts saskaņā ar 14.a panta 8. punktu”;

               11)

               direktīvas 26. pantu aizstāj ar šādu pantu:
               “26. pants
               Pielikumu pielāgošana
               Pielikumus pielāgo, ņemot vērā zinātnes un tehnikas attīstību. Šo pasākumu, kas paredzēts, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar 27. panta 2.a punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.”;

               12)

               direktīvas 27. pantu groza šādi:

                           a)

                           iekļauj šādu punktu:
                           “2.a   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.”;

                           b)

                           panta 4. punktu svītro;

               13)

               direktīvas II pielikuma 3. punktu svītro.

         2. pants
   Īstenošana un transponēšana
   1.   Līdz 2010. gada 24. decembris dalībvalstīs stājas spēkā normatīvi un administratīvi akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto tiesību aktu noteikumus.
   Kad dalībvalstis pieņem minētos pasākumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarīt šādas atsauces.
   Pienākums transponēt un ieviest šo direktīvu neattiecas uz Kipras Republiku un Maltas Republiku, kamēr to teritorijā nav izveidota dzelzceļu sistēma.
   2.   Dalībvalstis dara zināmus Komisijai to valsts tiesību aktu galvenos noteikumus, kurus tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.
   3. pants
   Stāšanās spēkā
   Šī direktīva stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   4. pants
   Adresāti
   Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

      Strasbūrā, 2008. gada 16. decembrī

            Eiropas Parlamenta vārdā —
         H.-G. PÖTTERING

            priekšsēdētājs

            Padomes vārdā —
         B. LE MAIRE

            priekšsēdētājs

      (1)  OV C 256, 27.10.2007., 39. lpp.

      (2)  Eiropas Parlamenta 2007. gada 29. novembra Atzinums (OV C 297 E, 20.11.2008., 133. lpp.), Padomes 2008. gada 3. marta Kopējā nostāja (OV C 122 E, 20.5.2008., 10. lpp.) un Eiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta). Padomes 2008. gada 1. decembra Lēmums.

      (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/49/EK (2004. gada 29. aprīlis) par drošību Kopienas dzelzceļos, un par Padomes Direktīvas 95/18/EK par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licencēšanu un Direktīvas 2001/14/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas sadali un maksas iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras izmantošanu un drošības sertifikāciju grozījumiem (Dzelzceļu drošības direktīva) (OV L 164, 30.4.2004., 44. lpp.) Labota versija OV L 220, 21.6.2004., 16. lpp.

      (4)  OV L 235, 17.9.1996., 6. lpp.

      (5)  OV L 110, 20.4.2001., 1. lpp.

      (6)  OV L 191, 18.7.2008., 1. lpp.

      (7)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

      (8)  OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.

      (9)  OV L 191, 18.7.2008., 1. lpp.”;


title: Padomes Direktīva 2013/24/ES ( 2013. gada 13. maijs ), ar ko pielāgo dažas direktīvas uzņēmējdarbības tiesību jomā saistībā ar Horvātijas Republikas pievienošanos

text:
               10.6.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 158/365

         PADOMES DIREKTĪVA 2013/24/ES
   (2013. gada 13. maijs),
   ar ko pielāgo dažas direktīvas uzņēmējdarbības tiesību jomā saistībā ar Horvātijas Republikas pievienošanos
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Horvātijas Pievienošanās līgumu un jo īpaši tā 3. panta 4. punktu,
   ņemot vērā Horvātijas Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 50. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Horvātijas Pievienošanās akta 50. pantu, ja pirms pievienošanās pieņemtajos iestāžu aktos ir vajadzīgi pielāgojumi sakarā ar pievienošanos un ja vajadzīgie pielāgojumi nav paredzēti minētajā Pievienošanās aktā vai tā pielikumos, Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu pieņem šim nolūkam vajadzīgos aktus, ja sākotnējo aktu nav pieņēmusi Komisija.

               (2)

               Konferences, kurā izstrādāja un pieņēma Horvātijas Pievienošanās līgumu, Nobeiguma aktā bija norādīts, ka Augstās līgumslēdzējas puses bija panākušas politisku vienošanos par vairākiem iestāžu pieņemto aktu pielāgojumiem, kas vajadzīgi sakarā ar pievienošanos, un Padome un Komisija bija aicinātas pieņemt minētos pielāgojumus pirms pievienošanās, tos vajadzības gadījumā papildinot un atjaunojot, lai ņemtu vērā Savienības tiesību aktu attīstību.

               (3)

               Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Direktīvas 78/660/EEK (1), 83/349/EEK (2), 2009/101/EK (3), 2009/102/EK (4), 2011/35/ES (5) un 2012/30/ES (6),

         IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.
   1. pants
   Direktīvas 78/660/EEK, 83/349/EEK, 2009/101/EK, 2009/102/EK, 2011/35/ES un 2012/30/ES groza, kā noteikts šīs direktīvas pielikumā.
   2. pants
   1.   Dalībvalstis vēlākais līdz dienai, kad Horvātija pievienosies Savienībai, pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis nekavējoties dara zināmus Komisijai minēto aktu tekstus.
   Dalībvalstis piemēro minētos aktus no dienas, kad Horvātija pievienojas Savienībai.
   Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.
   2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.
   3. pants
   Šī direktīva stājas spēkā, ja stājas spēkā Horvātijas Pievienošanās līgums, tā spēkā stāšanās dienā.
   4. pants
   Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

      Briselē, 2013. gada 13. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         S. COVENEY

      (1)  Padomes Ceturtā direktīva 78/660/EEK (1978. gada 25. jūlijs), kas pamatojas uz Līguma 50. panta 2. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem (OV L 222, 14.8.1978., 11. lpp.). Piezīme: Direktīvas 78/660/EEK nosaukums ir ticis pielāgots, lai ievērotu Eiropas Kopienas dibināšanas līguma pantu pārnumurēšanu saskaņā ar Lisabonas līguma 5. pantu; sākotnējā atsauce bija uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu.

      (2)  Padomes Septītā direktīva 83/349/EEK (1983. gada 13. jūnijs), kas pamatojas uz Līguma 50. panta 2. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz konsolidētajiem pārskatiem (OV L 193, 18.7.1983., 1. lpp.). Piezīme: Direktīvas 83/349/EEK nosaukums ir ticis pielāgots, lai ievērotu Eiropas Kopienas dibināšanas līguma pantu pārnumurēšanu saskaņā ar Lisabonas līguma 5. pantu; sākotnējā atsauce bija uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu.

      (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/101/EK (2009. gada 16. septembris) par to, kā vienādošanas nolūkā koordinēt nodrošinājumus, ko dalībvalstis prasa no sabiedrībām Līguma 54. panta otrās daļas nozīmē, lai aizsargātu sabiedrību dalībnieku un trešo personu intereses (OV L 258, 1.10.2009., 11. lpp.). Direktīvas 2009/101/EK nosaukums ir ticis pielāgots, lai ievērotu Eiropas Kopienas dibināšanas līguma pantu pārnumurēšanu saskaņā ar Lisabonas līguma 5. pantu; sākotnējā atsauce bija uz Līguma 48. panta otro daļu.

      (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/102/EK (2009. gada 16. septembris) uzņēmējdarbības tiesību jomā par viena īpašnieka sabiedrībām ar ierobežotu atbildību (OV L 258, 1.10.2009., 20. lpp.).

      (5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/35/ES (2011. gada 5. aprīlis) par akciju sabiedrību apvienošanos (OV L 110, 29.4.2011., 1. lpp.).

      (6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/30/ES (2012. gada 25. oktobris) par to, kā vienādošanas nolūkā koordinēt nodrošinājumus, ko saistībā ar akciju sabiedrību veidošanu un to kapitāla saglabāšanu un mainīšanu dalībvalstis prasa no sabiedrībām Līguma par Eiropas Savienības darbību 54. panta otrās daļas nozīmē, lai aizsargātu sabiedrību dalībnieku un trešo personu intereses (OV L 315, 14.11.2012., 74. lpp.).

      PIELIKUMS
      A.   DAĻA

         UZŅĒMĒJDARBĪBAS TIESĪBAS

                  1.

                  Direktīvas 2009/101/EK 1. pantā pēc ieraksta, kas attiecas uz Franciju, iekļauj šādu ierakstu:

                              “—

                              Horvātijā:

                                 dioničko društvo, društvo s ograničenom odgovornošću,”.

                  2.

                  Direktīvas 2009/102/EK I pielikumā pēc ieraksta, kas attiecas uz Franciju, iekļauj šādu ierakstu:

                              “—

                              Horvātijā:

                                 društvo s ograničenom odgovornošću, dioničko društvo,”.

                  3.

                  Direktīvas 2011/35/ES 1. panta 1. punktā pēc ieraksta, kas attiecas uz Franciju, iekļauj šādu ierakstu:

                              “—

                              Horvātijā:

                                          —

                                             dioničko društvo,”.

                  4.

                  Direktīvas 2012/30/ES I pielikumā pēc ieraksta, kas attiecas uz Franciju, iekļauj šādu ierakstu:

                              “—

                              Horvātijā:

                                 dioničko društvo,”.

            B.   DAĻA

         GRĀMATVEDĪBAS STANDARTI

                  1.

                  Direktīvas 78/660/EEK 1. panta 1. punktu groza šādi:

                              a)

                              pirmajai daļai pievieno šādu tekstu:

                                          “—

                                          Horvātijā:

                                             dioničko društvo, društvo s ograničenom odgovornošću.”;

                              b)

                              otrajai daļai pievieno šādu tekstu:

                                          “ab)

                                          Horvātijā:
                                          javno trgovačko društvo, komanditno društvo.”

                  2.

                  Direktīvas 83/349/EEK 4. panta 1. punkta pirmajai daļai pievieno šādu tekstu:

                              “ab)

                              Horvātijā:
                              dioničko društvo, društvo s ograničenom odgovornošću.”