title: Komisijas Direktīva 2014/100/ES ( 2014. gada 28. oktobris ), ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/59/EK, ar ko izveido Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmu  Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               29.10.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 308/82

         KOMISIJAS DIREKTĪVA 2014/100/ES
   (2014. gada 28. oktobris),
   ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/59/EK, ar ko izveido Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmu
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 27. jūnija Direktīvu 2002/59/EK, ar ko izveido Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmu un atceļ Padomes Direktīvu 93/75/EEK (1), un jo īpaši tās 27. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas jūras transporta konkurētspēju var veicināt resursu efektīvāka izmantošana un elektroniskās informācijas labāka izmantošana.

               (2)

               Lai nodrošinātu maksimālu efektivitāti un izvairītos no centienu dublēšanās, ir nepieciešams izmantot pašreizējās valstu un Savienības platformas, tehniskos risinājumus un standartizāciju, kā arī ieguvumus no jau veiktajiem ieguldījumiem.

               (3)

               Savienības kuģošanas informācijas un apmaiņas sistēma SafeSeaNet, kas izveidota saskaņā ar Direktīvu 2002/59/EK, ne vien uzlabo kuģošanas drošību, ostu un jūras satiksmes drošību, vides aizsardzību un sagatavotību piesārņojuma novēršanai, bet arī ļauj apmainīties saskaņā ar Savienības tiesību aktiem ar papildu informāciju, kuras mērķis ir veicināt efektīvu jūras satiksmi un jūras transportu.

               (4)

               Lai ietaupītu līdzekļus, izvairotos no vairāku vadības grupu veidošanas un izmantotu priekšrocības, ko sniedz augsta līmeņa vadības grupas (ALVG) pieredze, tās pārvaldības principi un uzdevumi būtu jāpielāgo, iekļaujot vēl citas jomas, uz kurām attiecas šī direktīva.

               (5)

               Direktīvā 2002/59/EK noteikts, ka dalībvalstis un Komisija sadarbojas, lai izstrādātu un atjauninātu Savienības kuģošanas informācijas un apmaiņas sistēmu, pamatojoties uz pieredzi, kas gūta sistēmas darbības, tās potenciāla un funkciju nodrošināšanā, ar mērķi to uzlabot, ņemot vērā informācijas un sakaru tehnoloģiju attīstību.

               (6)

               Ir gūta pieredze un ir attīstīta tehnika, jo īpaši izveidojot sadarbspējīgu datu apmaiņas sistēmu, kas var apvienot informāciju no SafeSeaNet ar informāciju no citām Savienības uzraudzības un izsekošanas sistēmām (CleanSeaNet, Eiropas Savienības Kuģu tāldarbības identifikācijas un uzraudzības datu centra (ES LRIT datu centrs) un THETIS), kā arī no ārējām sistēmām (piemēram, satelīta AIS), lai vēl vairāk integrētu jūras pārvadājumu pakalpojumus. Ir ierosinātas vairākas satelītu AIS iniciatīvas, tostarp dalībvalstu iniciatīvas, kas apstiprina darbības ieguvumus, ko sniedz pieeja SAT-AIS datiem.

               (7)

                  EMSA uztur sistēmas un lietotnes, kas spēj nodrošināt dalībvalstu iestādes un Savienības struktūras ar vispusīgu informāciju, piemēram, par kuģa atrašanās vietu, bīstamām kravām, piesārņojumu utt., kā arī sniedz atbalsta pakalpojumus tādās jomās kā, piemēram, krasta apsardze, pirātisma apkarošana un statistika, saskaņā ar piekļuves tiesībām, kas piešķirtas saskaņā ar saskarnes un funkcionalitātes kontroldokumentu (IFCD), ko izveido un uztur saskaņā ar direktīvas 22.a pantu un III pielikumu.

               (8)

               Sistēmas pārvaldība un tās tehnoloģiju uzlabojumi tiek regulāri apspriesti ar dalībvalstīm SafeSeaNet augsta līmeņa vadības grupā (ALVG), kas izveidota ar Komisijas 2009. gada 31. jūlija Lēmumu 2009/584/EK (2). Šajā grupā tika apspriesti arī uzlabojumi, kuru rezultātā tika veikta dažādo izstrādāto sistēmu un lietotņu tehniskā integrācija. Eiropas Jūras drošības aģentūras veiktie jūrlietu datu vides uzlabojumi un testēšana rada sinerģijas efektu, uzlabo sistēmas īpašības un pakalpojumus.

               (9)

               Tādēļ Direktīvas 2002/59/EK III pielikums būtu jāpielāgo, lai atspoguļotu tehnikas attīstību, ņemot vērā pieredzi, kas gūta ar SafeSeaNet.

               (10)

               Kuģu satiksmes vadības un informācijas sistēmas (VTMIS) direktīvas III pielikums, kas attiecas uz Savienības kuģošanas informācijas un apmaiņas sistēmu un atsaucas uz citiem atbilstīgiem Savienības tiesību aktiem, būtu jāprecizē, norādot tos Savienības tiesību aktus, ar kuriem pašlaik nosaka SafeSeaNet izmantošanu, piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/59/EK (3), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/35/EK (4), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/16/EK (5) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/65/ES (6); attiecībā uz minētajiem tiesību aktiem SafeSeaNet izmantošana var turpmāk veicināt informācijas apmaiņu un dalīšanos, kā arī vairāk atvieglot sistēmas, integrētās informācijas sistēmas un platformas izmantošanu, lai nodrošinātu jūrniecības sistēmu un lietotņu, tostarp kosmosa tehnoloģiju, saskaņotību un sadarbspēju.

               (11)

               Šajā direktīvā atspoguļotajām izmaiņām var būt arī būtiska loma, izstrādājot vienotu informācijas apmaiņas vidi (CISE) jūrlietu jomā, kas ir brīvprātīgs sadarbības process Eiropas Savienībā, kura nolūks ir palielināt un veicināt informācijas apmaiņu starp iestādēm, kas iesaistītas jūras uzraudzībā.

               (12)

               Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komiteja (COSS),

         IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.
   1. pants
   Direktīvas 2002/59/EK III pielikumu aizstāj ar šīs direktīvas pielikuma tekstu.
   2. pants
   1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības vēlākais līdz 2015. gada 18. novembrim. Dalībvalstis tūlīt dara Komisijai zināmu minēto noteikumu tekstu.
   Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarīt šādas atsauces.
   2.   Dalībvalstis dara zināmus Komisijai to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.
   3. pants
   Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   4. pants
   Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

      Briselē, 2014. gada 28. oktobrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 208, 5.8.2002., 10. lpp.

      (2)  Komisijas 2009. gada 31. jūlija Lēmums 2009/584/EK, ar ko izveido augsta līmeņa vadības grupu SafeSeaNet jautājumos (OV L 201, 1.8.2009., 63. lpp.).

      (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīva 2000/59/EK par ostas iekārtām, kas paredzētas kuģu atkritumu un kravu atlieku uzņemšanai (OV L 332, 28.12.2000., 81. lpp.).

      (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Direktīva 2005/35/EK par kuģu radīto piesārņojumu un par sankciju ieviešanu par pārkāpumiem (OV L 255, 30.9.2005., 11. lpp.).

      (5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīva 2009/16/EK par ostas valsts kontroli (OV L 131, 28.5.2009., 57. lpp.).

      (6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 20. oktobra Direktīva 2010/65/ES par ziņošanas formalitātēm kuģiem, kuri ienāk dalībvalstu ostās un/vai iziet no tām, un ar ko atceļ Direktīvu 2002/6/EK (OV L 283, 29.10.2010., 1. lpp.).

      PIELIKUMS

            “III PIELIKUMS
            ELEKTRONISKIE ZIŅOJUMI UN SAVIENĪBAS KUĢOŠANAS INFORMĀCIJAS UN APMAIŅAS SISTĒMA (SAFESEANET)
            1.   Vispārējā koncepcija un uzbūve

            Savienības kuģošanas informācijas un apmaiņas sistēma SafeSeaNet ļauj apkopot, uzglabāt, saņemt un apmainīties ar informāciju par kuģošanas drošību, ostu un jūras satiksmes drošību, jūras vidi un jūras satiksmes un jūras transporta efektivitāti.

               SafeSeaNet ir specializēta sistēma, kas izveidota, lai veicinātu elektroniska formāta datu apmaiņu starp dalībvalstīm un nodrošinātu Komisiju un dalībvalstis ar atbilstīgu informāciju saskaņā ar Savienības tiesību aktiem. To veido katrā dalībvalstī izveidotās valsts SafeSeaNet sistēmas un SafeSeaNet centrālā sistēma, kas darbojas kā mezgla punkts.
            Savienības kuģošanas informācijas un apmaiņas tīkls apvieno visas valstu SafeSeaNet sistēmas, kas izveidotas saskaņā ar šo direktīvu, un tajā ietilpst arī SafeSeaNet centrālā sistēma.
            2.   Pārvaldība, darbība, attīstība un uzturēšana

            2.1.   Atbildība

            2.1.1.   Valstu SafeSeaNet sistēmas

            Dalībvalstis izveido un uztur valsts SafeSeaNet sistēmu, kas autorizētiem lietotājiem ļauj apmainīties ar jūrniecības informāciju, un par šīs sistēmas darbību atbild valsts kompetentā iestāde.
            Valsts kompetentā iestāde ir atbildīga par valsts sistēmas pārvaldību, tostarp datu lietotāju un datu sniedzēju darbības saskaņošanu valsts līmenī, kā arī nodrošina UN LOCODES piešķiršanu un nepieciešamās valsts informācijas tehnoloģijas infrastruktūras izstrādi un uzturēšanu, kā noteikts 2.3. punktā minētajā saskarnes un funkcionalitātes kontroldokumentā.
            Valsts SafeSeaNet sistēma ļauj savstarpēji savienot visus lietotājus, ko autorizējusi valsts kompetentā iestāde, un var būt pieejama identificētajiem kuģniecības nozares dalībniekiem (kuģu īpašniekiem, aģentiem, kapteiņiem, kravu nosūtītājiem un citiem), ja viņi saņēmuši attiecīgu valsts kompetentās iestādes atļauju, jo īpaši lai atvieglotu elektronisku ziņojumu iesniegšanu un saņemšanu saskaņā ar Savienības tiesību aktiem.
            2.1.2.   Centrālā SafeSeaNet sistēma

            Komisija ir atbildīga par SafeSeaNet centrālās sistēmas pārvaldību un attīstību politiskajā līmenī, kā arī – sadarbojoties ar dalībvalstīm – par SafeSeaNet sistēmas pārraudzību, savukārt Eiropas Jūras drošības aģentūra saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1406/2002 (1), sadarbojoties ar dalībvalstīm un Komisiju, ir atbildīga par:

                        —

                           SafeSeaNet tehnisko īstenošanu un dokumentāciju,

                        —

                        elektronisko ziņojumu un datu izveidi, izmantošanu un integrāciju, kā arī saskarņu uzturēšanu ar SafeSeaNet centrālo sistēmu, tostarp AIS datiem, kas iegūti no satelīta, un dažādām šajā direktīvā minētām informācijas sistēmām un kā minēts 3. punktā.

               SafeSeaNet centrālā sistēma kā mezgla punkts savstarpēji savieno visas valstu SafeSeaNet sistēmas un izveido nepieciešamo informācijas tehnoloģiju infrastruktūru un procedūras, kā noteikts 2.3. punktā minētajā saskarnes un funkcionalitātes kontroldokumentā.
            2.2.   Pārvaldības principi

            Komisija izveido augsta līmeņa vadības grupu, kura pieņem savu reglamentu un kurā iekļauj dalībvalstu un Komisijas pārstāvjus, un kuras uzdevumi ir:

                        —

                        sagatavot priekšlikumus sistēmas efektivitātes un drošības uzlabošanai,

                        —

                        sagatavot attiecīgas vadlīnijas sistēmas attīstībai,

                        —

                        palīdzēt Komisijai sistēmas darbības pārskatīšanā,

                        —

                        sagatavot attiecīgas pamatnostādnes sadarbspējīgas datu apmaiņas platformas attīstībai, kurā apvieno informāciju no SafeSeaNet ar informāciju no citām informācijas sistēmām, kas minētas 3. punktā,

                        —

                        apstiprināt 2.3. punktā minēto saskarnes un funkcionalitātes kontroldokumentu un tā turpmākos grozījumus,

                        —

                        pieņemt pamatnostādnes par informācijas savākšanu un izplatīšanu, izmantojot SafeSeaNet saistībā ar kompetentajām iestādēm, ko dalībvalstis izraudzījušās, lai veiktu attiecīgos pienākumus saskaņā ar šo direktīvu,

                        —

                        sadarboties ar citiem attiecīgiem forumiem, jo īpaši ar darba grupu par jūras transporta administratīvo vienkāršošanu un elektroniskajiem informācijas pakalpojumiem.

                  2.3.   Saskarnes un funkcionalitātes kontroldokuments un tehniskā dokumentācija

            Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādā un uztur saskarnes un funkcionalitātes kontroldokumentu (IFCD).

               IFCD detalizēti nosaka SafeSeaNet sistēmas darbības prasības un procedūras, kas piemērojamas tās valstu un centrāliem elementiem, lai panāktu saskaņotību ar Savienības tiesību aktiem.

               IFCD ir noteiktas prasības attiecībā uz:

                        —

                        vadlīnijām par lietotāju piekļuves tiesībām datu kvalitātes pārvaldības jomā,

                        —

                        datu integrāciju, kā minēts 3. punktā, un to sadalījumu, izmantojot SafeSeaNet sistēmu,

                        —

                           SafeSeaNet datu kvalitātes kontroles mehānismu darbības procedūru noteikšanu Aģentūrai un dalībvalstīm,

                        —

                        drošības specifikācijām datu pārraidei un apmaiņai un

                        —

                        informācijas arhivēšanu nacionālajā un centrālajā līmenī.

               IFCD noteikta kārtība informācijas uzglabāšanai un pieejamībai par tiem bīstamo vai piesārņojošo kravu regulārajiem pārvadājumiem, attiecībā uz kuriem 15. pantā noteikts izņēmums.
            Aģentūra sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādā un uztur SafeSeaNet tehnisko dokumentāciju, piemēram, datu apmaiņas formāta standartus, sadarbspēju ar citām sistēmām un lietotnēm, lietotāju rokasgrāmatas un tīkla drošības specifikācijas un atsauces datubāzes, ko izmanto ziņošanas pienākumu izpildei.
            3.   Datu apmaiņa un dalīšanās ar tiem

            Sistēmā izmanto rūpnieciskos standartus, un to var savietot ar publiskām un privātām sistēmām, kuras izmanto, lai sagatavotu, sniegtu vai saņemtu informāciju SafeSeaNet tīklā.
            Komisija un dalībvalstis sadarbojas, lai novērtētu funkciju veiktspēju un attīstību tā, lai, ciktāl iespējams, datu sniedzējiem, tostarp kapteiņiem, aģentiem, operatoriem, kravas nosūtītājiem un attiecīgajām iestādēm informāciju vajadzētu sniegt tikai vienu reizi, ņemot vērā pienākumus, kas noteikti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/65/ES (2) un citiem attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem. Dalībvalstis nodrošina, ka iesniegtās ziņas ir pieejamas visās attiecīgajās informēšanas, apziņošanas, informācijas apmaiņas un kuģu satiksmes vadības un informācijas sistēmās.
            Dalībvalstis izstrādā un uztur nepieciešamās saskarnes datu automātiskai elektroniskai nosūtīšanai uz SafeSeaNet.
            Centrālo SafeSeaNet izmanto elektronisko ziņojumu un datu apmaiņai saskaņā ar minēto direktīvu un attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem, inter alia:

                        —

                        Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīvu 2000/59/EK par ostas iekārtām, kas paredzētas kuģu atkritumu un kravu atlieku uzņemšanai (3), attiecīgi tās 12. panta 3. punktu,

                        —

                        Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Direktīvu 2005/35/EK par kuģu radīto piesārņojumu un sodu, tostarp kriminālsodu, ieviešanu par nodarījumiem, kas saistīti ar piesārņojumu (4), attiecīgi tās 10. pantu,

                        —

                        Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīvu 2009/16/EK par ostas valsts kontroli (5), attiecīgi tās 24. pantu,

                        —

                        Direktīvu 2010/65/ES, ciktāl piemērojams tās 6. pants.

               SafeSeaNet sistēmas darbībai būtu jāatbalsta Eiropas jūras transporta telpas bez šķēršļiem veicināšana un izveidošana.
            Ja starptautiski pieņemti noteikumi ļauj maršrutēt informāciju LRIT informāciju par trešo valstu kuģiem, tad izmanto SafeSeaNet, lai saskaņā ar šīs direktīvas 6.b pantu saņemto LRIT informāciju izplatītu dalībvalstīm.
            4.   Drošība un piekļuves tiesības

               SafeSeaNet centrālā sistēma un valstu sistēmas atbilst gan šīs direktīvas prasībām attiecībā uz informācijas konfidencialitāti, gan arī IFCD noteiktajiem drošības principiem un specifikācijām, jo īpaši attiecībā uz piekļuves tiesībām.
            Dalībvalstis identificē visus lietotājus un katram no tiem nosaka piekļuves tiesību līmeni un apjomu atbilstoši IFCD prasībām.”

         (1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 27. jūnija Regula (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu (OV L 208, 5.8.2002., 1. lpp.).

         (2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 20. oktobra Direktīva 2010/65/ES par ziņošanas formalitātēm kuģiem, kuri ienāk dalībvalstu ostās un/vai iziet no tām, un ar ko atceļ Direktīvu 2002/6/EK (OV L 283, 29.10.2010., 1. lpp.).

         (3)  OV L 332, 28.12.2000., 81. lpp.

         (4)  OV L 255, 30.9.2005., 11. lpp.

         (5)  OV L 131, 28.5.2009., 57. lpp.


title: Padomes Direktīva 2002/57/EK (2002. gada 13. jūnijs) par eļļas augu un šķiedraugu sēklu tirdzniecību

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32002L0057

Oficiālais Vēstnesis L 193 , 20/07/2002 Lpp. 0074 - 0097

		Padomes Direktīva 2002/57/EK(2002. gada 13. jūnijs)par eļļas augu un šķiedraugu sēklu tirdzniecībuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 37. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [1],apspriedusies ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju,tā kā:(1) Padomes 1969. gada 30. jūnija Direktīva 69/208/EEK par eļļas augu un šķiedraugu sēklu tirdzniecību [2]ir bieži un būtiski grozīta [3]. Skaidrības un lietderības labad minētā direktīva būtu jākonsolidē.(2) Eļļas augu un šķiedraugu ražošana ieņem nozīmīgu vietu Kopienas lauksaimniecībā.(3) Apmierinoši eļļas augu un šķiedraugu audzēšanas rezultāti lielā mērā ir atkarīgi no atbilstošas sēklas izmantošanas.(4) Kopienas eļļas augu un šķiedraugu audzēšanā tiks sasniegts lielāks ražīgums, ja, izvēloties šķirnes, ko atļauts tirgot dalībvalstīs, piemēros pēc iespējas stingrākus vienotus noteikumus. Tādēļ kopējais lauksaimniecības augu sugu šķirņu katalogs ir ietverts Padomes Direktīvā 2002/53/EK [4].(5) Ir vēlams izveidot vienotu sertifikācijas sistēmu Kopienai, pamatojoties uz pieredzi, kas iegūta, piemērojot sistēmas dalībvalstīs un Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijā. Iekšējā tirgus konsolidēšanas sakarā Kopienas sistēmai būtu jāaptver sēklu ražošana tirdzniecības nolūkā un sēklu tirdzniecība Kopienā, un dalībvalstīm būtu jāliedz jebkāda iespēja vienpusēji atkāpties no sistēmas veidā, kas kavētu sēklu brīvu apriti Kopienā.(6) Parasti eļļas augu un šķiedraugu sēklas būtu jāļauj tirgot tikai tad, ja tās ir oficiāli pārbaudītas un saskaņā ar sertificēšanas noteikumiem sertificētas kā bāzes sēklas vai kā sertificētas sēklas. Tehnisko terminu "bāzes sēklas" un "sertificētas sēklas" izvēle pamatojas uz jau esošo starptautisko terminoloģiju. Būtu jādod iespēja ar precizētiem nosacījumiem laist tirgū selekcionētas (šķirnes) sēklas, ko izaudzē ataudzējumos pirms bāzes sēklām un izaudzētām sēklām.(7) Kopienas noteikumi nebūtu jāpiemēro sēklām, kuras norāda kā paredzētas eksportam uz trešām valstīm.(8) Lai uzlabotu ne vien Kopienas eļļas augu un šķiedraugu sēklu ģenētisko kvalitāti, bet arī to ārējās pazīmes, būtu jānosaka dažas prasības attiecībā uz analītisko tīrību un dīgtspēju.(9) Lai nodrošinātu sēklu identitāti, ir jāparedz Kopienas noteikumi par iepakojumu, paraugu ņemšanu, noslēgšanu un marķēšanu. Šajā nolūkā uz etiķetēm būtu jānorāda ziņas, kas ir vajadzīgas gan oficiālai pārbaudei, gan informācijai lietotājam, un skaidri jāatspoguļo Kopienas līmenī dažādo sertificēto sēklu kategoriju veiktās sertificēšanas raksturs.(10) Būtu jāievieš tirdzniecības noteikumi ķīmiski apstrādātām sēklām, sēklām, kas piemērotas bioloģiskajai lauksaimniecībai, kā arī, lai saglabātu ģenētiskās erozijas apdraudētās šķirnes, izmantojot tās in situ.(11) Ar zināmiem nosacījumiem ir jāparedz atkāpes, neskarot Līguma 14. panta noteikumus. Dalībvalstis, kuras izmanto atkāpes, savstarpēji palīdz cita citai attiecībā uz kontroli.(12) Lai nodrošinātu to, ka tirdzniecības gaitā ir izpildītas gan sēklu kvalitātes prasības, gan to identitātes nodrošināšanas noteikumi, dalībvalstīm ir jāparedz noteikumi attiecīgiem kontroles pasākumiem.(13) Uz sēklām, kas atbilst šīm prasībām, neskarot Līguma 30. pantu, nebūtu jāattiecina nekādi tirdzniecības ierobežojumi, izņemot tos, kas paredzēti Kopienas noteikumos.(14) Ievērojot dažus nosacījumus, sēklas, kas citās valstīs pavairotas no bāzes sēklām, kuras sertificētas dalībvalstī, būtu jāatzīst par sēklām, kas pavairotas šajā dalībvalstī.(15) Kopienā būtu jāparedz atļaut eļļas augu un šķiedraugu sēklu tirdzniecību, kas novāktas trešās valstīs tikai tad, ja šādas sēklas sniedz tādas pašas garantijas, kā sēklas, kuras ir oficiāli sertificētas Kopienā vai ir oficiāli apstiprinātas kā komercsēklas Kopienā un atbilst Kopienas noteikumiem.(16) Laika posmos, kad ir apgrūtinātas dažādo kategoriju sertificēto sēklu piegādes, īslaicīgi būtu pieļaujams tirgot sliktākas kvalitātes sēklas, kā arī tādu šķirņu sēklas, kuras nav iekļautas kopējā vai valsts šķirņu katalogā.(17) Lai saskaņotu sertificēšanas tehniskās metodes, ko izmanto dalībvalstīs, un dotu iespēju salīdzināt Kopienā sertificētas un no trešām valstīm ievestas sēklas, dalībvalstīs būtu jāizveido Kopienas salīdzinošie testi, lai ļautu veikt ikgadējo pēcpārbaudi dažādo "sertificētu sēklu" kategoriju sēklām.(18) Ir vēlams īslaicīgi eksperimentēt, lai atrastu labākus alternatīvos variantus dažiem šajā direktīvā izklāstītajiem noteikumiem.(19) Ja dažas sēklu sugas parasti netiek reproducētas vai tirgotas kādas dalībvalsts teritorijā, šo dalībvalsti saskaņā ar Pastāvīgās lauksaimniecības, dārzkopības un mežsaimniecības sēklu un pavairošanas materiāla komitejas procedūru būtu jāparedz atbrīvot no pienākuma piemērot šo direktīvu attiecīgajām sugām.(20) Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka procedūras, kuras jāveic, lai īstenotu Komisijai uzticētās izpildu pilnvaras [5].(21) Šī direktīva nedrīkst ietekmēt dalībvalstu saistības attiecībā uz VI pielikuma B daļā minēto direktīvu transponēšanas termiņiem,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsŠī direktīva attiecas uz tādu eļļas augu un šķiedraugu sēklu tirdzniecību un audzēšanu tirdzniecībai Kopienā, kas paredzētas lauksaimnieciskai ražošanai un nevis dekoratīviem mērķiem.Tā neattiecas uz eļļas augu un šķiedraugu sēklām, kuras norāda kā paredzētas eksportam uz trešām valstīm.2. pants1. Šajā direktīvā:a) "tirdzniecība" ir sēklu pārdošana, glabāšana ar mērķi pārdot, piedāvāšana pārdošanai un jebkāda nodošana, piegāde vai transportēšana trešām personām ar mērķi tās izmantot komerciālos nolūkos par atlīdzību vai bez tās.Par tirdzniecību neuzskata tādu sēklu pārdošanu, kas nav domātas šķirnes komerciālai izmantošanai, proti, šādas darbības:- sēklu piegāde oficiālām pārbaudes un kontroles iestādēm,- sēklu piegāde pakalpojumu sniedzējiem pārstrādei vai iepakošanai ar noteikumu, ka pakalpojumu sniedzējs neiegūst īpašumtiesības uz šādi piegādātām sēklām.Sēklu piegādi pakalpojumu sniedzējiem ar zināmiem nosacījumiem noteiktu rūpnieciskiem mērķiem paredzētu lauksaimniecības izejvielu ražošanai vai sēklu pavairošanu šajā nolūkā neuzskata par tirdzniecību ar noteikumu, ka pakalpojumu sniedzējs neiegūst īpašumtiesības nedz uz šādi piegādātām sēklām, nedz uz ievākto produktu. Sēklu piegādātājs iesniedz sertifikācijas iestādei līguma, kas noslēgts ar pakalpojumu sniedzēju, attiecīgo daļu izrakstu, un tas ietver sēklu piegādātāja pašreiz izpildītos standartus un nosacījumus.Nosacījumus šī noteikuma piemērošanai paredz saskaņā ar 25. panta 2. punktā izklāstīto procedūru;b) "eļļas augi un šķiedraugi": ir šādu ģinšu un sugu augi:Arachis hypogaea L. | Zemesrieksti |Brassica juncea (L.) un Czernj un Cosson | Sāreptas sinepes |Brassica napus L. (partim) | Rapsis |Brassica nigra (L.) Koch | Melnās sinepes |Brassica rapa L. var. silvestris (Lam.) Briggs | Ripsis |Cannabis sativa L. | Kaņepes |Carthamus tinctorius L. | Saflors |Carum carvi L. | Pļavas ķimenes |Glycine max (L.) Merr. | Sojas pupas |Gossypium spp. | Kokvilna |Helianthus annuus L. | Saulgriezes |Linum usitatissimum L. | Šķiedras lini, eļļas lini |Papaver somniferum L. | Magones |Sinapis alba L. | Baltās sinepes |c) "bāzes sēklas": (šķirnes, izņemot saulgriežu hibrīdus) ir sēklas,i) kas selekcionāra uzraudzībā ražotas saskaņā ar pieņemto šķirnes uzturēšanas praksi;ii) kas paredzētas vai nu "sertificētu sēklu" kategorijas, "sertificētu pirmā ataudzējuma sēklu", "sertificētu otrā ataudzējuma sēklu", vai arī, vajadzības gadījumā, "sertificētu trešā ataudzējuma sēklu" kategoriju sēklu ražošanai;iii) kas, ievērojot 5. panta noteikumus, atbilst I un II pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem attiecībā uz bāzes sēklām; univ) kas oficiālā pārbaudē ir atzītas par atbilstošām iepriekš minētajiem nosacījumiem;d) "bāzes sēklas" (saulgriežu hibrīdi):1. "Inbredlīniju bāzes sēklas" ir sēklas,i) kas, ievērojot 5. panta noteikumus, atbilst I un II pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem attiecībā uz bāzes sēklām; unii) kas oficiālā pārbaudē ir atzītas par atbilstošām iepriekš minētajiem nosacījumiem;2. "vienkāršu hibrīdu bāzes sēklas" ir sēklas,i) kas paredzētas trīskāršo vai divkāršo hibrīdu audzēšanai;ii) kas, ievērojot 5. panta noteikumus, atbilst I un II pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem attiecībā uz bāzes sēklām; uniii) kas oficiālā pārbaudē ir atzītas par atbilstošām iepriekš minētajiem nosacījumiem;e) "sertificētas sēklas" (ripsis, Sāreptas sinepes, rapsis, divmāju kaņepes, saflors, melnās sinepes, pļavas ķimenes, saulgriezes, magones, baltās sinepes) ir sēklas,i) kas iegūtas tieši no bāzes sēklām vai, ja selekcionārs pieprasa, no sēklām, kuras iegūtas vienu ataudzējumu pirms bāzes sēklām, kas var būt atbilstošas un oficiālā pārbaudē ir atzītas par atbilstošām I un II pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem attiecībā uz bāzes sēklām;ii) kas paredzētas citiem mērķiem, izņemot eļļas augu vai šķiedraugu sēklu ražošanu;iii) kas, ievērojot 5. panta b) punkta noteikumus, atbilst I un II pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem attiecībā uz sertificētām sēklām; univ) - kas oficiālā pārbaudē ir atzītas par atbilstošām iepriekš minētajiem nosacījumiem, vai- attiecībā uz I pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem oficiālā pārbaudē vai arī pārbaudē, kas veikta oficiālā uzraudzībā, ir atzītas kā tiem atbilstošas;f) "sertificētas pirmā ataudzējuma sēklas": (zemesrieksti, vienmāju kaņepes, šķiedras lini, eļļas lini, soja, kokvilna) ir sēklas,i) kas iegūtas tieši no bāzes sēklām vai, ja selekcionārs pieprasa, no sēklām, kuras iegūtas vienu ataudzējumu pirms bāzes sēklām, kas var būt atbilstošas un oficiālā pārbaudē ir atzītas par atbilstošām I un II pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem attiecībā uz bāzes sēklām;ii) kas paredzētas "sertificētu otrā ataudzējuma sēklu" kategorijas sēklu vai, vajadzības gadījumā, "sertificētu trešā ataudzējuma sēklu" ražošanai vai arī mērķiem, izņemot eļļas augu vai šķiedraugu sēklu ražošanu;iii) c) kas atbilst I un II pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem attiecībā uz sertificētām sēklām, univ) - kas oficiālā pārbaudē ir atzītas par atbilstošām iepriekš minētajiem nosacījumiem, vai- attiecībā uz I pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem oficiālā pārbaudē vai arī pārbaudē, kas veikta oficiālā uzraudzībā, ir atzītas kā tiem atbilstošas;g) "sertificētas otrā ataudzējuma sēklas": (zemesrieksti, šķiedras lini, eļļas lini, soja, kokvilna) ir sēklas,i) kas iegūtas tieši no bāzes sēklām, no sertificētām pirmā ataudzējuma sēklām, vai, ja selekcionārs pieprasa, no sēklām, kuras iegūtas vienu ataudzējumu pirms bāzes sēklām, un kas var būt atbilstošas un oficiālā pārbaudē ir atzītas par atbilstošām I un II pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem attiecībā uz bāzes sēklām;ii) kas paredzētas mērķiem, izņemot eļļas augu vai šķiedraugu sēklu ražošanu, vai kas vajadzības gadījumā paredzētas "sertificētu trešā ataudzējuma sēklu" kategorijas sēklu ražošanai;iii) kas atbilst I un II pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem attiecībā uz sertificētām sēklām, univ) - kas oficiālā pārbaudē ir atzītas par atbilstošām iepriekš minētajiem nosacījumiem, vai- attiecībā uz I pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem oficiālā pārbaudē vai arī pārbaudē, kas veikta oficiālā uzraudzībā, ir atzītas kā tiem atbilstošas;h) "sertificētas otrā ataudzējuma sēklas" (vienmāju kaņepes) ir sēklas,i) kas iegūtas tieši no sertificētām pirmā ataudzējuma sēklām, kas ir izveidota un ko oficiāli kontrolē, īpaši ar mērķi iegūt sertificētas otrā ataudzējuma sēklas;ii) kas paredzētas tādu kaņepju ražošanai, kuras jānovāc ziedēšanas laikā;iii) kas atbilst I un II pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem attiecībā uz sertificētām sēklām; univ) - kas oficiālā pārbaudē ir atzītas par atbilstošām iepriekš minētajiem nosacījumiem, vai- attiecībā uz I pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem oficiālā pārbaudē vai arī pārbaudē, kas veikta oficiālā uzraudzībā, ir atzītas kā tiem atbilstošas;i) "sertificētas trešā ataudzējuma sēklas": (šķiedras lini, eļļas lini) ir sēklas,i) a) kas tieši cēlušās no bāzes sēklām, no sertificētām pirmā vai otrā ataudzējuma sēklām, vai, ja selekcionārs pieprasa, no sēklām, kas iegūtas vienu ataudzējumu pirms bāzes sēklām un kas var būt atbilstošas un oficiālā pārbaudē ir atzītas par atbilstošām I un II pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem attiecībā uz bāzes sēklām,ii) kas paredzētas citiem mērķiem, izņemot eļļas augu vai šķiedraugu sēklu ražošanu;iii) kas atbilst I un II pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem attiecībā uz sertificētām sēklām; univ) - kas oficiālā pārbaudē ir atzītas par atbilstošām iepriekš minētajiem nosacījumiem, vai- attiecībā uz I pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem oficiālā pārbaudē vai arī pārbaudē, kura veikta oficiālā uzraudzībā, ir atzītas kā tiem atbilstošas;j) "komercsēklas" ir sēklas,i) kas ir identificējamas kā piederošas kādai sugai;ii) kas, ievērojot 5. panta b) punkta noteikumus, atbilst II pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem attiecībā uz komercsēklām; uniii) kas oficiālā pārbaudē ir atzītas par atbilstošām iepriekš minētajiem nosacījumiem;k) "oficiāli pasākumi" ir pasākumi, ko īstenoi) valsts iestādes; vaiii) jebkura juridiska persona, kuras darbību reglamentē publiskās vai privātās tiesības un kura darbojas valsts pakļautībā; vaiiii) attiecībā uz papilddarbībām, ko arī kontrolē valsts, jebkura fiziska persona, kura šim nolūkam ir atbilstoši zvērināta;ar noteikumu, ka ii) un iii) apakšpunktā minētās personas negūst personisku labumu no šādiem pasākumiem.2. Grozījumus, kas izdarāmi 1. punkta b) apakšpunktā minētajā sugu sarakstā, pieņem saskaņā ar 25. panta 2. punktā izklāstīto procedūru.3. Dažādus šķirņu veidus, to skaitā komponentus, kas var pretendēt uz sertificēšanu atbilstoši šīs direktīvas noteikumiem, var precizēt un definēt saskaņā ar 25. panta 2. punktā izklāstīto procedūru.4. Dalībvalstis var:a) šķiedras linu un eļļas linu sēklu gadījumā bāzes sēklu kategorijā ietvert vairākus ataudzējumus un sadalīt šo kategoriju ataudzējumos;b) noteikt, ka sertificēšanas laikā ne visām partijām veic oficiālo pārbaudi, lai pārbaudītu Brassica napus atbilstību II pielikuma I daļas 4. punktā minētajam nosacījumam, ja vien nav šaubu par to, vai šis nosacījums ir ievērots.5. Veicot pārbaudi atbilstoši oficiālajai uzraudzībai, kas minēta 1. punkta e) apakšpunkta iv) daļas otrajā ievilkumā, 1. punkta f) apakšpunkta iv) daļas otrajā ievilkumā, 1. punkta h) apakšpunkta iv) daļas otrajā ievilkumā un 1. punkta i) apakšpunkta iv) daļas otrajā ievilkumā, ievēro šādas prasības:a) inspektoriem:i) ir vajadzīgā tehniskā kvalifikācija;ii) tie negūst personisku labumu saistībā ar kontroli;iii) tos ir oficiāli licencējusi attiecīgās dalībvalsts sēklu sertifikācijas iestāde, un šī licencēšana ietver inspektoru zvērināšanu vai to parakstu uz paziņojuma par apņemšanos ievērot noteikumus, kas regulē oficiālās pārbaudes;iv) tie valsts uzraudzībā veic kontroli atbilstoši noteikumiem, kas piemērojami oficiālām pārbaudēm;b) pārbaudāmie sēklu kultūraugi ir audzēti no sēklām, kas izturējušas oficiālu pēcpārbaudi, kuras rezultāti ir bijuši apmierinoši;c) daļu sēklu kultūraugu pārbauda oficiāli inspektori. Šis īpatsvars ir 10 % pašapputes kultūraugiem un 20 % svešapputes kultūraugiem, vai tām sugām, kurām dalībvalstis paredz oficiālas sēklu pārbaudes laboratorijās, izmantojot morfoloģiskas, fizioloģiskas vai, ja vajadzīgs, bioķīmiskas procedūras, lai identificētu šķirni un noteiktu tīrību, attiecīgi 5 % un 15 %;d) daļu paraugu no sēklu partijām, kas ievāktas no sēklu kultūrām, paņem oficiālai pēcpārbaudei un, ja vajadzīgs, oficiālai sēklu pārbaudei laboratorijā šķirņu identitātes un tīrības noskaidrošanai.Dalībvalstis nosaka sankcijas, kas piemērojamas to noteikumu pārkāpumiem, kas minēti pirmajā daļā, kuri regulē oficiālā uzraudzībā veiktas pārbaudes. To noteiktajām sankcijām ir jābūt efektīvām, samērīgām un preventīvām. Sankcijas var ietvert pirmās daļas a) punkta iii) apakšpunktā minētās atzīšanas atņemšanu oficiāli licencētiem inspektoriem, kuri ir atzīti par vainīgiem oficiālu pārbaužu noteikumu pārkāpšanā ar nodomu vai aiz neuzmanības. Šāda pārkāpuma gadījumā anulē jebkādu pārbaudīto sēklu sertifikāciju, ja vien nevar pierādīt, ka šādas sēklas joprojām atbilst visām attiecīgajām prasībām.6. Saskaņā ar 25. panta 2. punktā izklāstīto procedūru drīkst paredzēt turpmākos pasākumus, kas oficiālā uzraudzībā piemērojami pārbaužu veikšanai.Līdz šādu pasākumu pieņemšanai ievēro Komisijas Lēmuma 89/540/EEK 2. pantā izklāstītos nosacījumus.3. pants1. Dalībvalstis nodrošina, ka sēklas no:Brassica napus L. (partim)Brassica rapa L. var. silvestris (Lam.) BriggsCannabis sativa L.Carthamus tinctorius L.Carum carvi L.Gossypium spp.Helianthus annuus L.Linum usitatissimum L. (partim) – šķiedras liniem, eļļas liniemnelaiž tirgū, ja vien tās nav oficiāli sertificētas kā "bāzes sēklas" vai "sertificētas sēklas".2. Dalībvalstis nodrošina, ka sēklas eļļas augu un šķiedraugu sugām, izņemot sugas, kas uzskaitītas 1. punktā, nevar laist tirgū, ja vien tās nav oficiāli sertificētas kā "bāzes sēklas" vai "sertificētas sēklas" vai arī, ja tās nav komercsēklas.3. Saskaņā ar 25. panta 2. punktā izklāstīto procedūru var paredzēt, ka pēc norādītajiem datumiem sēklas eļļas augu un šķiedraugu sugām, izņemot sugas, kas uzskaitītas 1. punktā, nevar laist tirgū, ja vien tās nav oficiāli sertificētas kā "bāzes sēklas" vai "sertificētas sēklas".4. Dalībvalstis nodrošina, ka oficiālas pārbaudes veic saskaņā ar pašreizējām starptautiskajām metodēm tiktāl, ciktāl tās ir izstrādātas.4. pantsNeatkarīgi no 3. panta 1. un 2. punkta dalībvalstis paredz, ka:- selekcionētas (šķirnes) sēklas, ko izaudzē ataudzējumos pirms bāzes sēklām, un- izaudzētas sēklas, kas audzētas un tirgotas pārstrādei, ar noteikumu, ka ir nodrošināta sēklu identitāte,var laist tirgū.5. pantsTomēr dalībvalstis, atkāpjoties no 3. panta noteikumiem:a) drīkst atļaut oficiāli sertificēt un tirgot bāzes sēklas, kuras neatbilst II pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem attiecībā uz dīgtspēju; šajā nolūkā veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka piegādātājs garantē īpašu dīgtspēju, ko tas tirdzniecības mērķiem norāda uz īpašas etiķetes, uz kuras ir piegādātāja nosaukums, adrese un sēklu partijas atsauces numurs;b) lai sēklas padarītu ātri pieejamas, neskatoties uz to, ka nav pabeigta oficiālā pārbaude, lai noteiktu atbilstību II pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem attiecībā uz dīgtspēju, drīkst atļaut oficiāli sertificēt vai apstiprināt un tirgot līdz pirmajam pircējam visu kategoriju "bāzes sēklas", "sertificētas sēklas" vai "komercsēklas". Sertifikāciju vai apstiprinājumu piešķir tikai tad, ja ir iesniegts priekšanalīzes ziņojums par sēklām un ar noteikumu, ka ir norādīts pirmā saņēmēja nosaukums un adrese; veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka piegādātājs garantē pagaidu analīzē apliecināto dīgtspēju; šo dīgtspēju tirdzniecības mērķiem norāda uz īpašas etiķetes, uz kuras ir piegādātāja nosaukums, adrese un partijas atsauces numurs.Šie noteikumi neattiecas uz sēklām, kas ievestas no trešām valstīm, izņemot gadījumus, kad 18. pantā ir noteikts citādi attiecībā uz pavairošanu ārpus Kopienas.Dalībvalstis, kas izmanto atkāpi, kura paredzēta a) vai b) punktā, cita citai sniedz administratīvu palīdzību attiecībā uz kontroli.6. pants1. Neatkarīgi no 3. panta 1. un 2. punkta dalībvalstis var savā teritorijā atļaut ražotājiem laist tirgū:a) nelielus sēklu daudzumus zinātniskiem mērķiem vai selekcijai;b) attiecīgus sēklu daudzumus citām pārbaudēm vai izmēģinājumiem ar noteikumu, ka tās pieder šķirnēm, par kurām attiecīgajā dalībvalstī ir iesniegts pieteikums par iekļaušanu katalogā.Attiecībā uz ģenētiski modificētu materiālu šādu atļauju var piešķirt tikai tad, ja ir veikti visi vajadzīgie pasākumi, lai novērstu negatīvu ietekmi uz cilvēku veselību un vidi. Šajā sakarā veicamajam vides apdraudējuma novērtējumam attiecīgi piemēro Direktīvas 2002/53/EK 7. panta 4. punkta noteikumus.2. Nolūkus, kādos var piešķirt 1. punkta b) apakšpunktā minētās atļaujas, noteikumus, kas attiecas uz iepakojumu marķēšanu, kā arī daudzumus un nosacījumus, saskaņā ar kuriem dalībvalstis var piešķirt šādas atļaujas, paredz saskaņā ar 25. panta 2. punktā izklāstīto procedūru.3. Atļaujas, ko dalībvalstis līdz 1998. gada 14. decembrim savā teritorijā ir piešķīrušas ražotājiem 1. punktā izklāstītajiem mērķiem, paliek spēkā līdz 2. punktā minēto noteikumu pieņemšanai. Pēc tam uz visām šādām atļaujām attiecas noteikumi, kas ieviesti saskaņā ar 2. punktu.7. pantsKas attiecas uz I un II pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem, dalībvalstis drīkst izvirzīt papildu vai stingrākas prasības sēklu sertificēšanai vai komercsēklu pārbaudei savā teritorijā.8. pantsDalībvalstis nodrošina to, ka ģenealoģisko komponentu apraksts, pēc kura var rasties nepieciešamība, ja selekcionārs to pieprasa, tiek uzskatīts par konfidenciālu.9. pants1. Dalībvalstis pieprasa, lai šķirņu pārbaudes veikšanai, sēklu pārbaudei sertificēšanai un komercsēklu pārbaudei paraugus saskaņā ar attiecīgajām metodēm ņemtu oficiālā uzraudzībā.2. Sēklu pārbaudei sertificēšanas nolūkā un komercsēklu pārbaudei paraugus ņem no viendabīgām partijām; partijas maksimālais svars un parauga minimālais svars ir norādīts III pielikumā.10. pants1. Dalībvalstis pieprasa, lai visu kategoriju bāzes sēklas, sertificētas sēklas un komercsēklas tirgotu tikai pietiekami viendabīgos sūtījumos un noslēgtos konteineros, uz kuriem ir noslēgšanas sistēma un marķējumi, kā noteikts 11. un 12. pantā.2. Dalībvalstis nelielu daudzumu tirdzniecībai galapatērētājam drīkst paredzēt atkāpes no 1. punkta noteikumiem attiecībā uz iepakojumu, noslēgšanu un marķēšanu.11. pants1. Dalībvalstis pieprasa, lai visu kategoriju bāzes sēklu, sertificētu sēklu un komercsēklu iepakojumi būtu noslēgti oficiāli vai oficiālā uzraudzībā tādā veidā, lai tos nevarētu atvērt, nesabojājot iepakojuma noslēgšanas sistēmu vai neatstājot vai nu uz oficiālās etiķetes, kas minēta 12. panta 1. punktā, vai arī uz iepakojuma pierādījumus tam, ka iepakojums ir bijis atvērts.Lai nodrošinātu iepakojuma noslēgšanu, noslēgšanas sistēmā ietilpst vismaz iepriekš minētā oficiālā etiķete, vai arī oficiālas plombas piestiprināšana.Otrajā daļā noteiktie pasākumi nav vajadzīgi, ja lieto vienreizējas lietošanas noslēgšanas sistēmu.Saskaņā ar 25. panta 2. punktā izklāstīto procedūru var noteikt, vai konkrētā iepakojuma noslēgšanas sistēma atbilst šīs daļas noteikumiem.2. Iepakojumi, kas bijuši oficiāli noslēgti, ne vienu reizi, ne arī vairākkārt netiek noslēgti atkārtoti, izņemot gadījumus, kad tas notiek oficiāli vai oficiālā uzraudzībā. Ja iepakojumus noslēdz atkārtoti, uz etiķetes, kas prasīta saskaņā ar 12. panta 1. punktu, norāda atkārtotas noslēgšanas faktu, datumu un atbildīgo iestādi.3. Dalībvalstis var paredzēt izņēmumus 1. punktam attiecībā uz savā teritorijā noslēgtiem nelieliem iepakojumiem. Nosacījumus attiecībā uz šiem izņēmumiem var noteikt saskaņā ar 25. panta 2. punktā minēto procedūru.12. pants1. Dalībvalstis pieprasa, lai visu kategoriju bāzes sēklu, sertificētu sēklu un komercsēklu iepakojumi:a) no ārpuses būtu marķēti ar oficiālu etiķeti, kas nav iepriekš lietota, kura atbilst IV pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem un uz kuras sniegtās ziņas ir vienā no Kopienas oficiālajām valodām. Bāzes sēklu etiķete ir baltā krāsā, sertificētu sēklu etiķete pirmajam ataudzējumam pēc bāzes sēklām ir zila, sertificētu turpmāko ataudzējumu sēklu etiķete ir sarkana, bet komercsēklu etiķete ir brūna. Lietojot etiķeti ar caurumu auklai, tās piestiprināšana vienmēr ir jānodrošina ar oficiālu plombu. Ja 5. panta a) punktā paredzētajos gadījumos bāzes sēklas neatbilst II pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem attiecībā uz dīgtspēju, šo faktu norāda uz etiķetes. Ir atļauta oficiālu uzlīmējamu etiķešu lietošana. Saskaņā ar 25. panta 2. punktā minēto procedūru uz iepakojuma esošo informāciju atbilstoši etiķetes paraugam oficiālā uzraudzībā drīkst nodrošināt ar neizdzēšamu uzdruku;b) ietvertu oficiālu dokumentu tādā pašā krāsā kā etiķete, norādot vismaz informāciju, kas prasīta saskaņā ar IV pielikuma A daļas a) punkta 4., 5. un 6. apakšpunktu, bet komercsēklu gadījumā – saskaņā ar b) punkta 2., 5. un 6. apakšpunktu. Šo dokumentu sagatavo tā, lai to nevarētu sajaukt ar a) punktā minēto oficiālo etiķeti. Šis dokuments nav vajadzīgs, ja informācija ir neizdzēšami uzdrukāta uz iepakojuma vai ja saskaņā ar a) punkta noteikumiem ir lietota uzlīmējama etiķete vai etiķete no nenoplēšama materiāla.2. Dalībvalstis var paredzēt izņēmumus 1. punktam attiecībā uz savā teritorijā noslēgtiem maziem iepakojumiem. Nosacījumus attiecībā uz šiem izņēmumiem var paredzēt saskaņā ar 25. panta 2. punktā minēto procedūru.3. Šī direktīva neskar dalībvalstu tiesības pieprasīt, lai eļļas augu un šķiedraugu sēklas, ko norāda kā paredzētas mērķiem, kas nav lauksaimnieciskā ražošana, nedrīkst laist tirgū, ja vien minētais fakts nav norādīts uz etiķetes.13. pantsSaskaņā ar 25. panta 2. punktā izklāstīto procedūru var noteikt, ka gadījumos, kas nav paredzēti šajā direktīvā, dalībvalstis var pieprasīt, lai uz visu kategoriju bāzes sēklu, sertificētu sēklu vai komercsēklu iepakojumiem būtu piegādātāja etiķete (kas var būt vai nu atsevišķi no oficiālās etiķetes, vai arī kā piegādātāja informācija, kas uzdrukāta tieši uz iepakojuma). Arī ziņas, kam jābūt uz jebkuras šādas etiķetes, nosaka saskaņā ar 25. panta 2. punktā minēto procedūru.14. pantsAttiecībā uz ģenētiski modificētas šķirnes sēklām uz jebkādas oficiālas vai citādas etiķetes vai dokumenta, kas ir piestiprināts vai pievienots sēklu partijai, saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem ir skaidri norādīts, ka šķirne ir ģenētiski modificēta.15. pantsDalībvalstis pieprasa, lai par jebkādu visu kategoriju bāzes sēklu, sertificētu sēklu vai komercsēklu ķīmisku apstrādi būtu norāde vai nu uz oficiālās etiķetes, vai arī uz piegādātāja etiķetes, kā arī uz iepakojuma vai tā iekšpusē.16. pantsMeklējot labākus alternatīvos variantus dažiem šajā direktīvā izklāstītajiem noteikumiem, var izlemt Kopienas mērogā organizēt īslaicīgus īpašajos nosacījumos minētos eksperimentus saskaņā ar 25. panta 2. punktā minētajiem noteikumiem.Saistībā ar šādiem eksperimentiem dalībvalstis var atbrīvot no dažām šajā direktīvā paredzētajām saistībām. Šādas atbrīvošanas pakāpi nosaka, atsaucoties uz noteikumiem, uz kuriem tā attiecas. Eksperiments nav ilgāks par septiņiem gadiem.17. pantsDalībvalstis nodrošina, lai sēklas, ko laiž tirgū saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem, obligāti vai pēc izvēles nebūtu pakļautas nekādiem tirdzniecības ierobežojumiem saistībā ar to īpašībām, pārbaudes prasībām, marķēšanu un noslēgšanu, izņemot ierobežojumus, kuri izklāstīti šajā vai jebkurā citā direktīvā.18. pantsNosacījumi, ar kādiem selekcionētas (šķirnes) sēklas, ko izaudzē ataudzējumos pirms bāzes sēklām, var laist tirgū saskaņā ar 4. panta pirmo ievilkumu, ir šādi:a) tām ir jābūt kompetentas sertifikācijas iestādes oficiāli pārbaudītām saskaņā ar noteikumiem, kuri attiecas uz bāzes sēklu sertifikāciju;b) tām ir jābūt iepakotām saskaņā ar šo direktīvu;c) uz iepakojuma ir jābūt oficiālai etiķetei, uz kuras ir vismaz šādas ziņas:- sertifikācijas iestāde un dalībvalsts vai to atšķirības abreviatūra,- partijas atsauces numurs,- noslēgšanas mēnesis un gads, vai- mēnesis un gads, kad pēdējoreiz veikta oficiāla paraugu ņemšana sertifikācijas nolūkā,- suga, kurai norādīts vismaz botāniskais nosaukums, kas var būt saīsinātā veidā un bez autoru vārdiem; latīņu burtiem,- šķirne, kas norādīta vismaz latīņu burtiem,- "pirmsbāzes sēklu" apraksts,- ataudzējumu skaits pirms "sertificētu sēklu" vai "sertificētu pirmā ataudzējuma sēklu" kategoriju sēklām.Etiķete ir balta ar diagonālu violetu līniju.19. pants1. Dalībvalstis nodrošina, ka eļļas augu un šķiedraugu sēklas,- kas iegūtas tieši no bāzes sēklām vai pirmā ataudzējuma sertificētām sēklām, kuras vienā vai vairākās dalībvalstīs vai trešā valstī ir oficiāli sertificētas, kuras saskaņā ar 20. panta 1. punkta b) apakšpunktu ir noteiktas par līdzvērtīgām, vai kas ir tieši iegūtas, dalībvalstī oficiāli sertificētas bāzes sēklas krustojot ar bāzes sēklām, kuras ir oficiāli sertificētas šādā trešā valstī, un- kas ir novāktas kādā citā dalībvalstī,pēc pieprasījuma un neskarot Direktīvas 2002/53/EK noteikumus, jebkurā dalībvalstī oficiāli sertificē kā sertificētas sēklas, ja tām ir veikta attiecīgās kategorijas lauka apskate, kas atbilst I pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem, un ja oficiālā pārbaude ir apliecinājusi, ka attiecībā uz šo kategoriju ir izpildīti II pielikumā izklāstītie nosacījumi.Ja šādos gadījumos sēklas ir iegūtas tieši no oficiāli sertificētām sēklām, ko izaudzē ataudzējumos pirms bāzes sēklām, dalībvalstis var atļaut tās oficiāli sertificēt par bāzes sēklām, ja ir izpildīti šai kategorijai paredzētie nosacījumi.2. Eļļas augu un šķiedraugu sēklas, kas ir novāktas Kopienā un kas ir paredzētas sertificēšanai saskaņā ar 1. punktu,- iepako un marķē ar oficiālu etiķeti, kas atbilst V pielikuma A un B punktā izklāstītajiem nosacījumiem, saskaņā ar 11. panta 1. punktu, un- tām pievieno oficiālu dokumentu, kas atbilst V pielikuma C punktā izklāstītajiem nosacījumiem.No pirmās daļas noteikumiem par iepakošanu un marķēšanu var atteikties, ja iestādes, kas ir atbildīgas par lauka apskatēm, kā arī iestādes, kas sagatavo dokumentus to sēklu sertificēšanai, kuras nav noteikti sertificētas, un iestādes, kuras ir atbildīgas par sertifikāciju, ir vienas un tās pašas iestādes, vai arī ja tās vienojas par atbrīvojumu.3. Dalībvalstis nodrošina to, ka eļļas augu un šķiedraugu sēklas,- kas iegūtas tieši no bāzes sēklām vai pirmā ataudzējuma sertificētām sēklām, kuras vienā vai vairākās dalībvalstīs vai trešā valstī ir oficiāli sertificētas, kuras saskaņā ar 20. panta 1. punkta b) apakšpunktu ir noteiktas par līdzvērtīgām, vai kas ir tieši iegūtas, dalībvalstī oficiāli sertificētas bāzes sēklas krustojot ar bāzes sēklām, kuras ir oficiāli sertificētas šādā trešā valstī, un- kas ir novāktas kādā trešā valstī,pēc pieprasījuma oficiāli sertificē kā sertificētas sēklas jebkurā no dalībvalstīm, kurās bāzes sēklas saražotas vai oficiāli sertificētas, ja tām ir veikta attiecīgās kategorijas lauka apskate, kas atbilst nosacījumiem, kuri līdzvērtīgā lēmumā izklāstīti saskaņā ar 20. panta a) apakšpunktu, un ja oficiālā pārbaudē ir apliecināts, ka attiecībā uz šo kategoriju ir izpildīti II pielikumā izklāstītie nosacījumi. Arī citas dalībvalstis drīkst atļaut oficiālu šādu sēklu sertificēšanu.20. pants1. Padome ar kvalificētu balsu vairākumu pēc Komisijas priekšlikuma nosaka, vai:a) Direktīvas 18. pantā paredzētajā gadījumā lauka apskates trešā valstī atbilst I pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem;b) eļļas augu un šķiedraugu sēklas, kas novāktas trešā valstī un sniedz tādu pašu pārliecību attiecībā uz to īpašībām un pasākumiem, kuri veikti to pārbaudei, identitātes nodrošināšanai, marķēšanai un kontrolei, šajā ziņā ir līdzvērtīgi bāzes sēklām, sertificētām sēklām vai sertificētām pirmā, otrā un trešā ataudzējuma sēklām, vai komercsēklām, kas ir novāktas Kopienas teritorijā un atbilst šīs direktīvas noteikumiem.2. Šā panta 1. punktu piemēro arī jebkurai jaunai dalībvalstij no tās pievienošanās datuma līdz datumam, kad tajā stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai ievērotu šo direktīvu.21. pants1. Lai novērstu jebkādus pagaidu sarežģījumus vispārējā bāzes vai sertificētu sēklu piegādē, kuri rodas Kopienā un kurus nevar citādi atrisināt, saskaņā ar 25. panta 2. punktā izklāstīto procedūru var nolemt, ka dalībvalstis uz noteiktu laiku atļauj visā Kopienā tirgot tādas kategorijas sēklas, kurām izvirzītas mazāk stingras prasības, vai "Kopējā lauksaimniecības augu šķirņu katalogā" vai dalībvalstu šķirņu katalogos neiekļautu šķirņu sēklas tādā daudzumā, kāds vajadzīgs, lai atrisinātu piegādes sarežģījumus.2. Jebkādas attiecīgas šķirnes sēklu kategorijai oficiālā etiķete ir etiķete, kas paredzēta atbilstošajai kategorijai; sēklām, kuru šķirnes nav iekļautas iepriekš minētajos katalogos, oficiālā etiķete ir etiķete, kas ir paredzēta komercsēklām. Etiķetē vienmēr ir norādīts, ka attiecīgās sēklas ir tādas kategorijas sēklas, kura atbilst mazāk stingrām prasībām.3. Noteikumus 1. punkta piemērošanai izstrādā saskaņā ar 25. panta 2. punktā minēto procedūru.22. pants1. Dalībvalstis nodrošina, ka attiecībā uz eļļas augu un šķiedraugu sēklu tirdzniecību veic oficiālas pārbaudes vismaz izlases pārbaužu veidā, lai pārbaudītu atbilstību šīs direktīvas prasībām.2. Neskarot sēklu brīvu apriti Kopienā, dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka tirgojot no trešām valstīm ievestus sēklu daudzumus, kas pārsniedz divus kilogramus, par tām sniegtu šādu informāciju:a) suga;b) šķirne;c) kategorija;d) ražotājvalsts un oficiālā kontroles iestāde;e) nosūtīšanas valsts;f) importētājs;g) sēklu daudzums.Šīs informācijas sniegšanas veidu var noteikt saskaņā ar 25. panta 2. punktā izklāstīto procedūru.23. pants1. Salīdzinošos testus Kopienā veic bāzes sēklu paraugu pēcpārbaudei, izņemot hibrīdo vai sintētisko šķirņu sēklu pēcpārbaudi, un sertificētu visu eļļas augu un šķiedraugu kategoriju sēklu pēcpārbaudei, kuras iegūtas paraugu ņemšanas laikā. Atbilstību nosacījumiem, kuri attiecas uz sēklām, var pārbaudīt, veicot pēcpārbaudes. Par pasākumiem testu organizēšanā un to rezultātiem paziņo 25. panta 1. punktā minētajai komitejai.2. Šos salīdzinošos testes izmanto, lai saskaņotu sertificēšanas tehniskās metodes tā, lai iegūtie rezultāti būtu līdzvērtīgi. Tiklīdz šis mērķis ir sasniegts, par testiem sagatavo ikgadējos progresa ziņojumus un konfidenciāli nosūta dalībvalstīm un Komisijai. Komisija, rīkojoties saskaņā ar 25. panta 2. punktā izklāstīto procedūru, nosaka datumu, kad iesniedzams pirmais ziņojums.3. Komisija, rīkojoties saskaņā ar 25. panta 2. punktā izklāstīto procedūru, veic pasākumus, kas vajadzīgi salīdzinošo testu veikšanai. Salīdzinošajos testos drīkst izmantot eļļas augu un šķiedraugu sēklas, kas novāktas trešās valstīs.24. pantsGrozījumus, kas izdarāmi pielikumos, ņemot vērā zinātnes vai tehnikas attīstību, pieņem saskaņā ar 25. panta 2. punktā minēto procedūru.25. pants1. Komisijai palīdz Pastāvīgā lauksaimniecības, dārzkopības un mežsaimniecības sēklu un reproduktīvā materiāla komiteja, kas izveidota saskaņā ar Padomes Lēmuma 66/399/EEK 1. pantu [6].2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu.Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais laika posms ir viens mēnesis.3. Komiteja pieņem savu reglamentu.26. pantsIzņemot gadījumus, kad II pielikumā attiecībā uz slimību, kaitīgu organismu un slimību pārnēsātāju esamību ir paredzēts citādi, šī direktīva neskar valstu tiesību aktu noteikumus, kas attiecas uz cilvēku, dzīvnieku vai augu veselības un dzīvības aizsardzību vai rūpnieciskā un komerciālā īpašuma aizsardzību.27. pants1. Var pieņemt īpašus nosacījumus saskaņā ar 25. panta 2. punktā izklāstīto procedūru, ņemot vērā attīstību šādās jomās:a) nosacījumi, ar kādiem var tirgot ķīmiski apstrādātas sēklas;b) nosacījumi, ar kādiem sēklas var tirgot saistībā ar saglabāšanu in situ un augu ģenētisko resursu ilgtspējīgu izmantošanu, to skaitā tādu sugu sēklu maisījumus, kuros ir arī sugas, kas ir uzskaitītas Padomes Direktīvas 2002/53/EK 1. pantā un ir saistītas ar īpašām dabīgām un pusdabīgām dzīvotnēm, un ko apdraud ģenētiskā erozija;c) nosacījumi, ar kādiem var tirgot sēklas, kas ir derīgas bioloģiskajai ražošanai.2. Īpašie nosacījumi, kas minēti 1. punkta b) apakšpunktā, jo īpaši ietver šādus punktus:a) šo sugu sēklām ir zināma izcelsmes vieta, ko apstiprinājusi katras dalībvalsts attiecīgā iestāde sēklu tirdzniecībai noteiktos apgabalos;b) atbilstoši kvantitatīvie ierobežojumi.28. pantsPēc dalībvalsts lūguma, ievērojot 25. panta 2. punktu, šo valsti var pilnībā vai daļēji atbrīvot no pienākuma piemērot šīs direktīvas noteikumus, izņemot 17. pantu:a) attiecībā uz šādām sugām:- saflors;b) attiecībā uz citām sugām, kuras parasti netiek reproducētas vai tirgotas tās teritorijā.29. pantsDalībvalstis dara zināmus Komisijai galvenos to savu tiesību aktu noteikumus, ko tās pieņem jomā, kuru reglamentē šī direktīva.Komisija par to informē pārējās dalībvalstis.30. pantsNe vēlāk kā 2004. gada 1. februārī Komisija iesniedz detalizētu novērtējumu sertificēšanas kārtības vienkāršošanai, ko ievieš ar Direktīvas 98/96/EK 5. pantu. Šajā novērtējumā uzmanību jo īpaši vērš uz iespējamo ietekmi uz sēklu kvalitāti.31. pants1. Direktīvu 69/208/EEK, kas grozīta ar VI pielikuma A daļā minētajām direktīvām, atceļ, neskarot dalībvalstu saistības, kas saistītas ar VI pielikuma B daļā minēto direktīvu noteiktajiem pārņemšanas termiņiem.2. Norādes uz atcelto direktīvu uzskata par norādēm uz šo direktīvu, un tās jālasa saskaņā ar VII pielikumā doto korelācijas tabulu.32. pantsŠī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.33. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Luksemburgā, 2002. gada 13. jūnijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsM. Rajoy Brey[1] Atzinums sniegts 2002. gada 9. aprīlī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).[2] OV L 169, 10.7.1969., 3. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 98/96/EK (OV L 25, 1.2.1999., 27. lpp.).[3] Skat. VI pielikuma A daļu.[4] OV L 193, 20.7.2002., 1. lpp.[5] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.[6] OV L 286, 4.10.1989., 24. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 96/336/EK (OV L 128, 29.5.1996., 23. lpp.).--------------------------------------------------I PIELIKUMSNOSACĪJUMI, KURIEM KULTŪRAUGAM JĀATBILST1. Iepriekšējie sējumi laukā nav nesavienojami ar kultūrauga sugu un šķirņu sēklu ražošanu, un lauks ir pietiekami brīvs no tādiem augiem, kas ir saglabājušies no iepriekšējiem sējumiem.2. Kultūraugs atbilst šādiem standartiem attiecībā uz attālumiem no tuvumā esošiem putekšņu avotiem, kā rezultātā var notikt nevēlama svešappute.(m) |Kultūraugs | Minimālais attālums |1 | 2 |Brassica spp., izņemot Brassica napus; Cannabis sativa, izņemot monoecius hemp; Carthamus tinctorius; Carum carvi; Gossypium spp.; Sinapis alba:–bāzes sēklu ražošanai | 400 |–sertificētu sēklu ražošanai | 200 |Brassica napus:–bāzes sēklu ražošanai | 200 |–sertificētu sēklu ražošanai | 100 |Cannabis sativa, monoecius hemp:–bāzes sēklu ražošanai | 5000 |–sertificētu sēklu ražošanai | 1000 |Helianthus annuus:–hibrīdu bāzes sēklu ražošanai | 1500 |–šķirņu bāzes sēklu ražošanai, kas nav hibrīdi | 750 |–sertificētu sēklu ražošanai | 500 |Šos attālumus drīkst neievērot, ja ir pietiekama aizsardzība no nevēlamas svešapputes.3. Kultūraugam piemīt pietiekama šķirnes identitāte un šķirnes tīrība, vai attiecībā uz Helianthus annuus inbredlīnijas kultūraugiem, pietiekama identitāte un tīrība attiecībā uz tās īpašībām.Helianthus annuus hibrīdās šķirnes sēklu ražošanā iepriekš minētos noteikumus piemēro arī komponentu īpašībām, to skaitā vīrišķajai sterilitātei vai auglības atjaunošanai.Jo īpaši Brassica juncea, Brassica nigra, Cannabis sativa, Carthamus tinctorius, Carum carvi, Gossypium spp. kultūraugi un Helianthus annuus hibrīdi atbilst šādiem standartiem vai citiem nosacījumiem:A. Brassica juncea, Brassica nigra, Cannabis sativa, Carthamus tinctorius, Carum carvi un Gossypium spp.:to sugas kultūraugu skaits, kas atpazīstami kā acīmredzami nepiederoši šķirnei, nepārsniedz- vienu uz 30 m2 bāzes sēklu ražošanai,- vienu uz 10 m2 sertificētu sēklu ražošanai.B. Helianthus annuus hibrīdi:a) procentuālais daudzums pēc augu skaita, kas atpazīstami kā acīmredzami nepiederoši inbredlīnijai vai komponentam, nepārsniedz:aa) bāzes sēklu ražošanai:i) | inbredlīnijas | 0,2 % |ii) | vienkāršie hibrīdi | |–vīrišķais vecākaugs, augi, kas izkaisījuši ziedputekšņus laikā, kad 2 % vai lielākam daudzumam sievišķo augu ir apputeksnēties spējīgi ziedi | 0,2 % |–sievišķais vecākaugs | 0,5 % |bb) sertificētu sēklu ražošanai:–vīrišķais komponents, augi, kas izkaisījuši ziedputekšņus laikā, kad 5 % vai lielākam daudzumam sievišķo augu ir apputeksnēties spējīgi ziedi | 0,5 % |–sievišķais komponents | 1,0 % |b) hibrīdo šķirņu sēklu ražošanā ievēro šādus standartus vai citus nosacījumus:aa) vīrišķā komponenta augi kaisa pietiekamu daudzumu ziedputekšņu sievišķā komponenta augu ziedēšanas laikā,bb) kad sievišķā komponenta augiem attīstījušies drīksnas pavedieni, sievišķā komponenta augu skaita procentuālais daudzums, kas ir kaisījuši vai kaisa ziedputekšņus, nepārsniedz 0,5 %,cc) bāzes sēklas ražošanai kopējais sievišķā komponenta augu skaita procentuālais daudzums, ko atpazīst kā acīmredzami nepiederošu komponentam un kas ir kaisījuši vai kaisa ziedputekšņus, nepārsniedz 0,5 %,dd) ja ir neiespējami izpildīt II pielikuma I daļas 2. punktā izklāstīto nosacījumu, izpilda šādus nosacījumus: vīrišķi sterilo komponentu izmanto, lai iegūtu sertificētas sēklas, izmantojot vīrišķo komponentu, kas satur īpašu atjaunojošo līniju vai līnijas, lai vismaz viena trešdaļa no augiem, kuri izaudzēti no iegūtā hibrīda, dotu ziedputekšņus, kas būtu pieņemami visos aspektos.4. Jābūt, cik vien iespējams maz kaitīgu organismu, kas samazina sēklu lietderību. Glycine max gadījumā šis nosacījums ir īpaši piemērojams organismiem Pseudomonas syringae pv. glycinea, Diaporthe phaseolorum var. caulivora un var. sojae, Phialophora gregata un Phytophthora megasperma f.sp. glycinea.5. Atbilstību iepriekš minētajiem standartiem vai citiem nosacījumiem attiecībā uz bāzes sēklām pārbauda oficiālās lauka apskatēs, bet attiecībā uz sertificētām sēklām pārbauda oficiālās lauka apskatēs vai arī pārbaudēs, ko veic oficiālā uzraudzībā. Minētās lauka apskates veic saskaņā ar šādiem nosacījumiem:A. kultūrauga stāvoklis un attīstības stadija ļauj veikt attiecīgu pārbaudi;B. visiem kultūraugiem, izņemot saulgriežu hibrīdu kultūraugus, veic vismaz vienu lauka apskati. Saulgriežu hibrīdu gadījumā veic vismaz divas lauka apskates.C. Ar attiecīgām metodēm nosaka pārbaudāmā lauka daļu lielumu, skaitu un sadalījumu nolūkā kontrolēt atbilstību šā pielikuma noteikumiem.--------------------------------------------------II PIELIKUMSNOSACĪJUMI, KURIEM SĒKLĀM JĀATBILSTI. BĀZES UN SERTIFICĒTAS SĒKLAS1. Sēklām piemīt pietiekama šķirnes identitāte un šķirnes tīrība. Jo īpaši turpmāk uzskaitīto sugu sēklas atbilst šādiem standartiem vai citiem nosacījumiem:Suga un kategorija | Minimālā šķirnes tīrība (%) |1 | 2 |Arachis hypogaea:–bāzes sēklas | 99,7 |–sertificētas sēklas | 99,5 |Brassica napus, izņemot tikai rupjai lopbarībai paredzētās šķirnes, Brassica rapa, izņemot tikai rupjai lopbarībai paredzētās šķirnes–bāzes sēklas | 99,9 |–sertificētas sēklas | 99,7 |Brassica napus ssp., tikai rupjai lopbarībai paredzētās šķirnes, Brassica rapa, tikai rupjai lopbarībai paredzētās šķirnes, Helianthus annuus, izņemot hibrīdās šķirnes, to skaitā to komponentus, Sinapis alba:–bāzes sēklas | 99,7 |–sertificētas sēklas | 99 |Linum usitatissimum:–bāzes sēklas | 99,7 |–sertificētas sēklas, pirmais ataudzējums | 98 |–sertificētas sēklas, otrais un trešais ataudzējums | 97,5 |Papaver somniferum:–bāzes sēklas | 99 |–sertificētas sēklas | 98 |Glycine max:–bāzes sēklas | 99,5 |–sertificētas sēklas | 99 |Minimālo šķirnes tīrību galvenokārt pārbauda lauka apskatēs, ko veic saskaņā ar I pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem.2. Ja nav iespējams izpildīt I pielikuma 3. B. b) dd) izklāstīto nosacījumu, ievēro šādu nosacījumu: ja sertificētu saulgriežu hibrīdu sēklu ražošanai izmanto sievišķi vīrišķi sterilo komponentu un vīrišķo komponentu, kas neatjauno vīrišķo auglību, sēklas, kas iegūtas no vīrišķi sterilā vecākauga, sajauc ar sēklām, kas iegūtas no pilnīgi auglīga vecākauga. Vīrišķi sterila vecākauga sēklu attiecība pret vīrišķi auglīgu vecākaugu nav lielāka kā divi pret vienu.3. Sēklas atbilst šādiem standartiem vai citiem nosacījumiem attiecībā uz dīgtspēju, analītisko tīrību un citu augu sugu, to skaitā Orobanche spp., sēklu saturu.A. tabulaSuga un kategorija | Minimālā dīgtspēja (% no tīrām sēklām) | Analītiskā tīrība | Maksimālais saturs pēc citu augu sugu sēklu skaita paraugā ar svaru, kas norādīts III pielikuma 4. ailē (katrā ailē kopā) | Nosacījumi attiecībā uz Orobanche sēklām |Minimālā analītiskā tīrība (% no svara) | Maksimālais citu augu sugu sēklu saturs (% no svara) | Citas augu sugas a) | Avena fatua, Avena ludoviciana, Avena sterilis | Cuscuta spp. | Raphanus raphanistrum | Rumex spp., izņemot Rumex acetosella | Alopecurus myosuroides | Lolium remotum |1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |Arachis hypogaea | 70 | 99 | - | 5 | 0 | 0 c) | | | | | |Brassica spp.–bāzes sēklas | 85 | 98 | 0,3 | - | 0 | 0 c) d) | 10 | 2 | | | |–sertificētas sēklas | 85 | 98 | 0,3 | - | 0 | 0 c) d) | 10 | 5 | | | |Cannabis sativa | 75 | 98 | - | 30 b) | 0 | 0 c) | | | | | e) |Carthamus tinctorius | 75 | 98 | - | 5 | 0 | 0 c) | | | | | e) |Carum carvi | 70 | 97 | - | 25 b) | 0 | 0 c) d) | 10 | | 3 | | |Gossypium spp. | 80 | 98 | - | 15 | 0 | 0 c) | | | | | |Helianthus annuus | 85 | 98 | - | 5 | 0 | 0 c) | | | | | |Linum usitatissimum:–šķiedras lini | 92 | 99 | - | 15 | 0 | 0 c) d) | | | 4 | 2 | |–eļļas lini | 85 | 99 | - | 15 | 0 | 0 c) d) | | | 4 | 2 | |Papaver somniferum | 80 | 98 | - | 25 b) | 0 | 0 c) d) | | | | | |Sinapis alba–bāzes sēklas | 85 | 98 | 0,3 | - | 0 | 0 c) d) | 10 | 2 | | | |-sertificētas sēklas | 85 | 98 | 0,3 | - | 0 | 0 c) d) | 10 | 5 | | | |Glycine max. | 80 | 98 | - | 5 | 0 | 0 c) | | | | | |B. Standarti vai citi nosacījumi, ko piemēro, ja uz tiem ir atsauce tabulā saskaņā ar šā pielikuma I 3. A iedaļu:a) maksimālais sēklu saturs, kas noteikts 5. ailē, attiecas arī uz 6. līdz 11. ailē minēto sugu sēklām;b) citu augu sugu sēklām kopējais saturs pēc skaita nav jānosaka, ja vien nav šaubu par 5. ailē izklāstīto nosacījumu ievērošanu;c) Cuscuta spp. sēklas pēc skaita nav jānosaka, ja vien nav šaubu par 7. ailē izklāstīto nosacījumu ievērošanu;d) vienas Cuscuta spp. sēklas klātbūtni noteiktā svara paraugā neuzskata par piemaisījumu, ja otrā tāda paša svara paraugā nav nevienas Cuscuta spp. sēklas;e) sēklās nav Orobanche spp.; tomēr vienas Orobanche spp. sēklas klātbūtni 100 gramu smagā paraugā neuzskata par piemaisījumu, ja otrā 200 gramu smagā paraugā nav nevienas Orobanche spp. sēklas.4. Kaitīgu organismu, kas samazina sēklu lietderību, jābūt, cik vien iespējams maz. Sēklas, jo īpaši, atbilst šādiem standartiem vai citiem nosacījumiem.A. tabulaSugas | Kaitīgie organismi |Maksimālais procentuālais daudzums pēc sēklu skaita, kas piesārņots ar kaitīgiem organismiem(katrā ailē kopā) | Sclerotinia sclerotiorum(maksimālais sklerociju skaits vai sklerociju daļas tāda svara paraugā, kas norādīts III pielikuma 4. ailē) |Botrytis spp. | Alternaria spp., Ascochyta linicola (syn. Phoma linicola), Colletotirchum lini, Fusarium spp | Platyedria gossypiella |1 | 2 | 3 | 4 | 5 |Brassica napus | | | | 10 b) |Brassica rapa | | | | 5 b) |Cannabis sativa | 5 | | | |Gossypium spp. | | | 1 | |Helianthus annuus | 5 | | | 10 b) |Linum usitatissimum | 5 | 5 a) | | |Sinnapis alba | | | | 5 b) |B. Standarti vai citi nosacījumi, ko piemēro, ja uz tiem ir atsauce tabulā saskaņā ar šā pielikuma I 4. A iedaļu:a) šķiedras liniem maksimālais ar Ascochyta linicola (sin. Phoma linicola) piesārņoto sēklu skaita procentuālais daudzums nav lielāks par vienu;b) Sclerotinia sclerotiorum sklerocijas vai sklerocijas daļas pēc skaita nav jānosaka, ja nav šaubu par šīs tabulas 5. ailē izklāstīto nosacījumu ievērošanu.C. Īpaši standarti vai citi nosacījumi, ko piemēro Glycine max:a) attiecībā uz Pseudomonas syringae pv. glycinea maksimālais apakšparaugu skaits 5000 sēklu paraugā uz vienu partiju, kas ir sīkāk iedalīts 5 apakšparaugos, par kuriem ir konstatēts, ka tie ir piesārņoti ar minēto organismu, nav lielāks par 4;ja visos piecos apakšparaugos ir identificētas aizdomīgas kolonijas, katram apakšparaugam var izmantot atbilstošas bioķīmiskās pārbaudes attiecībā uz aizdomīgajām kolonijām, kas nodalītas īpaši labvēlīgā vidē, iepriekš minēto standartu vai nosacījumu apstiprināšanai;b) attiecībā uz Diaporthe phaseolorum maksimālais piesārņoto sēklu skaits nav lielāks par 15 %;c) procentuālais daudzums pēc inertā materiāla svara, kā noteikts saskaņā ar pašreizējām starptautiskajām testēšanas metodēm, nav lielāks par 0,3.Saskaņā ar 25. panta 2. punktā minēto procedūru dalībvalstīm var atļaut neveikt pārbaudi attiecībā uz iepriekš minētajiem konkrētajiem standartiem vai nosacījumiem, ja vien, balstoties uz iepriekšējo pieredzi, nav šaubu par šo standartu vai nosacījumu ievērošanu.II. KOMERCSĒKLASIzņemot 1. punktu, II pielikuma I iedaļā izklāstītos nosacījumus piemēro komercsēklām.--------------------------------------------------III PIELIKUMSPARTIJU UN PARAUGU SVARSSuga | Partijas maksimālais svars (tonnās) | No partijas iegūstamā parauga minimālais svars (gramos) | Parauga svars noteik- šanai pēc skaita, kas paredzēts II pielikuma I 3. A 5. līdz 11. ailē un II pielikuma I 4. A 5. ailē (gramos) |1 | 2 | 3 | 4 |Arachis hypogaea | 25 | 1000 | 1000 |Brassica rapa | 10 | 200 | 70 |Brassica juncea | 10 | 100 | 40 |Brassica napus | 10 | 200 | 100 |Brassica nigra | 10 | 100 | 40 |Cannabis sativa | 10 | 600 | 600 |Carthamus tinctorius | 25 | 900 | 900 |Carum carvi | 10 | 200 | 80 |Gossypium spp. | 25 | 1000 | 1000 |Helianthus annuus | 25 | 1000 | |Linum usitatissimum | 10 | 300 | 150 |Papaver somniferum | 10 | 50 | 10 |Sinapis alba | 10 | 400 | 200 |Glycine max. | 25 | 1000 | 1000 |Maksimālo partijas svaru nepārsniedz vairāk kā par 5 %.--------------------------------------------------IV PIELIKUMSETIĶETEA. Nepieciešamā informācijaa) Bāzes sēklām un sertificētām sēklām1. "EK noteikumi un standarti".2. Sertifikācijas iestāde un dalībvalsts vai to sākumburti.3. Iepakojuma noslēgšanas mēnesis un gads, ko izsaka šādi: "noslēgts… (mēnesis un gads)" vaimēnesis un gads, kad pēdējoreiz veikta oficiālā paraugu ņemšana sertifikācijas nolūkā, ko izsaka šādi: "paraugs ņemts… (mēnesis un gads)".4. Partijas atsauces numurs.5. Suga, kurai norādīts vismaz botāniskais nosaukums, kas var būt saīsinātā veidā un bez autoru vārdiem; latīņu burtiem.6. Šķirne, kas norādīta vismaz latīņu burtiem.7. Kategorija.8. Ražotājvalsts.9. Deklarētais neto vai bruto svars.10. Ja ir norādīts svars un ir izmantotas pesticīdu granulas, vielas lodīšu veidā vai citas cietas piedevas, tad jānorāda šo piedevu īpašības, kā arī tīrā sēklu svara un kopsvara aptuvenā attiecība.11. To šķirņu gadījumā, kuras ir hibrīdi vai inbredlīnijas:- bāzes sēklām, ja hibrīds vai inbredlīnija, kurai sēklas pieskaitāmas, ir oficiāli apstiprināta ar Direktīvu 2002/53/EK,šā komponenta nosaukumam, ar kuru tā ir oficiāli apstiprināta, ar atsauci uz galīgo šķirni vai bez tās, hibrīda vai inbredlīnijas gadījumā, kas paredzētas vienīgi kā galīgās šķirnes komponenti, pievieno vārdu "komponents",- citos gadījumos bāzes sēklām:komponenta nosaukumam, kuram bāzes sēklas ir pieskaitāmas, kas var būt koda veidā, pievieno atsauci uz galīgo šķirni, ar atsauci uz tās (vīrišķo vai sievišķo) funkciju vai bez šādas atsauces, un pievieno vārdu "komponents",- sertificētām sēklām:šķirnes nosaukumam, kurai sēklas ir pieskaitāmas, pievieno vārdu "hibrīds".12. Ja ir atkārtoti pārbaudīta vismaz dīgtspēja, var pievienot vārdus "atkārtoti pārbaudīts… (mēnesis un gads)" un norādīt dienestu, kurš ir atbildīgs par šādas atkārtotas pārbaudes veikšanu. Šādu informāciju var norādīt uz oficiālas uzlīmes, kas pievienota oficiālajai etiķetei.Saskaņā ar 25. panta 2. punktā izklāstīto procedūru dalībvalstis var tikt atbrīvotas no pienākuma norādīt botānisko nosaukumu atsevišķai sugai, vajadzības gadījumā uz noteiktiem laika posmiem, ja ir konstatēts, ka trūkumi saistībā ar ieviešanu ir lielāki par priekšrocībām, kādas sagaidāmas no sēklu tirdzniecības.b) Komercsēklām1. "EK noteikumi un standarti".2. "Komercsēklas (nav sertificētas attiecībā uz šķirnēm)".3. Sertifikācijas iestāde un dalībvalsts vai to sākumburti.4. Iepakojuma noslēgšanas mēnesis un gads, ko izsaka šādi: "noslēgts… (mēnesis un gads)".5. Partijas atsauces numurs.6. Suga, kurai norādīts vismaz botāniskais nosaukums, kas var būt saīsinātā veidā un bez autoru vārdiem; latīņu burtiem.7. Ražošanas reģions.8. Deklarētais neto vai bruto svars.9. Ja ir norādīts svars un ir izmantotas pesticīdu granulas, vielas lodīšu veidā vai citas cietas piedevas, tad jānorāda šo piedevu īpašības, kā arī tīrā sēklu svara un kopsvara aptuvenā attiecība.10. Ja ir atkārtoti pārbaudīta vismaz dīgtspēja, var pievienot vārdus "atkārtoti pārbaudīts… (mēnesis un gads)" un norādīt dienestu, kurš ir atbildīgs par šādas atkārtotas pārbaudes veikšanu. Šādu informāciju var norādīt uz oficiālas uzlīmes, kas pievienota oficiālajai etiķetei.Saskaņā ar 25. panta 2. punktā izklāstīto procedūru dalībvalstis var tikt atbrīvotas no pienākuma norādīt botānisko nosaukumu atsevišķai sugai, vajadzības gadījumā, uz noteiktiem laika posmiem, ja ir konstatēts, ka trūkumi saistībā ar ieviešanu ir lielāki priekšrocībām, kādas sagaidāmas no sēklu tirdzniecības.B. Minimālie izmēri110 mm × 67 mm--------------------------------------------------V PIELIKUMSETIĶETE UN DOKUMENTS, KAS SAGATAVOTS GADĪJUMĀ, JA SĒKLAS NAV GALĪGI SERTIFICĒTAS UN IR NOVĀKTAS KĀDĀ CITĀ DALĪBVALSTĪA. Informācija, kas jānorāda uz etiķetes- iestāde, kura ir atbildīga par lauka apskati, un dalībvalsts vai to sākumburti,- suga, kurai norādīts vismaz botāniskais nosaukums, kas var būt saīsinātā veidā un bez autoru vārdiem; latīņu burtiem,- šķirne, kas norādīta vismaz latīņu burtiem; to (inbredlīniju, hibrīdo) šķirņu gadījumā, kuras paredzētas vienīgi kā hibrīdo šķirņu komponenti, pievieno vārdu "komponents",- kategorija,- hibrīdo šķirņu gadījumā vārds "hibrīds",- lauka vai partijas atsauces numurs,- deklarētais neto vai bruto svars,- vārdi "sēklas nav galīgi sertificētas".Saskaņā ar 25. panta 2. punktā izklāstīto procedūru dalībvalstis var tikt atbrīvotas no pienākuma norādīt botānisko nosaukumu atsevišķai sugai, vajadzības gadījumā, uz noteiktiem laika posmiem, ja ir konstatēts, ka trūkumi saistībā ar ieviešanu ir lielāki par priekšrocībām, kādas sagaidāmas no sēklu tirdzniecības.B. Etiķetes krāsaEtiķete ir pelēka.C. Informācija, kas jānorāda dokumentā- iestāde, kas izsniedz šo dokumentu,- suga, kurai norādīts vismaz botāniskais nosaukums, kas var būt saīsinātā veidā un bez autoru vārdiem; latīņu burtiem,- šķirne, kas norādīta vismaz latīņu burtiem,- kategorija,- lauka apsēšanai izmantoto sēklu atsauces numurs un tās valsts vai to valstu nosaukumi, kuras ir sertificējušas šīs sēklas,- lauka vai partijas atsauces numurs,- platība, kas apstrādāta partijas iegūšanai, uz kuru attiecas šis dokuments,- novākto sēklu daudzums un iepakojumu skaits,- sertificētu sēklu gadījumā ataudzējumu skaits pēc bāzes sēklām,- apliecinājums tam, ka ir izpildīti nosacījumi, kuriem jāatbilst kultūraugam, no kura ir iegūtas sēklas,- vajadzības gadījumā, provizoriskās sēklu analīzes rezultāti.--------------------------------------------------VI PIELIKUMSA DAĻA ATCELTĀ DIREKTĪVA UN TĀS SECĪGIE GROZĪJUMI(kas minēti 31. pantā)Direktīva 69/208/EEK (OV L 169, 10.7.1969., 3. lpp.) | |Padomes Direktīva 71/162/EEK (OV L 87, 17.4.1971., 24. lpp.) | tikai 5. pants |Padomes Direktīva 72/274/EEK (OV L 171, 29.7.1972., 37. lpp.) | attiecas tikai uz atsaucēm, kas izdarītas Direktīvas 69/208/EEK 1. un 2. pantā |Padomes Direktīva 72/418/EEK (OV L 287, 26.12.1972., 22. lpp.) | tikai 5. pants |Padomes Direktīva 73/438/EEK (OV L 356, 27.12.1973., 79. lpp.) | tikai 5. pants |Padomes Direktīva 75/444/EEK (OV L 196, 26.7.1975., 6. lpp.) | tikai 5. pants |Padomes Direktīva 78/55/EEK (OV L 16, 20.1.1978., 23. lpp.) | tikai 5. pants |Komisijas Direktīva 78/388/EEK (OV L 113, 25.4.1978., 20. lpp.) | |Padomes Direktīva 78/692/EEK (OV L 236, 26.8.1978., 13. lpp.) | tikai 6. pants |Padomes Direktīva 78/1020/EEK (OV L 350, 14.12.1978., 27. lpp.) | tikai 3. pants |Komisijas Direktīva 79/641/EEK (OV L 183, 19.7.1979., 13. lpp.) | tikai 3. pants |Komisijas Direktīva 80/304/EEK (OV L 68, 14.3.1980., 33. lpp.) | |Komisijas Direktīva 81/126/EEK (OV L 67, 12.3.1981., 36. lpp.) | tikai 4. pants |Komisijas Direktīva 82/287/EEK (OV L 131, 13.5.1982., 24. lpp.) | tikai 3. un 4. pants |Padomes Direktīva 82/727/EEK (OV L 310, 6.11.1982., 21. lpp.) | |Komisijas Direktīva 82/859/EEK (OV L 357, 18.12.1982., 31. lpp.) | |Padomes Direktīva 86/155/EEK (OV L 118, 7.5.1986., 23. lpp.) | tikai 4. pants |Komisijas Direktīva 87/120/EEK (OV L 49, 18.2.1987., 39. lpp.) | tikai 4. pants |Komisijas Direktīva 87/480/EEK (OV L 273, 26.9.1987., 43. lpp.) | tikai 2. pants |Padomes Direktīva 88/332/EEK (OV L 151, 17.6.1988., 82. lpp.) | tikai 7. pants |Padomes Direktīva 88/380/EEK (OV L 187, 16.7.1988., 31. lpp.) | tikai 5. pants |Padomes Direktīva 90/654/EEK (OV L 353, 17.12.1990., 48. lpp.) | attiecas tikai uz atsaucēm, kas izdarītas attiecībā uz Direktīvas 69/208/EEK 2. panta un II pielikuma I 5. noteikumiem |Komisijas Direktīva 92/9/EEK (OV L 70, 17.3.1992., 25. lpp.) | |Komisijas Direktīva 92/107/EEK (OV L 16, 25.1.1993., 1. lpp.) | |Komisijas Direktīva 96/18/EK (OV L 76, 26.3.1996., 21. lpp.) | tikai 2. pants |Padomes Direktīva 96/72/EK (OV L 304, 27.11.1996., 10. lpp.) | tikai 1. panta 5. punkts |Padomes Direktīva 98/95/EK (OV L 25, 1.2.1999., 1. lpp.) | tikai 5. pants |Padomes Direktīva 98/96/EK (OV L 25, 1.2.1999., 27. lpp.) | tikai 5. pants |B DAĻA TERMIŅI PĀRŅEMŠANAI VALSTU LIKUMOS(kas minēti 31. pantā)Direktīva | Pārņemšanas termiņš |69/208/EEK | 1970. gada 1. jūlijs |71/162/EEK | 1970. gada 1. jūlijs (5. panta 1., 2. un 7. punkts) |1972. gada 1. jūlijs (5. panta 3. punkts) |1971. gada 1. jūlijs (citi noteikumi) |72/274/EEK | 1972. gada 1. jūlijs (1. pants) |1973. gada 1. janvāris (2. pants) |72/418/EEK | 1973. gada 1. jūlijs |73/438/EEK | 1973. gada 1. jūlijs (5. panta 3. punkts) |1974. gada 1. janvāris (5. panta 4. punkts) |1974. gada 1. jūlijs (citi noteikumi) |75/444/EEK | 1975. gada 1. jūlijs (5. panta 2. punkts) |1977. gada 1. jūlijs (citi noteikumi) |78/55/EEK | 1978. gada 1. jūlijs (5. panta 2. punkts) |1979. gada 1. jūlijs (citi noteikumi) |78/388/EEK | 1981. gada 1. janvāris (1. panta 1. punkta. apakšpunkts un 2. punkta. apakšpunkts) |1980. gada 1. jūlijs (citi noteikumi) |78/692/EEK | 1977. gada 1. jūlijs (6. pants) |1979. gada 1. jūlijs (citi noteikumi) |78/1020/EEK | 1977. gada 1. jūlijs |79/641/EEK | 1980. gada 1. jūlijs |80/304/EEK | 1980. gada 1. jūlijs |81/126/EEK | 1982. gada 1. jūlijs |82/287/EEK | 1983. gada 1. janvāris |82/727/EEK | 1982. gada 1. jūlijs |82/859/EEK | 1983. gada 1. jūlijs |86/155/EEK | 1986. gada 1. marts (4. panta 3., 4. un 5. punkts) |1987. gada 1. jūlijs (citi noteikumi) |87/120/EEK | 1988. gada 1. jūnijs |87/480/EEK | 1990. gada 1. jūlijs |88/332/EEK | |88/380/EEK | 1992. gada 1. jūlijs (5. panta 10., 19. un 23. punkts un 25. punkta. apakšpunkts, un 5. panta 12. punkts) |1990. gada 1. jūlijs (citi noteikumi) |90/654/EEK | |92/9/EEK | 1992. gada 30. jūnijs |92/107/EEK | 1994. gada 1. jūlijs |96/18/EK | 1996. gada 1. jūlijs |96/72/EK | 1997. gada 1. jūlijs |98/95/EK | 2000. gada 1. februāris (Labojums OV L 126, 20.5.1999., 23. lpp.) |98/96/EK | 2000. gada 1. februāris |--------------------------------------------------VII PIELIKUMSATBILSTĪBAS TABULADirektīva 69/208/EEK | Šī direktīva |1. pants | 1. panta pirmā daļa |17. pants | 1. panta otrā daļa |1.a pants | 2. panta 1. punkta a) apakšpunkts |2. panta 1. punkta A daļa | 2. panta 1. punkta b) apakšpunkts |2. panta 1. punkta B daļas a) punkts | 2. panta 1. punkta c) apakšpunkta i) daļa |2. panta 1. punkta B daļas b) punkts | 2. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) daļa |2. panta 1. punkta B daļas c) punkts | 2. panta 1. punkta c) apakšpunkta iii) daļa |2. panta 1. punkta B daļas d) punkts | 2. panta 1. punkta c) apakšpunkta iv) daļa |2. panta 1. punkta B.a daļas 1. punkta a) apakšpunkts | 2. panta 1. punkta d) apakšpunkta 1. daļas i) punkts |2. panta 1. punkta B.a daļas 1. punkta b) apakšpunkts | 2. panta 1. punkta d) apakšpunkta 1. daļas ii) punkts |2. panta 1. punkta B.a daļas 2. punkta a) apakšpunkts | 2. panta 1. punkta d) apakšpunkta 2. daļas i) punkts |2. panta 1. punkta B.a daļas 2. punkta b) apakšpunkts | 2. panta 1. punkta d) apakšpunkta 2. daļas ii) punkts |2. panta 1. punkta B.a daļas 2. punkta c) apakšpunkts | 2. panta 1. punkta d) apakšpunkta 2. daļas iii) punkts |2. panta 1. punkta C daļas a) punkts | 2.panta 1. punkta e) apakšpunkta i) daļa |2. panta 1. punkta C daļas b) punkts | 2. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) daļa |2. panta 1. punkta C daļas c) punkts | 2. panta 1. punkta e) apakšpunkta iii) daļa |2. panta 1. punkta C daļas d) punkts | 2. panta 1. punkta e) apakšpunkta iv) daļa |2. panta 1. punkta D daļas a) punkts | 2. panta 1. punkta f) apakšpunkta i) daļa |2. panta 1. punkta D daļas b) punkts | 2. panta 1. punkta f) apakšpunkta ii) daļa |2. panta 1. punkta D daļas c) punkts | 2. panta 1. punkta f) apakšpunkta iii) daļa |2. panta 1. punkta D daļas d) punkts | 2. panta 1. punkta f) apakšpunkta iv) daļa |2. panta 1. punkta E daļas a) punkts | 2. panta 1. punkta g) apakšpunkta i) daļa |2. panta 1. punkta E daļas b) punkts | 2. panta 1. punkta g) apakšpunkta ii) daļa |2. panta 1. punkta E daļas c) punkts | 2. panta 1. punkta g) apakšpunkta iii) daļa |2. panta 1. punkta E daļas d) punkts | 2. panta 1. punkta g) apakšpunkta iv) daļa |2. panta 1. punkta E.a daļas a) punkts | 2. panta 1. punkta h) apakšpunkta iv) daļa |2. panta 1. punkta E.a daļas b) punkts | 2. panta 1. punkta h) apakšpunkta ii) daļa |2. panta 1. punkta E.a daļas c) punkts | 2. panta 1. punkta h) apakšpunkta iii) daļa |2. panta 1. punkta E.a daļas d) punkts | 2. panta 1. punkta h) apakšpunkta iv) daļa |2. panta 1. punkta F daļas a) punkts | 2. panta 1. punkta i) apakšpunkta i) daļa |2. panta 1. punkta F daļas b) punkts | 2. panta 1. punkta i) apakšpunkta ii) daļa |2. panta 1. punkta F daļas c) punkts | 2. panta 1. punkta i) apakšpunkta iii) daļa |2. panta 1. punkta F daļas d) punkts | 2. panta 1. punkta i) apakšpunkta iv) daļa |2. panta 1. punkta G daļas a) punkts | 2. panta 1. punkta j) apakšpunkta i) daļa |2. panta 1. punkta G daļas b) punkts | 2. panta 1. punkta j) apakšpunkta ii) daļa |2. panta 1. punkta G daļas c) punkts | 2. panta 1. punkta j) apakšpunkta iii) daļa |2. panta 1. punkta H daļas a) punkts | 2. panta 1. punkta k) apakšpunkta i) daļa |2. panta 1. punkta H daļas b) punkts | 2. panta 1. punkta k) apakšpunkta ii) daļa |2. panta 1. punkta H daļas c) punkts | 2. panta 1. punkta k) apakšpunkta iii) daļa |2. panta 1.a punkts | 2. panta 2. punkts |2. panta 1.b punkts | 2. panta 3. punkts |2. panta 2. punkta a) apakšpunkts | — |2. panta 2. punkta b) apakšpunkts | 2. panta 4. punkta a) apakšpunkts |2. panta 2. punkta c) apakšpunkts | — |2. panta 2. punkta d) apakšpunkts | 2. panta 4. punkta b) apakšpunkts |2. panta 3. punkta i) apakšpunkta a) daļa | 2. panta 5. punkta a) apakšpunkta i) daļa |2. panta 3. punkta i) apakšpunkta b) daļa | 2. panta 5. punkta a) apakšpunkta ii) daļa |2. panta 3. punkta i) apakšpunkta c) daļa | 2. panta 5. punkta a) apakšpunkta iii) daļa |2. panta 3. punkta i) apakšpunkta d) daļa | 2. panta 5. punkta a) apakšpunkta iv) daļa |2. panta 3. punkta ii) apakšpunkts | 2. panta 5. punkta b) apakšpunkts |2. panta 3. punkta iii) apakšpunkts | 2. panta 5. punkta c) apakšpunkts |2. panta 3. punkta iv) apakšpunkts | 2. panta 5. punkta d) apakšpunkts |2. panta 3. punkta v) apakšpunkts | 2. panta 5. punkta otrā daļa |2. panta 4. punkts | 2. panta 6. punkts |3. pants | 3. pants |3.a pants | 4. pants |4. pants | 5. pants |4.a pants | 6. pants |5. pants | 7. pants |6. pants | 8. pants |7. pants | 9. pants |8. pants | 10. pants |9. pants | 11. pants |10. pants | 12. pants |11. pants | 13. pants |11.a pants | 14. pants |12. pants | 15. pants |12.a pants | 16. pants |13. pants | 17. pants |14. pants | 19. pants |14.a pants | 18. pants |15. panta 1. punkta a) apakšpunkts | 20. panta 1. punkta a) apakšpunkts |15. panta 1. punkta b) apakšpunkts | 20. panta 1. punkta b) apakšpunkts |16. pants | 21. pants |18. pants | 22. pants |19. pants | 23. pants |20.a pants | 24. pants |20. pants | 25. pants |21. pants | 26. pants |21.a panta 1. punkts | 27. panta 1. punkts |21.a panta 2. punkta i) apakšpunkts | 27. panta 2. punkta a) apakšpunkts |21.a panta 2. punkta ii) apakšpunkts | 27. panta 2. punkta b) apakšpunkts |22. pants | 28. pants |— | 29. panta. punkts |— | 30. panta. punkts |— | 31. pants |— | 32. pants |— | 33. pants |I pielikums | I pielikums |II pielikuma I daļas 1. punkts | II pielikuma I daļas 1. punkts |II pielikuma I daļas 1. punkta a) apakšpunkts | II pielikuma I daļas 2. punkts |II pielikuma I daļas 2. punkts | II pielikuma I daļas 3. punkts |II pielikuma I daļas 3. punkts | II pielikuma I daļas 4. punkts |II pielikuma II daļa | II pielikuma II daļa |III pielikums | III pielikums |IV pielikuma A daļas a) punkta 1. apakšpunkts | IV pielikuma A daļas a) punkta 1. apakšpunkts |IV pielikuma A daļas a) punkta 2. apakšpunkts | IV pielikuma A daļas a) punkta 2. apakšpunkts |IV pielikuma A daļas a) punkta 3. apakšpunkts | IV pielikuma A daļas a) punkta 3. apakšpunkts |IV pielikuma A daļas a) punkta 4. apakšpunkts | IV pielikuma A daļas a) punkta 4. apakšpunkts |IV pielikuma A daļas a) punkta 5. apakšpunkts | IV pielikuma A daļas a) punkta 5. apakšpunkts |IV pielikuma A daļas a) punkta 6. apakšpunkts | IV pielikuma A daļas a) punkta 6. apakšpunkts |IV pielikuma A daļas a) punkta 7. apakšpunkts | IV pielikuma A daļas a) punkta 7. apakšpunkts |IV pielikuma A daļas a) punkta 8. apakšpunkts | IV pielikuma A daļas a) punkta 8. apakšpunkts |IV pielikuma A daļas a) punkta 9. apakšpunkts | IV pielikuma A daļas a) punkta 9. apakšpunkts |IV pielikuma A daļas a) punkta 10. apakšpunkts | IV pielikuma A daļas a) punkta 10. apakšpunkts |IV pielikuma A daļas a) punkta 10.a apakšpunkts | IV pielikuma A daļas a) punkta 11. apakšpunkts |IV pielikuma A daļas a) punkta 11. apakšpunkts | IV pielikuma A daļas a) punkta 12. apakšpunkts |IV pielikuma A daļas b) punkts | IV pielikuma A daļas b) punkts |IV pielikuma B daļa | IV pielikuma B daļa |V pielikums | V pielikums |— | VI pielikums |— | VII pielikums |--------------------------------------------------


title: Komisijas Direktīva 2010/4/ES ( 2010. gada 8. februāris), ar ko groza III pielikumu Padomes Direktīvā 76/768/EEK attiecībā uz kosmētikas līdzekļiem, lai to pielāgotu tehnikas attīstībai (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               9.2.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 36/21

         KOMISIJAS DIREKTĪVA 2010/4/ES
   (2010. gada 8. februāris),
   ar ko groza III pielikumu Padomes Direktīvā 76/768/EEK attiecībā uz kosmētikas līdzekļiem, lai to pielāgotu tehnikas attīstībai
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 1976. gada 27. jūlija Direktīvu 76/768/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz kosmētikas līdzekļiem (1) un jo īpaši tās 8. panta 2. punktu,
   apspriedusies ar Patērētāju drošības zinātnisko komiteju,
   tā kā:

               (1)

               Patlaban ir divas neoksidējošas matu krāsvielas, kuras, ievērojot Direktīvas 76/768/EEK III pielikuma 2. daļā paredzētos ierobežojumus un nosacījumus, pagaidām – līdz 2010. gada 31. decembrim – ir atļauts izmantot kosmētikas līdzekļos.

               (2)

               Attiecībā uz šīm divām neoksidējošajām matu krāsvielām HC Orange No. 2 un 2-hydroxyethylamino-5-nitroanisole, kas ir uzskaitītas III pielikuma 2. daļā ar 26. un 29. atsauces numuru, Patērētāju drošības zinātniskā komiteja (turpmāk “SCCS”) sniedza galīgos atzinumus par to drošumu. SCCS ierosināja maksimāli pieļaujamo koncentrāciju gatavā kosmētikas līdzeklī 1,0 % apmērā HC Orange No. 2 un 0,2 % apmērā 2-hydroxyethylamino-5-nitroanisole. Tādējādi HC Orange No. 2 un 2-hydroxyethylamino-5-nitroanisole var galīgi reglamentēt III pielikuma 1. daļā.

               (3)

               Tādēļ attiecīgi jāgroza Direktīva 76/768/EEK.

               (4)

               Lai nodrošinātu vienmērīgu pāreju to produktu tirdzniecībā, kuri satur HC Orange No. 2, kas neatbilst šajā direktīvā noteiktajām marķēšanas prasībām, jāparedz pienācīgs pārejas periods.

               (5)

               Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Kosmētikas līdzekļu pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.
   1. pants
   Grozījums Direktīvā 76/768/EEK
   Direktīvas 76/768/EEK III pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu.
   2. pants
   Transponēšana
   1.   Dalībvalstis vēlākais līdz 2010. gada 1. septembrim pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmu Komisijai minēto noteikumu tekstu.
   Dalībvalstis piemēro šīs direktīvas pielikumā minētos noteikumus, izņemot prasības attiecībā uz marķēšanu, kas noteiktas 208. ieraksta “f” slejā, no 2010. gada 1. decembra.
   Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.
   2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.
   3. pants
   Pārejas noteikumi
   Dalībvalstis veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai pēc 2011. gada 1. novembra Eiropas Savienības ražotāji vai importētāji, kuri reģistrēti Eiropas Savienībā, nelaiž tirgū nevienu kosmētikas līdzekli, kas neatbilst prasībām attiecībā uz marķēšanu, kuras noteiktas ar šo direktīvu grozītās Direktīvas 76/768/EEK III pielikuma I daļas 208. ieraksta “f” slejā.
   Dalībvalstis veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai pēc 2012. gada 1. novembra Eiropas Savienībā netiek tirgoti vai realizēti galapatērētājiem kosmētikas līdzekļi, kas neatbilst prasībām attiecībā uz marķēšanu, kuras noteiktas ar šo direktīvu grozītās Direktīvas 76/768/EEK III pielikuma I daļas 208. ieraksta “f” slejā.
   4. pants
   Stāšanās spēkā
   Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   5. pants
   Adresāti
   Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

      Briselē, 2010. gada 8. februārī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 262, 27.9.1976., 169. lpp.

      PIELIKUMS
      Direktīvas 76/768/EEK III pielikumu groza šādi.

                  1.

                  Pielikuma 1. daļā pievieno šādus ierakstus:

                              Atsauces numurs

                              Viela

                              Ierobežojumi

                              Kosmētikas līdzekļa etiķetē norādāmie lietošanas noteikumi un brīdinājumi

                              Piemērošanas un/vai lietošanas joma

                              Maksimāli pieļaujamā koncentrācija gatavā kosmētikas līdzeklī

                              Citi ierobežojumi un prasības

                              a

                              b

                              c

                              d

                              e

                              f

                              “208

                              1-(beta-aminoetil)amino-4-(beta-hidroksietil)oksi-2-nitrobenzols un tā sāļi

                                 HC Orange No. 2

                                 CAS Nr. 85765-48-6

                                 EINECS 416-410-1

                              Matu krāsviela neoksidējošos matu krāsošanas līdzekļos

                              1,0 %

                                          —

                                          Nelietot nitrozējošās sistēmās

                                          —

                                          Maksimālais nitrozoamīnu saturs: 50 μg/kg

                                          —

                                          Glabāt traukos, kas nesatur nitrītus

                              Matu krāsvielas var izraisīt smagu alerģisku reakciju.
                              Izlasīt un ievērot norādījumus.
                              Šis līdzeklis nav paredzēts personām, kas jaunākas par 16 gadiem.
                              Melnās hennas tetovējumi, kas nav permanenti, var paaugstināt alerģijas risku.
                              Matus nekrāsot, ja:

                                          —

                                          uz sejas ir izsitumi vai galvas āda ir jutīga, kairināta vai bojāta,

                                          —

                                          pēc matu krāsošanas ir bijusi kāda reakcija,

                                          —

                                          agrāk ir bijusi reakcija uz melnās hennas tetovējumu, kas nav permanents.”

                              209

                              2-[(2-metoksi-4-nitrofenil)amino]etanols un tā sāļi

                                 2-Hydroxyethylamino-5-nitroanisole

                                 CAS Nr. 66095-81-6

                                 EINECS 266-138-0

                              Matu krāsviela neoksidējošos matu krāsošanas līdzekļos

                              0,2 %

                                          —

                                          Nelietot nitrozējošās sistēmās

                                          —

                                          Maksimālais nitrozoamīnu saturs: 50 μg/kg

                                          —

                                          Glabāt traukos, kas nesatur nitrītus

                  2.

                  Pielikuma 2. daļā svītro ierakstus, kas attiecas uz 26. un 29. atsauces numuru.