title: Komisijas Direktīva 95/43/EK (1995. gada 20. jūlijs), ar ko groza C un D pielikumu Padomes Direktīvai 92/51/EEK par otro vispārējo sistēmu profesionālās izglītības un mācību atzīšanai, lai papildinātu Direktīvu 89/48/EEK (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31995L0043

Oficiālais Vēstnesis L 184 , 03/08/1995 Lpp. 0021 - 0033

		Komisijas Direktīva 95/43/EK(1995. gada 20. jūlijs),ar ko groza C un D pielikumu Padomes Direktīvai 92/51/EEK par otro vispārējo sistēmu profesionālās izglītības un mācību atzīšanai, lai papildinātu Direktīvu 89/48/EEK(Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1992. gada 18. jūnija Direktīvu 92/51/EEK par otro vispārējo sistēmu profesionālās izglītības un mācību atzīšanai, lai papildinātu Direktīvu 89/48/EEK [1], kā tā grozīta ar Komisijas Direktīvu 94/38/EK [2], un jo īpaši tās 15. pantu,tā kā, izskatot argumentētus lūgumu papildināt C vai D pielikumā doto sarakstu ar kādu izglītības un mācību kursu, Komisijai atbilstīgi Direktīvas 92/51/EEK 15. panta 2. punktam ir konkrēti jāpārliecinās, vai kvalifikācija, ko iegūst attiecīgā kursa beigās, dod šā kursa beidzējam profesionālās izglītības vai sagatavotības pakāpi, kas ir līdzvērtīga pēcvidusskolas kursam, kas minēts 1. panta a) punkta pirmās daļas otrā ievilkuma i) punktā, kā arī paredz līdzīgu atbildību un darbības;tā kā Nīderlandes valdība pamatoti lūgusi grozīt Direktīvas 92/51/EEK C un D pielikumu un Austrijas valdība argumentēti lūgusi grozīt D pielikumu;tā kā mācību kursi, kas jāpievieno sarakstam Direktīvas 92/51/EEK C pielikumā attiecībā uz Nīderlandi, ir līdzvērtīgi pēc uzbūves un ilguma, kā arī atbildība un darbības, kas no tiem izriet, atbilst pielikumā jau uzskaitītajiem kursiem;tā kā saskaņā ar Direktīvas 92/51/EEK 2. pantu šīs direktīvas noteikumi nav piemērojami darbībām, uz ko attiecas kāda no A pielikumā uzskaitītajām direktīvām, tostarp direktīvas, kas attiecinātas uz B pielikumā minētajām darbībām, ko veic darbinieki, pat ja kādas dalībvalsts pilsonis pabeidzis kādu no D pielikumā minētajiem kursiem, kam ir īpaša struktūra;tā kā mācību kursi, kas attiecībā uz Nīderlandi un Austriju ir jāpievieno Direktīvas 92/51/EEK D pielikumā dotajam sarakstam, pēc uzbūves un ilguma ir līdzvērtīgi dažiem mācību kursiem C pielikumā un atsevišķiem mācību kursiem, kas jau ir D pielikumā un kuru ilgums pastāvīgi ir 13 vai vairāk gadu;tā kā saskaņā ar Direktīvas 92/51/EEK 17. panta 2. punktu, kā arī, lai palielinātu vispārējās sistēmas efektivitāti, tām dalībvalstīm, kuru izglītības un mācību kursi uzskaitīti D pielikumā, būtu jānosūta Komisijai un pārējām dalībvalstīm attiecīgo diplomu saraksts;tā kā, lai Direktīvas 92/51/EEK C un D pielikumu padarītu saprotamāku, grozītie saraksti būtu jāpublicē;tā kā šajā direktīvā paredzētie pasākumi saskan ar atzinumu, ko sniegusi Komiteja, kura izveidota ar Direktīvas 92/51/EEK 15. pantu,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsAr šo Direktīvas 92/51/EEK pielikumi C un D tiek grozīti, kā norādīts šīs direktīvas I pielikumā.2. pantsGrozītais izglītības un mācību kursu saraksts, kas ir minēts Direktīvas 92/51/EEK C un D pielikumā, sniegts šīs direktīvas II pielikumā.3. pants1. Dalībvalstis pieņem normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai līdz 1995. gada 31. oktobrim izpildītu šīs direktīvas prasības. Tās tūlīt par to informē Komisiju.Kad dalībvalstis pieņem minētos tiesību aktus, tajos iekļauj atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka metodes, kā izdarīt šādas atsauces.2. Dalībvalstis dara zināmus Komisijai tos savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, kuru reglamentē šī direktīva.4. pantsŠī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Briselē, 1995. gada 20. jūlijāKomisijas vārdā —Komisijas loceklisMario Monti[1] OV L 209, 24.7.1992., 25. lpp.[2] OV L 217, 23.8.1994., 8. lpp.--------------------------------------------------I PIELIKUMSA. Direktīvas 92/51/EEK C pielikumu groza šādi:1. a)Pielikuma 1. sadaļā "Vidējā medicīniskā personāla un bērnu aprūpes mācību kursi" aiz daļas "Luksemburgā" pēdējā ievilkuma "bērnu aprūpes darbinieks/-ce" pievieno šādu daļu un ievilkumu:"Nīderlandē:— veterinārārsta asistents ("dierenartassistent")".b) Pielikuma 1. sadaļā"Vidējā medicīniskā personāla un bērnu aprūpes mācību kursi"aiz teksta"kas nozīmē izglītības un mācību kursus ar kopējo ilgumu vismaz 13 gadi, no kuriem:"pēdējā ievilkuma pievieno šādu ievilkumu:"— vai — attiecībā uz veterinārārsta asistentu ("dierenassisten") Nīderlandē — trīs gadi profesionālās izglītības specializētā profesionālās izglītības iestādē (shēma "MBO") vai arī trīs gadi profesionālās izglītības duālā izglītības sistēmā ("LLW"), kas abos gadījumos beidzas ar gala pārbaudījumu."2. a)Pielikuma 3. sadaļas "Jūrniecības sektors" a) punkta "Jūras transports" daļu "Nīderlandē" papildina ar šādu ievilkumu:"— VTS inspektors ("VTS-functionaris")."b) Pielikuma 3. sadaļas"Jūrniecības sektors"a) punktā"Jūras transports"aiz teksta"kas ir mācības:"ievilkumu"— Nīderlandē, paredzot 14 gadu kursu, no kura vismaz divi gadi notiek specializētā profesionālās izglītības iestādē, ko papildina divpadsmit mēnešus ilga prakse,"aizstāj ar šādu ievilkumu:"— Nīderlandē:- (piekrastes kuģu) kapteiņa pirmajam palīgam (ar papildu mācībām) ("stuurman kleine handelsvaart (met aanvulling)") un (diplomētam) piekrastes kuģu mehāniķim ("diploma motordrijver"), paredzot 14 gadu kursu, no kura vismaz divi gadi notiek specializētā profesionālās izglītības iestādē, ko papildina divpadsmit mēnešus ilga prakse,- VTS inspektoram ("VTS-functionaris"), kopējais ilgums vismaz 15 gadi, no kuriem vismaz trīs gadi ir augstākā profesionālā izglītība ("HBO") vai vidējā posma arodmācības ("MBO"), kam seko valsts un reģionālas specializācijas kursi, kas katrs ietver vismaz divpadsmit nedēļas ilgu teorijas apguvi un beidzas ar gala pārbaudījumu."3. a)Pielikuma 4. sadaļas "Tehniskais sektors" daļu "Nīderlandē" papildina ar šādu ievilkumu:"— zobu protēžu izgatavotājs ("tandprotheticus")".b) Pielikuma 4. sadaļas"Tehniskais sektors"daļas"Nīderlandē"frāzi, kas ir tieši aiz ievilkuma"tiesu izpildītājs", aizstāj ar šādu frāzi:"kas ir studiju un profesionālās sagatavošanas kurss:- attiecībā uz tiesu izpildītājiem ("gerechtsdeurwaarder" — kopumā deviņpadsmit gadi, no kuriem astoņi gadi ir obligātā izglītība, kam seko astoņi gadi vidējās izglītības, tostarp četri gadi tehniskās izglītības, kas beidzas ar valsts pārbaudījumu un ko papildina trīs gadi teorētiskas un praktiskas profesionālās sagatavošanas,- attiecībā uz zobu protēžu izgatavotājiem ("tandprotheticus") — kopumā 15 gadi pilna laika mācību un trīs gadi daļlaika mācību, tostarp astoņi gadi pamatizglītības, četri gadi vispārējās vidējās izglītības, trīs gadi profesionālās sagatavošanas, kurā notiek teorētiskas un praktiskas mācības par zobu tehniķi, ko papildina trīs gadi daļlaika mācību par zobu protēžu izgatavotāju, beidzoties ar gala pārbaudījumu."B. Direktīvas 92/51/EEK D pielikumu papildina ar šādām iedaļām:a)"Nīderlandē:šādi reglamentētie kursi:- reglamentēti mācību kursi, kuru kopējais ilgums ir vismaz 15 gadi un kuru priekšnoteikums ir pabeigta astoņu gadu pamatizglītība un četri gadi vai nu vidējā posma vispārējā vidējā izglītība ("MAVO"), vai profesionālā sākumizglītība ("VBO"), vai augstāka līmeņa vispārējā vidējā izglītība, un kam nepieciešams pabeigt trīs vai četru gadu vidējā posma arodmācību kursu koledžā ("MBO"), kas beidzas ar gala pārbaudījumu,- reglamentēti mācību kursi, kuru kopējais ilgums ir vismaz 16 gadi un kuru priekšnoteikums ir pabeigta astoņu gadu pamatizglītība un četri gadi vai nu profesionālās sākumizglītības ("VBO"), vai augstākā līmeņa vispārējās vidējās izglītības, un kam nepieciešams pabeigt vismaz četrus gadus ilgas arodmācības mācekļu sistēmā, kurā paredzēta teorētiska sagatavošana koledžā vismaz vienu dienu nedēļā, bet pārējās dienās — prakse prakses centrā vai firmā, un kas beidzas ar vidējās izglītības vai terciārā līmeņa gala pārbaudījumu.Nīderlandes iestādes nosūta Komisijai un pārējām dalībvalstīm to mācību kursu sarakstu, uz kuriem attiecas šis pielikums".b)"Austrijā:- mācību kursi profesionālās izglītības iestādēs ("Berufsbildende Höhere Schulen") un lauksaimniecības un mežsaimniecības profesionālās izglītības iestādēs ("Höhere Land- und Forstwirtschaftliche Lehranstalten"), ieskaitot īpaša tipa iestādes ("einschließlich der Sonderformen"), kuru struktūru un līmeni nosaka normatīvi un administratīvi akti.Šo kursu kopgarums ir vismaz 13 gadi, no kuriem pieci gadi ir profesionālās izglītības kurss, kas beidzas ar gala pārbaudījumu, kura sekmīga izturēšana ir profesionālās kvalifikācijas pierādījums,- mācību kursi meistaru skolās ("Meisterschulen"), meistarklasēs ("Meisterklassen"), rūpnīcu meistaru skolās ("Werkmeisterschulen") vai būvamatniecības skolās ("Bauhandwerkerschulen"), kuru struktūru un līmeni nosaka normatīvi un administratīvi akti.Mācību kursu kopgarums ir vismaz 13 gadi, no kuriem deviņi gadi ir obligātā izglītība, kam seko vai nu vismaz trīs gadi profesionālās izglītības specializētā profesionālās izglītības iestādē, vai vismaz trīs gadu prakse firmā un līdztekus mācības profesionālās izglītības iestādē ("Berufsschule"), abos gadījumos ar gala pārbaudījumu, un ko papildina veiksmīgi pabeigts vismaz viena gada mācību kurss meistaru skolā ("Meisterschule"), meistarklasēs ("Meisterklassen"), rūpnīcas meistaru skolā ("Werkmeisterschule") vai būvamatniecības skolā ("Bauhandwerkerschule"). Lielākoties kursu kopgarums ir vismaz 15 gadi, paredzot darba pieredzes apguvi, kas notiek vai nu pirms mācību kursiem šajās mācību iestādēs, vai arī līdztekus daļlaika mācību kursiem (vismaz 960 stundas).Austrijas iestādes nosūta Komisijai un dalībvalstīm to mācību kursu sarakstu, uz kuriem attiecas šis pielikums."--------------------------------------------------II PIELIKUMS"TO KURSU SARAKSTS, KURIEM IR ĪPAŠA STRUKTŪRA, KĀ TIE MINĒTI 1. PANTA A PUNKTA PIRMĀS DAĻAS OTRĀ IEVILKUMA II) PUNKTĀ(DIREKTĪVAS 92/51/EEK C PIELIKUMS)1. Vidējā medicīniskā personāla un bērnu aprūpes mācību kursiMācības šādās specialitātēs:Vācijā:- bērnu māsa ("Kinderkrankenschwester/Kinderkrankenpfleger"),- fizioterapeits(-e) ("Krankengymnast(in)/Physiotherapeut(in)") [1],- darba terapeits(-e) ("Beschäftigungs- und Arbeitstherapeut(in)"),- logopēds(-e) ("Logopäde/Logopädin"),- ortoptikas speciālists(-e) ("Orthoptist(in)"),- valsts atzīts bērnu aprūpes darbinieks(-ce) ("Staatlich anerkannt(-er) Erzieher(in)"),- valsts atzīts ārsts-pedagogs(-ģe) ("Staatlich anerkannte(-r) Heilpaedagoge(-in)"),- medicīnas laboratorijas tehniķis(-e) ("medizinisch-technische(-r) Laboratoriums- Assistent(in)"),- medicīnas tehniķis(-e)-radiologs(-ģe) ("medizinisch-technische(-r) Radiologie-Assistant(in)"),- medicīnas funkcionālās diagnostikas tehniķis(-e) ("medizinisch-technische(-r) Assistant(in) für Funktionsdiagnostik"),- veterinārijas tehniķis(-e) ("veterinärmedizinisch-technische(-r) Assistant(in)"),- diētas māsa ("Diätassistent(in)"),- farmācijas tehniķis ("Pharmazieingenieur"), kvalifikācija iegūta pirms 1994. gada 31. marta bijušajā Vācijas Demokrātiskajā Republikā vai jauno zemju teritorijā,- psihiatrijas māsa ("Psychiatrische(-r) Krankenschwester/Krankenpfleger"),- logopēds(-e) ("Sprachtherapeut(in)"),Itālijā:- zobu tehniķis ("odontotecnico"),- optiķis ("ottico"),- hiropēds ("podologo"),Luksemburgā:- medicīnas tehniķis(-e)-radiologs(-ģe) ("assistant(e) téchnique medical(e) en radiologie"),- medicīnas laboratorijas tehniķis(-e) ("assistant(e) technique médical(e) de laboratorie"),- psihiatrijas māsa ("infirmier/ière psychiatrique"),- ķirurģijas tehniķis(-e) ("assistan(e) technique médical(e) en chirurgie"),- bērnu māsa ("infirmier/ière puériculteur/trice"),- anestēzijas māsa ("infirmier/ière anesthésiste"),- kvalificēts masieris(-e) ("masseur/euse diplômé(e)"),- bērnu aprūpes darbinieks(-ce) ("éducateur/trice"),Nīderlandē:- veterinārārsta asistents ("dierenartassistent"),kas ir izglītības un mācību kursi ar kopējo ilgumu vismaz trīspadsmit gadi, ietverot:i) vai nu vismaz trīs gadus profesionālās izglītības specializētā profesionālās izglītības iestādē, ko beidz ar gala pārbaudījumu, dažos gadījumos to papildina viena vai divu gadu specializācijas kurss, kas beidzas ar gala pārbaudījumu,ii) vai arī vismaz divarpus gadus profesionālās izglītības specializētā profesionālās izglītības iestādē, ko beidz ar gala pārbaudījumu un ko papildina vismaz sešus mēnešus ilgs darbs vai vismaz sešus mēnešus ilga prakse valsts akreditētā iestādē,iii) vai arī vismaz divus gadus profesionālās izglītības specializētā profesionālās izglītības iestādē, ko beidz ar gala pārbaudījumu un ko papildina vismaz vienu gadu ilgs darbs vai vismaz vienu gadu ilga prakse valsts akreditētā iestādē,iv) vai arī — attiecībā uz veterinārārsta asistentu ("dierenartassisten") Nīderlandē — trīs gadus profesionālās izglītības specializētā profesionālās izglītības iestādē (shēma "MBO") vai trīs gadus profesionālās izglītības duālā izglītības sistēmā ("LLW"), kas abos gadījumos beidzas ar gala pārbaudījumu.Mācības šādās specialitātēs:Austrijā:- kontaktlēcu optiķis ("Kontaktlinsenoptiker"),- pedikīra speciālists ("Fußpfleger"),- dzirdes aparātu tehniķis ("Hörgeräteakustiker"),- aptiekārs ("Drogist"),kas ir izglītības un mācību kursi ar kopējo ilgumu vismaz četrpadsmit gadu, tostarp vismaz piecus gadus ilga sagatavošana strukturētā mācību sistēmā, kas sadalīta vismaz trīs gadus ilgā mācekļa praksē, kur ietilpst mācības, ko daļēji apgūst darbavietā un daļēji — profesionālās izglītības iestādē, un profesionālās prakses un sagatavošanas posmā, kas beidzas ar gala pārbaudījumu specialitātē, dodot tiesības strādāt specialitātē un sagatavot mācekļus,- masieris ("Masseur"),kas ir izglītības un mācību kursi ar kopējo ilgumu četrpadsmit gadi, tostarp piecus gadus ilga sagatavošana strukturētā mācību sistēmā, kas sadalīta divus gadus ilgā mācekļa praksē, divus gadus ilgā profesionālās prakses un sagatavošanas posmā un vienu gadu ilgā mācību kursā, kas beidzas ar gala pārbaudījumu specialitātē, dodot tiesības strādāt specialitātē un sagatavot mācekļus,- bērnudārza audzinātājs(-a) ("Kindergärtner/in"),- bērnu aprūpes darbinieks ("Erzieher"),kas ir izglītības un mācību kursi ar kopējo ilgumu trīspadsmit gadi, tostarp piecus gadus ilga profesionālā sagatavošana specializētā profesionālās izglītības iestādē, kas beidzas ar gala pārbaudījumu.2. Meistaru sektors ("Mester/Meister/Maître"), kas ir izglītības un mācību kursi specialitātēs, uz kurām neattiecas A pielikumā uzskaitītās direktīvas.Mācības šādās specialitātēs:Dānijā:- optiķis ("optometrist"),šā kursa kopējais ilgums ir 14 gadi, no kuriem pieci gadi ir profesionālā izglītība, kas dalīta divarpus gadus ilgās teorētiskās mācībās, ko sniedz profesionālās izglītības iestāde, un divarpus gadus ilgā praksē darbavietā, un kas beidzas ar valsts izglītības standartā noteiktu gala pārbaudījumu amata prasmē un dod tiesības izmantot meistara nosaukumu,- ortopēdijas tehniķis ("ortopaedimekaniker"),šā kursa kopējais ilgums ir 12,5 gadi, no kuriem trīsarpus gadi ir profesionālā izglītība, kas dalīta sešus mēnešus ilgās teorētiskās mācībās, ko sniedz arodizglītības iestāde, un trīs gadus ilgā praksē darbavietā, un kas beidzas ar valsts izglītības standartā noteiktu gala pārbaudījumu amata prasmē un dod tiesības izmantot meistara nosaukumu,- ortopēdisko apavu meistars ("orthopaediskomager"),šā kursa kopējais ilgums ir 13,5 gadi, no kuriem četrarpus gadi ir profesionālā izglītība, kas dalīta divus gadus ilgās teorētiskās mācībās, ko sniedz arodizglītības iestāde, un divarpus gadus ilgā praksē darbavietā, un kas beidzas ar valsts izglītības standartā noteiktu gala pārbaudījumu amata prasmē un dod tiesības izmantot meistara nosaukumu,Vācijā:- optiķis ("Augenoptiker"),- zobu tehniķis ("Zahntechniker"),- bandāžists ķirurģijā ("Bandagist"),- dzirdes aparātu tehniķis ("Hörgerätakustiker"),- tehniķis ortopēds ("Orthopädiemechaniker"),- ortopēdisko apavu meistars ("Orthopädieschumacher"),Luksemburgā:- praktizējošs optiķis ("opticien"),- zobu tehniķis ("mécanicien dentaire"),- dzirdes aparātu tehniķis ("audioprothésiste"),- ortopēdijas tehniķis/bandāžists ("mécanicien orthopédiste/bandagiste"),- ortopēdisko apavu meistars ("orthopédiste-cordonnier"),šo mācību kursu kopējais ilgums ir 14 gadi, no kuriem vismaz pieci gadi ir sagatavošana strukturētā mācību sistēmā, ko daļēji apgūst darbavietā un daļēji — profesionālās izglītības iestādē un kas beidzas ar gala pārbaudījumu, kas jānokārto, lai varētu veikt jebkuru par kvalificētu atzītu darbu vai nu patstāvīgi, vai kā darbinieks ar līdzvērtīgi augstu atbildības pakāpi.Austrijā:- bandāžists ķirurģijā ("Bandagist"),- korsešu izstrādājumu meistars ("Miederwarenerzeuger"),- optiķis ("Optiker"),- ortopēdisko apavu meistars ("Orthopädieschuhmacher"),- ortopēdijas tehniķis ("Orthopädietechniker"),- zobu tehniķis ("Zahntechniker"),- dārznieks ("Gärtner"),kas ir izglītība un mācības ar kopējo ilgumu vismaz četrpadsmit gadu, tostarp vismaz piecus gadus ilga sagatavošana strukturētā mācību sistēmā, kas dalīta vismaz trīs gadus ilgā mācekļa praksē, kur ietilpst mācības, ko daļēji apgūst darbavietā un daļēji — profesionālās izglītības iestādē, un vismaz divus gadus ilgā profesionālās prakses un sagatavošanas posmā, kas beidzas ar meistara eksāmenu, dodot tiesības strādāt specialitātē, sagatavot mācekļus un izmantot meistara nosaukumu,meistaru sagatavošana lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē, proti,- lauksaimnieks meistars ("Meister in der Landwirtschaft"),- lauku saimniecības vadītājs meistars ("Meister in der ländlichen Hauswirtschaft"),- dārzkopis meistars ("Meister im Gartenbau"),- dārzeņu lauka kultūru audzētājs meistars ("Meister im feldgemüsebau"),- augļukoku audzēšanas un augļu pārstrādes meistars ("Meister im Obstbau und in der Obstverwertung"),- vīnkopis un vīndaris meistars ("Meister im Weinbau und in der Kelterwirtschaft"),- piensaimniecības un siera meistars ("Meister in der Molkerei- und Käsereiwirtschaft"),- zirgkopis meistars ("Meister in der Pferdewirtschaft"),- zivkopis meistars ("Meister in der Fischereiwirtschaft"),- putnkopis meistars ("Meister in der Geflügelwirtschaft"),- biškopis meistars ("Meister in der Bienenwirtschaft"),- mežsaimnieks meistars ("Meister in der Forstwirtschaft"),- mežkopis meistars ("Meister in der Forstgarten- und Forstpflegewirtschaft"),- lauksaimniecības noliktavu meistars ("Meister in der landwirtschaftlichen Lagerhaltung"),kas ir izglītība un mācības ar kopējo ilgumu vismaz piecpadsmit gadu, tostarp vismaz sešus gadus ilga sagatavošanu strukturētā mācību sistēmā, kas dalīta vismaz trīs gadus ilgā mācekļa praksē, kur ietilpst mācības, ko daļēji apgūst darbavietā un daļēji — arodizglītības iestādē, un vismaz trīs gadus ilgā profesionālās praksē, kas beidzas ar meistara eksāmenu, dodot tiesības sagatavot mācekļus un izmantot meistara nosaukumu.3. Jūrniecības sektorsa) transportsSagatavošana šādās specialitātēs:Dānijā:- kuģa kapteinis ("skibsfører"),- kapteiņa pirmais palīgs ("overstyrmand"),- vecākais stūrmanis, stūrmanis ("enestyrmand, vagthavende styrmand"),- stūrmanis ("vagthavende styrmand"),- mašīniekārtu inženieris ("maskinchef"),- vecākais mehāniķis ("1. maskinmester"),- vecākais mehāniķis/dežūrmehāniķis ("1. maskinmester/vagthavende maskinmester"),Vācijā:- lielu piekrastes kuģu kapteinis ("Kapitän AM"),- piekrastes kuģu kapteinis ("Kapitän AK"),- lielu piekrastes kuģu stūrmanis ("Nautischer Schiffsoffizier AMW"),- piekrastes kuģu stūrmanis ("Nautischer Schiffsoffizier AKW"),- C klases galvenais inženiermehāniķis ("Schiffsbetriebstechniker CT — Leiter von Maschinenanlagen"),- C klases kuģa mašīnists mehāniķis ("Schiffsmaschinist CMa — Leiter von Maschinenanlagen"),- C klases kuģa mašīniekārtu inženieris ("Schiffsbetriebstechniker CTW"),- C klases kuģa mašīnists mehāniķis — stūrmanis mehāniķis ("Schiffsmaschinist CmaW — Technischer Alleinoffizier"),Itālijā:- stūrmanis ("ufficiale di coperta"),- mašīniekārtu inženieris ("ufficiale di macchina"),Nīderlandē:- (piekrastes kuģu) kapteiņa pirmais palīgs (ar papildu mācībām) ("stuurman kleine handelsvaart (met aanvulling)"),- (diplomēts) piekrastes kuģu mehāniķis ("diploma motordrijver"),- VTS inspektors ("VTS-functionaris"),kas ir sagatavošana:- Dānijā deviņu gadu pamatskolas izglītība, kam seko elementārās sagatavošanas kurss un/vai prakse jūrā, kuras ilgums ir no 17 līdz 36 mēnešiem, ko papildina:i) stūrmaņiem — viens gads specializētas profesionālās izglītības,ii) pārējiem — trīs gadi specializētas profesionālās izglītības,- Vācijā kopējais ilgums no 14 līdz 18 gadiem, ieskaitot trīs gadus ilgu pamata profesionālās sagatavošanas kursu un vienu gadu ilgu praksi jūrā, kam seko viens vai divi gadi specializētas profesionālās izglītības, ko vajadzības gadījumā papildina divu gadu darba pieredze navigācijā,- Itālijā kopējais ilgums 13 gadi, no kuriem vismaz pieci gadi ir profesionālā sagatavošana, kas beidzas ar gala pārbaudījumu un ko vajadzības gadījumā papildina prakse,- Nīderlandē:i) (piekrastes kuģu) kapteiņa pirmā palīga (ar papildu mācībām) ("stuurman kleine handelsvagen (met aanvulling)") specialitātē un (diplomēta) piekrastes kuģu mehāniķa ("diploma motordrijver") specialitātē, kas ir 14 gadu mācību kurss, no kura vismaz divi gadi notiek specializētā profesionālās izglītības iestādē, ko papildina divpadsmit mēnešus ilga prakse,ii) VTS inspektora specialitātē ("VTS-functionaris") ar kopējo ilgumu vismaz 15 gadi, no kuriem vismaz trīs gadi ir augstākā profesionālā izglītība ("HBO") vai vidējā posma arodmācības ("MBO"), kam seko valsts un reģionālas specializācijas kursi, kas katrs ietver vismaz 12 nedēļas ilgu teorijas apguvi un beidzas ar gala pārbaudījumu,un kas ir noteikti starptautiskajā konvencijā STCW (Starptautiskā konvencija par jūrnieku sagatavošanas, sertificēšanas un sardzes dienesta standartiem, 1978).b) Jūras zvejaSagatavošana šādās specialitātēs:Vācijā:- kapteinis dziļjūras zvejniecībā ("Kapitän BG/Fischerei"),- kapteinis piekrastes zvejniecībā ("Kapitän BLK/Fischerei"),- stūrmanis uz dziļjūras kuģiem ("Nautischer Schiffsoffizier BK/Fischerei"),- stūrmanis uz piekrastes kuģiem ("Nautischer Schiffsoffizier BK/Fischerei"),Nīderlandē:- kapteiņa pirmais palīgs/mašīniekārtu inženieris V ("stuurman werktuigkundige V"),- mašīniekārtu inženieris IV (zvejas kuģiem) ("werktuigkundige IV visvaart"),- kapteiņa pirmais palīgs IV (zvejas kuģiem) ("stuurman IV visvaart"),- kapteiņa pirmais palīgs/mašīniekārtu inženieris VI ("stuurman werktuigkundige VI"),kas ir sagatavošana:- Vācijā — kopējā ilgumā no 14 līdz 18 gadiem, tostarp trīs gadus ilgs pamata profesionālās sagatavošanas kurss un vienu gadu ilga prakse jūrā, kam seko viens vai divi gadi specializētas profesionālās izglītības, ko vajadzības gadījumā papildina divu gadu darbs navigācijā,- Nīderlandē — mācību kurss, kura ilgums ir no 13 līdz 15 gadiem, no kuriem vismaz divi gadi paredzēti specializētā profesionālās izglītības iestādē, ko papildina 12 mēnešus ilga darba pieredze,un ir noteiktas Torremolinos Konvencijā (1977. gada Starptautiskā zvejas kuģu drošības konvencija).4. Tehniskais sektorsSagatavošana šādās specialitātēs:Itālijā:- nekustamā īpašuma vērtētājs ("geometra"),- mērnieks ("perito agrario"),kas ir vidējās izglītības līmeņa tehnisko zināšanu kurss ar kopējo ilgumu vismaz 13 gadi, no kuriem astoņi gadi ir obligātā izglītība, kam seko piecus gadus ilgs vidējās izglītības kurss, ieskaitot trīs gadus ilgas mācības specialitātē, kuras beidzas ar eksāmenu tehnisko zinātņu bakalaura grāda iegūšanai, un ko papildina:i) nekustamā īpašuma vērtētāja specialitātei — vai nu vismaz divus gadus ilga prakse nekustamā īpašuma vērtēšanas birojā vai piecus gadus ilga darba pieredze,ii) mērnieka specialitātei — vismaz divus gadus ilga prakse,kas beidzas ar valsts eksāmenu,Nīderlandē:- tiesu izpildītājs ("gerechtsdeurwaarder"),- zobu protēžu izgatavotājs ("tandprotheticus"),kas ir studiju un profesionālās izglītības kurss:i) tiesu izpildītāja specialitātē ("gerechtsdeurwaarder") — ar kopējo ilgumu 19 gadi, no kuriem astoņi gadi ir obligātā izglītība, kam seko astoņi gadi vidējās izglītības, ieskaitot četrus gadus ilgu tehniskās izglītības apguvi, kas beidzas ar valsts eksāmenu un ko papildina trīs gadus ilga teorētiska un praktiskas arodmācības,ii) zobu protēžu izgatavotāja specialitātē ("tandprotheticus") — ar kopējo ilgumu vismaz 15 gadi pilna laika mācību un trīs gadi daļlaika mācību, tostarp astoņus gadus ilgs pamatizglītības apguve, četrus gadus ilga vispārējās vidējās izglītības apguve, trīs gadus ilgas arodmācības, paredzot teorētiskas un praktiskas mācības par zobu tehniķi, ko papildina trīs gadus ilgas daļlaika mācības par zobu protēžu izgatavotāju, kas beidzas ar gala pārbaudījumu,Austrijā:- mežsargs ("Förster"),- tehniskās konsultācijas ("Technisches Büro"),- darbaspēka noma ("Überlassung von Arbeitskräften — Arbeitsleihe"),- nodarbinātības aģents ("Arbeitsvermittlung"),- ieguldījumu konsultants ("Vermögensberater),"- privātdetektīvs ("Berufsdetektiv"),- apsargs ("Bewachungsgewerbe"),- nekustamā īpašuma aģents ("Immobilienmakler"),- nekustamā īpašuma pārvaldnieks ("Immobilienverwalter"),- reklāmas aģentūra ("Werbeagentur"),- celtniecības projekta vadītājs ("Bauträger, Bauorganisator, Baubetreuer),"- parādu piedziņa ("Inkassoinstitut"),kas ir izglītība un mācības ar kopējo ilgumu vismaz 15 gadi, no kuriem astoņi gadi ir obligātā izglītība, kam seko vismaz piecus gadus ilgas vidējās izglītības līmeņa tehnisko vai komerczinību apguve, kura beidzas ar tehniskās vai komerciālās sagatavotības eksāmenu, ko papildina vismaz divu gadu izglītība un mācības darbavietā, kas beidzas ar gala pārbaudījumu specialitātē,- apdrošināšanas konsultants ("Berater in Versicherungsangelegenheiten"),kas ir izglītība un mācības ar kopējo ilgumu 15 gadi, tostarp sešus gadus ilga sagatavošana strukturētā mācību sistēmā, kas dalīta trīs gadus ilgā mācekļa praksē un trīs gadus ilgā profesionālās prakses un mācību posmā, kas beidzas ar gala pārbaudījumu,- celtnieks projektētājs/projektēšana un tehniskie aprēķini ("Planender Baumeister"),- namdaris projektētājs/projektēšana un tehniskie aprēķini ("Planender Zimmermeister"),kas ir izglītība un mācības ar kopējo ilgumu vismaz 18 gadi, no kuriem vismaz deviņi gadi ir profesionālā izglītība, kas sadalīta četrus gadus ilgā vidējās izglītības līmeņa tehnisko zināšanu apguvē un piecus gadus ilgā profesionālās prakses un mācību posmā, kas beidzas ar gala pārbaudījumu specialitātē, dodot tiesības strādāt specialitātē un sagatavot mācekļus, ja šīs mācības attiecas uz tiesībām projektēt ēkas, veikt tehniskos aprēķinus un uzraudzīt celtniecības darbus ("Marijas Terēzes privilēģija").5. Apvienotās Karalistes kursi, pēc kuriem izsniedz valsts atzītus vai Skotijas atzītus kvalifikācijas dokumentusSagatavošana šādās specialitātēs:- medicīnas laboratorijas zinātniskais līdzstrādnieks ("medical laboratory scientific officer"),- kalnrūpniecības elektroinženieris ("mine electrical engineer"),- kalnrūpniecības inženieris mehāniķis ("mine mechanical engineer"),- sertificēts sociālās aprūpes darbinieks — psihiskā veselība ("approved social worker — mental health"),- nosacīti atbrīvoto uzraugs ("probation officer"),- zobārsts ("dental therapist"),- zobu higiēnists ("dental hygienist"),- praktizējošs optiķis ("dispensing optician"),- šahtas pārzinis ("mine deputy"),- administrators maksātnespējas procesā ("insolvency practitioner"),- licencēts notārs ("licensed conveyancer"),- protēzists ("prosthesist"),- kapteiņa pirmais palīgs — kravas/pasažieru kuģu — neierobežoti ("first mate — freight/passanger ships — unrestricted"),- kapteiņa otrais palīgs — kravas/pasažieru kuģu — neierobežoti ("second mate — freight/passanger ships — unrestricted"),- kapteiņa trešais palīgs — kravas pasažieru kuģu — neierobežoti ("third mate — freight/passanger ships — unrestricted"),- stūrmanis — kravas/pasažieru kuģu — neierobežoti ("deck officer — freight/passanger ships — unrestricted"),- mehāniķis — kravas/pasažieru kuģu — neierobežoti ("engineer officer — freight/passanger ships — unrestricted"),- preču zīmju aģents ("trade mark agent"),kas nodrošina valsts atzītus profesionālās kvalifikācijas dokumentus (NVQ) vai dokumentus, kurus apstiprinājusi vai atzinusi par līdzvērtīgiem Profesionālo kvalifikāciju valsts padome, vai — Skotijā — kas sertificēti kā Skotijas profesionālās kvalifikācijas dokumenti Apvienotās Karalistes Valsts profesionālo kvalifikācijas dokumentu sistēmas 3. un 4. līmenī.Šos līmeņus definē šādi:3. līmenis : kompetence dažādās plaša spektra darbībās, ko veic dažādos apstākļos un kas lielākoties ir sarežģītas un neordināras. Ir vajadzīga augsta atbildības pakāpe un patstāvība, bieži vien nākas kontrolēt vai vadīt citus darbiniekus;4. līmenis : kompetence plaša spektra sarežģītās tehniskās vai profesionālās darbībās, ko veic dažādos apstākļos un kam vajadzīga augsta personiskās atbildības un patstāvības pakāpe. Bieži vien jāuzņemas atbildība par citu darbinieku darbu un resursu sadali.KURSI, KAM IR ĪPAŠA STRUKTŪRA, KĀ TIE MINĒTI 3. PANTA PIRMĀS DAĻAS B) PUNKTA TREŠAJĀ IEVILKUMĀ(DIREKTĪVAS 92/51/EEK D PIELIKUMS)Apvienotajā Karalistē:reglamentēti kursi, pēc kuriem saņem valsts atzītus profesionālās kvalifikācijas dokumentus (NVQ), ko sertificējusi Profesionālo kvalifikāciju valsts padome, vai — Skotijā — kas sertificēti kā Skotijas profesionālās kvalifikācijas dokumenti Apvienotās Karalistes Valsts profesionālo kvalifikācijas dokumentu sistēmas 3. un 4. līmenī.Šos līmeņus definē šādi:3. līmenis : kompetence dažādās plaša spektra darbībās, ko veic dažādos apstākļos un kas lielākoties ir sarežģītas un neordināras. Ir vajadzīga augsta atbildības pakāpe un patstāvība, bieži vien nākas kontrolēt un vadīt citus darbiniekus;4. līmenis : kompetence plaša spektra sarežģītās tehniskās vai profesionālās darbībās, ko veic dažādos apstākļos un kam vajadzīga augsta personiskās atbildības un patstāvības pakāpe. Bieži vien jāuzņemas atbildība par citu darbinieku darbu un resursu sadali.Vācijā:Šādi reglamentēti mācību kursi:- reglamentēti mācību kursi, kas sagatavo darbam tehniskā(-s) asistenta(-es) ("technische(-r) Assistant(in)") specialitātē, tirdzniecības asistenta(-es) ("kaufmännische(-r) Assistant(in)") specialitātē, sociālās aprūpes darbinieku profesijās ("soziale Berufe") un valsts sertificēta elpošanas, runas un balss pedagoga(-ģes) profesijā ("staatlich geprüfte(-r) Atem-, Sprech- und Stimmlehrer(in)"), ar kopējo ilgumu vismaz 13 gadi, kam nepieciešama sekmīga vidējās izglītības kursa pabeigšana ("mittlerer Bildungsabschluß") un kas ietver:i) vismaz trīs gadus [2] profesionālās izglītības specializētā profesionālās izglītības iestādē ("Fachschule"), kas beidzas ar gala pārbaudījumu un ko vajadzības gadījumā papildina vienu vai divus gadus ilgs specializācijas kurss, kas arī beidzas ar gala pārbaudījumu;ii) vai arī vismaz divarpus gadi specializētā profesionālās izglītības iestādē ("Fachschule"), kas beidzas ar gala pārbaudījumu un ko papildina vismaz sešus mēnešus ilga darba pieredze vai vismaz sešus mēnešus ilga prakse valsts akreditētā iestādē,- reglamentēti mācību kursi, kas sagatavo darbam valsts sertificēta tehniķa(-es) ("staatlich geprüfte(-r) Techniker(in)"), uzņēmuma ekonomista(-es) ("Betriebswirt(in)"), dizainera(-es) ("Gestalter(in)") un ģimenes konsultanta(-es) ("Familienpfleger(in)") specialitātēs, ar kopējo ilgumu vismaz 16 gadi, kuru priekšnoteikums ir sekmīga obligātās izglītības vai līdzvērtīgas izglītības un mācību kursa pabeigšana (vismaz deviņi gadi) un sekmīga kursa pabeigšana profesionālās izglītības iestādē ("Berufsschule"), kas ilgst ne mazāk kā trīs gadus un ietver, pēc vismaz divu gadu darba, pilna laika izglītību un mācības vismaz divus gadus vai līdzvērtīga ilguma daļlaika izglītību un mācības,- reglamentēti mācību kursi un reglamentētas mācības darbavietā, kuru kopējais ilgums ir vismaz 15 gadi un kuru priekšnoteikums ir sekmīga obligātās izglītības kursa (vismaz deviņi gadi) un profesionālās izglītības kursa (parasti trīs gadi) pabeigšana, un kas parasti nozīmē vismaz divus gadus darba pieredzes (visbiežāk trīs gadi) un pārbaudījumu attiecībā uz mācībām darbavietā, kurās parasti paredzēts mācību kurss, kas vai nu notiek līdztekus darbam (vismaz 1000 stundas), vai ko apmeklē pilnu laiku (vismaz vienu gadu).Vācijas iestādes nosūta Komisijai un pārējām dalībvalstīm to mācību kursu sarakstu, uz kuriem attiecas šis pielikums.Nīderlandē:- reglamentēti mācību kursi ar kopējo ilgumu vismaz 15 gadi, kuru priekšnoteikums ir sekmīgi pabeigta astoņu gadu pamatizglītība un četri gadi vai nu vidējā posma vispārējā vidējā izglītība ("MAVO"), vai profesionālā sākumizglītība ("VBO"), vai augstāka līmeņa vispārējā vidējā izglītība, un kam nepieciešams pabeigt trīs gadu vai četru gadu vidējā posma arodmācības koledžā ("MBO"), nokārtojot gala pārbaudījumu,- reglamentēti mācību kursi ar kopējo ilgumu vismaz 16 gadi, kuru priekšnoteikums ir sekmīgi pabeigta astoņu gadu pamatizglītība un četri gadi vismaz profesionālās sākumizglītības ("VBO") vai augstāka līmeņa vispārējā vidējā izglītība, un kam nepieciešams pabeigt vismaz četrus gadus ilgas arodmācības mācekļu sistēmā, paredzot vismaz vienu dienu nedēļā teorētiskas mācības koledžā, bet pārējās dienās praksi prakses centrā vai firmā, un kas beidzas ar vidējās izglītības līmeņa vai terciārā līmeņa gala pārbaudījumu.Nīderlandes iestādes nosūta Komisijai un pārējām dalībvalstīm to mācību kursu sarakstu, uz kuriem attiecas šis pielikums.Austrijā:- mācību kursi augstākā līmeņa profesionālajās skolās ("Berufsbildende Höhere Schulen"), kā arī augstākā līmeņa lauksaimniecības un mežsaimniecības skolās ("Höhere Land- und Forstwirtschaftliche Lehranstalte"), tostarp īpaša tipa skolās ("einschließlich der Sonderformen"), kuru struktūru un līmeni nosaka normatīvi un administratīvi akti.Šo kursu kopgarums ir vismaz 13 gadi, no kuriem pieci gadi ir arodmācības, kas beidzas ar gala pārbaudījumu, kura sekmīga izturēšana ir profesionālās kompetences pierādījums,- mācību kursi meistaru skolās ("Meisterschulen"), meistarklasēs ("Meisterklasse"), rūpnīcu meistaru skolās ("Werkmeisterschulen") vai būvamatniecības skolās ("Bauhandwerkerschulen"), kuru struktūru un līmeni nosaka normatīvi un administratīvi akti.Šo kursu kopgarums ir vismaz 13 gadi, no kuriem deviņi gadi ir obligātā izglītība, kam seko vai nu vismaz trīs gadi arodmācību specializētā profesionālās izglītības iestādē, vai vismaz trīs gadu mācības firmā un līdztekus profesionāli tehniskajā skolā ("Berufsschule"), kas abos gadījumos beidzas ar gala pārbaudījumu un ko papildina veiksmīgi pabeigts vismaz vienu gadu ilgs mācību kurss meistaru skolā ("Meisterschule"), meistarklasēs ("Meisterklassen"), rūpnīcas meistaru skolā ("Werkmeisterschule") vai būvamatniecības skolā ("Bauhandwerkerschule"). Lielākoties kopējais ilgums ir vismaz 15 gadi, paredzot darba pieredzes apguvi, kas notiek vai nu pirms mācību kursiem šajās mācību iestādēs, vai līdztekus daļlaika kursiem (vismaz 960 stundas).Austrijas iestādes nosūta Komisijai un dalībvalstīm to mācību kursu sarakstu, uz kuriem attiecas šis pielikums."[1] No 1994. gada 1. jūnija profesijas nosaukums "Krankengymnast(in)", tiks aizstāts ar "Physiotherapeut(in)". Tomēr profesijas pārstāvji, kuri ieguvuši diplomus pirms šā datuma, ja vēlēsies, varēs turpināt izmantot iepriekšējo nosaukumu "Krankengymnast(in)"[2] Minimālais ilgums var būt saīsināts no trim uz diviem gadiem, ja konkrētajai personai ir kvalifikācija, kas ļauj tai iestāties universitātē ("Abitur"), t.i., trīspadsmit iepriekšējas izglītības un mācību gadi vai kvalifikācija, kas nepieciešama, lai iestātos "Fachhochschule" [augst sākajā profesionālās izglītības iestādē], t.i., 12 iepriekšējas izglītības un mācību gadi.--------------------------------------------------


title: Komisijas Direktīva 2008/86/EK ( 2008. gada 5. septembris ), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK, lai iekļautu tās I pielikumā aktīvo vielu tebukonazolu (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               6.9.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 239/9

      KOMISIJAS DIREKTĪVA 2008/86/EK
   (2008. gada 5. septembris),
   ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK, lai iekļautu tās I pielikumā aktīvo vielu tebukonazolu
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 16. februāra Direktīvu 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (1) un jo īpaši tās 16. panta 2. punkta otro daļu,
   tā kā:

               (1)

               Komisijas 2007. gada 4. decembra Regulā (EK) Nr. 1451/2007 par 10 gadu darba programmas otro fāzi, kas minēta 16. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (2), noteikts novērtējamo aktīvo vielu saraksts to iespējamai iekļaušanai Direktīvas 98/8/EK I, IA vai IB pielikumā. Tebukonazols ir minētajā sarakstā.

               (2)

               Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1451/2007 tebukonazols atbilstoši Direktīvas 98/8/EK 11. panta 2. punktam tika novērtēts izmantošanai koksnes konservantos, kas ir Direktīvas 98/8/EK V pielikumā definētais 8. produktu veids.

               (3)

               Par ziņotāju dalībvalsti tika izraudzīta Dānija, kura saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1451/2007 14. panta 4. un 6. punktu 2006. gada 11. janvārī iesniedza Komisijai kompetentās iestādes sagatavotu ziņojumu un attiecīgu ieteikumu.

               (4)

               Dalībvalstis un Komisija ir izskatījušas kompetentās iestādes ziņojumu. Izskatīšanas konstatējumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1451/2007 15. panta 4. punktu Biocīdo produktu pastāvīgā komiteja 2007. gada 29. novembrī iekļāva novērtējuma ziņojumā.

               (5)

               Izskatīšanā par tebukonazolu neradās nekādi jautājumi vai bažas, kas būtu jāadresē Veselības un vides risku zinātniskajai komitejai.

               (6)

               Veikto pārbaužu rezultāti liecina, ka biocīdie produkti, kurus izmanto par koksnes konservantiem un kuri satur tebukonazolu, varētu atbilst Direktīvas 98/8/EK 5. pantā noteiktajām prasībām. Tāpēc ieteicams iekļaut tebukonazolu I pielikumā kā 8. produktu veidu, lai nodrošinātu, ka biocīdiem produktiem, kurus izmanto par koksnes konservantiem un kuri satur tebukonazolu, visās dalībvalstīs atļaujas var piešķirt, grozīt vai atsaukt saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 16. panta 3. punktu. Tomēr tika konstatēts nepieļaujams risks, ja produktu izmanto in situ koksnes apstrādei ārpus telpām un apstrādātai koksnei, kas atrodas nepārtrauktā saskarē ar ūdeni. Lai saņemtu atļauju minētajiem lietojumiem, būs jāiesniedz dati, kas pierāda, ka produktus var lietot, neradot nepieļaujamu apdraudējumu videi.

               (7)

               Ņemot vērā novērtēšanas ziņojumā iekļautos secinājumus, ir lietderīgi prasīt, ka saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 10. panta 2. punkta i) apakšpunkta d) punktu jāsniedz norāde par to, ka apstrādāta koksne pēc apstrādes uzglabājama uz stingras, necaurlaidīgas pamatnes, lai novērstu tiešu noplūdi augsnē un noplūdes varētu savākt otrreizējai izmantošanai vai likvidēšanai.

               (8)

               Ir svarīgi šīs direktīvas noteikumus piemērot vienlaicīgi visās dalībvalstīs, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret tirgū esošajiem biocīdajiem produktiem, kuri kā aktīvo vielu satur tebukonazolu, un kopumā veicinātu biocīdo produktu tirgus sekmīgu darbību.

               (9)

               Pirms aktīvās vielas iekļaušanas I pielikumā jāparedz pietiekami ilgs laiks, kurā dalībvalstis un citas ieinteresētās personas varētu sagatavoties ar to saistīto jauno prasību ievērošanai un varētu nodrošināt, ka pieteikumu iesniedzējiem, kas sagatavojuši dokumentāciju, ir iespējams pilnībā izmantot datu aizsardzībai noteikto 10 gadu termiņu, kas saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 12. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) punktu sākas no iekļaušanas dienas.

               (10)

               Pēc iekļaušanas dalībvalstīm jādod pietiekams laiks Direktīvas 98/8/EK 16. panta 3. punkta īstenošanai, jo īpaši lai piešķirtu, grozītu vai anulētu atļaujas tebukonazolu saturošiem 8. produktu veida biocīdiem un šādi nodrošinātu to atbilstību Direktīvai 98/8/EK.

               (11)

               Tādēļ atbilstīgi jāgroza Direktīva 98/8/EK.

               (12)

               Šajā direktīvā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdo produktu pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.
   1. pants
   Direktīvas 98/8/EK I pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu.
   2. pants
   Transponēšana
   1.   Dalībvalstis vēlākais līdz 2009. gada 31. martam pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto tiesību aktu noteikumus un minēto aktu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.
   Šos noteikumus dalībvalstis sāk piemērot no 2010. gada 1. aprīļa.
   Kad dalībvalstis pieņem minētos tiesību aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka to, kā izdarīt šādas atsauces.
   2.   Dalībvalstis dara zināmus Komisijai to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.
   3. pants
   Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   4. pants
   Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

      Briselē, 2008. gada 5. septembrī

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Stavros DIMAS

      (1)  OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp.

      (2)  OV L 325, 11.12.2007., 3. lpp.

      PIELIKUMS
      Direktīvas 98/8/EK I pielikumā iestarpina šādu ierakstu Nr. 6:

                     Nr.

                     Vispārpieņemtais nosaukums

                        IUPAC nosaukums
                     Identifikācijas numuri

                     Aktīvās vielas minimālā tīrības pakāpe tirgū laižamajā biocīdajā produktā

                     Iekļaušanas datums

                     Termiņš, līdz kuram jānodrošina atbilstība 16. panta 3. punkta prasībām
                     (izņemot produktus, kas satur vairākas aktīvās vielas, kuriem termiņu, līdz kuram jānodrošina atbilstība 16. panta 3. punktam, nosaka pēc pēdējā iekļaušanas lēmuma, kas attiecas uz to sastāvā esošajām aktīvajām vielām)

                     Iekļaušanas termiņa beigu datums

                     Produkta veids

                     Īpaši noteikumi (1)

                     “6

                     Tebukonazols

                     1-(4-hlorfenil)-4,4-dimetil-3-(1,2,4-triazol-1-ilmetil)pentan-3-ols
                     EK Nr.: 403-640-2

                        CAS Nr.: 107534-96-3

                     950 g/kg

                     2010. gada 1. aprīlis

                     2012. gada 31. marts

                     2020. gada 31. marts

                     8

                     Dalībvalstis nodrošina, ka attiecībā uz atļaujām ir paredzēti šādi nosacījumi.

                                 Ņemot vērā identificētos riskus attiecībā uz augsni un ūdeni, riska samazināšanai jāveic piemēroti augsnes un ūdens aizsardzības pasākumi. Jo īpaši uz rūpnieciskām vajadzībām paredzētu produktu etiķetēm un/vai drošības datu lapās norāda, ka tikko apstrādāta koksne pēc apstrādes uzglabājama segtā vietā vai uz stingras, necaurlaidīgas pamatnes, lai novērstu tiešu noplūdi augsnē vai ūdenī, un ka noplūdes jāsavāc otrreizējai izmantošanai vai likvidēšanai.

                                 Turklāt atļauju nedrīkst piešķirt produkta lietošanai in situ koksnes apstrādei ārpus telpām un apstrādātai koksnei, kas atradīsies nepārtrauktā saskarē ar ūdeni, ja nav iesniegti dati, kas pierāda to, ka produkts atbildīs 5. pantā un VI pielikumā noteiktajām prasībām, vajadzības gadījumā piemērojot atbilstošus riska samazināšanas pasākumus.”

         (1)  Par VI pielikuma vienoto principu īstenošanu, novērtēšanas ziņojumu saturu un to secinājumiem sk. Komisijas tīmekļa vietnē http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm


title: Padomes Direktīva 96/34/EK (1996. gada 3. jūnijs) par UNICE, CEEP un EAK noslēgto pamatnolīgumu attiecībā uz bērna kopšanas atvaļinājumu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31996L0034

Oficiālais Vēstnesis L 145 , 19/06/1996 Lpp. 0004 - 0009

		Padomes Direktīva 96/34/EK(1996. gada 3. jūnijs)par UNICE, CEEP un EAK noslēgto pamatnolīgumu attiecībā uz bērna kopšanas atvaļinājumuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Nolīgumu par sociālo politiku, kas pievienots 14. protokolam par sociālo politiku, kurš pievienots Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, un jo īpaši tā 4. panta 2. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,(1) tā kā, pamatojoties uz Protokolu par sociālo politiku, dalībvalstis, izņemot Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, (šeit turpmāk — "Dalībvalstis"), vēloties ievērot 1989. gada Sociālajā Hartā noteikto virzienu, ir noslēgušas savstarpēju Nolīgumu par sociālo politiku;(2) tā kā saskaņā ar minētā nolīguma 4. panta 2. punktu darba devēji un darba ņēmēji var kopīgi pieprasīt, lai nolīgumus Kopienas līmenī īstenotu ar Padomes lēmumu, kas pieņemts pēc Komisijas priekšlikuma;(3) tā kā Kopienas Hartas par darba ņēmēju sociālajām pamattiesībām 16. pantā par vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm inter alia paredzēts, ka "būtu jāizstrādā arī pasākumi, kas dotu iespēju vīriešiem un sievietēm saskaņot profesionālos un ģimenes pienākumus";(4) tā kā, kaut arī pastāv plaša vienprātība, Padome nav spējusi pieņemt lēmumu par priekšlikumu attiecībā uz direktīvu par bērna kopšanas atvaļinājumu ģimenes apstākļu dēļ [1], kas grozīta [2] 1984. gada 15. novembrī;(5) tā kā Komisija saskaņā ar 3. panta 2. punktu Nolīgumā par sociālo politiku apspriedās ar darba devējiem un darba ņēmējiem par Kopienas rīcības iespējamo virzienu attiecībā uz ģimenes dzīves saskaņošanu ar darbu;(6) tā kā Komisija pēc šādām konsultācijām, uzskatot, ka Kopienas rīcība ir bijusi vēlama, vēlreiz apspriedās ar darba devējiem un darba ņēmējiem par paredzētā priekšlikuma būtību saskaņā ar minētā nolīguma 3. panta 3. punktu;(7) tā kā galvenās starpnozaru organizācijas (UNICE (Eiropas profesionālo un darba devēju konfederācijas savienība), CEEP (Uzņēmumu ar valsts kapitāla daļu un vispārējas ekonomiskas intereses uzņēmumu Eiropas centrs) un EAK (Eiropas arodbiedrību konfederācija)) kopīgā 1995. gada 5. jūlija vēstulē informēja Komisiju par vēlēšanos sākt minētā nolīguma 4. pantā paredzēto procedūru;(8) tā kā minētās starpnozaru organizācijas 1995. gada 14. decembrī noslēdza pamatnolīgumu par atvaļinājumu bērna kopšanai; tā kā tās ir nosūtījušas Komisijai kopīgu lūgumu īstenot šo pamatnolīgumu ar Padomes lēmumu, kas pieņemts pēc Komisijas priekšlikuma saskaņā ar minētā nolīguma 4. panta 2. punktu;(9) tā kā Padome 1994. gada 6. decembra Rezolūcijā par dažiem Eiropas Savienības sociālās politikas aspektiem ekonomiskās un sociālās konverģences veicināšanai Eiropas Savienībā [3], lūdza abas puses izmantot iespējas slēgt nolīgumus, jo tās parasti labāk pārzina sociālo realitāti un sociālās problēmas; tā kā Madridē Eiropadomes locekļi no valstīm, kuras ir parakstījušas Nolīgumu par sociālo politiku, apsveica šā pamatnolīguma noslēgšanu;(10) tā kā parakstītājas puses gribēja noslēgt pamatnolīgumu, kurā izvirzītas minimālās prasības attiecībā uz bērna kopšanas atvaļinājumu un prombūtni no darba force majeure dēļ, un dalībvalstīm un/vai darba devējiem un darba ņēmējiem uzdots noteikt nosacījumus, ar kādiem varētu īstenot bērna kopšanas atvaļinājumu, lai ņemtu vērā stāvokli katrā dalībvalstī, to skaitā stāvokli attiecībā uz ģimenes politiku, un jo īpaši attiecībā uz nosacījumiem bērna kopšanas atvaļinājuma piešķiršanai un bērna kopšanas atvaļinājuma tiesību izmantošanai;(11) tā kā atbilstīgs instruments šī pamatnolīguma īstenošanai ir direktīva Līguma 189. panta nozīmē; tā kā tādēļ tā dalībvalstīm ir obligāta attiecībā uz sasniedzamo rezultātu, bet ļauj tām izvēlēties darbības veidu un metodes;(12) tā kā saskaņā ar subsidiaritātes un proporcionalitātes principu, kā noteikts Līguma 3.b pantā, dalībvalstis nevar apmierinoši sasniegt šīs direktīvas mērķus, un tādēļ tos labāk var sasniegt Kopiena; tā kā šī direktīva ir ierobežota līdz minimālajām vajadzībām minēto mērķu sasniegšanai, un tā nepārsniedz šim nolūkam vajadzīgo;(13) tā kā Komisija ir izstrādājusi direktīvas projektu, ņemot vērā parakstītāju pušu pilnvarojuma statusu, pilnvaras un pamatnolīguma klauzulu likumību un atbilstību attiecīgajiem noteikumiem par maziem un vidējiem uzņēmumiem;(14) tā kā Komisija saskaņā ar 1993. gada 14. decembra Paziņojumu par Protokola par sociālo politiku īstenošanu informēja Eiropas Parlamentu, nosūtot tam pamatnolīguma tekstu, kam bija pievienots priekšlikums par direktīvu un paskaidrojuma raksts;(15) tā kā Komisija informēja arī Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, nosūtot tai pamatnolīguma tekstu, kam bija pievienots priekšlikums par direktīvu un paskaidrojuma raksts;(16) tā kā pamatnolīguma 4.2. punktā ir noteikts, ka šī nolīguma noteikumu izpilde nav likumīgs pamats, lai pazeminātu darba ņēmēju vispārējo aizsardzības līmeni šī nolīguma jomā; tas neierobežo dalībvalstu un/vai darba devēju un darba ņēmēju tiesības izstrādāt dažādus normatīvus vai līgumiskus noteikumus, ņemot vērā mainīgos apstākļus (to skaitā tiesību tālāk nenodošanas ieviešanu), kamēr ir ievērotas šajā nolīgumā paredzētās minimālās prasības;(17) tā kā Kopienas Hartā par darba ņēmēju sociālajām pamattiesībām ir atzīts, ka ir svarīgi cīnīties pret visu veidu diskrimināciju, jo īpaši pret diskrimināciju dzimuma, ādas krāsas, rases, uzskatu un reliģiskās pārliecības dēļ;(18) tā kā Līguma par Eiropas Savienību F panta 2. punktā paredzēts, ka "Savienība kā Kopienas tiesību vispārējus principus ievēro pamattiesības, ko garantē Eiropas Konvencija par cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzību, kas parakstīta 1950. gada 4. novembrī Romā, un kuras izriet no dalībvalstu kopīgām konstitucionālām tradīcijām";(19) tā kā dalībvalstis pēc kopīga darba devēju un darba ņēmēju lūguma var tiem uzticēt šīs direktīvas īstenošanu, ja vien tie veic visus vajadzīgos pasākumus, lai katrā laikā varētu garantēt šīs direktīvas noteiktos rezultātus;(20) tā kā pamatnolīguma īstenošana veicina Nolīguma par sociālo politiku 1. pantā noteikto mērķu sasniegšanu,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsPamatnolīguma īstenošanaŠīs direktīvas mērķis ir īstenot pielikumā pievienoto pamatnolīgumu par bērna kopšanas atvaļinājumu, ko noslēgušas galvenās starpnozaru organizācijas (UNICE, CEEP un EAK) 1995. gada 14. decembrī.2. pantsNobeiguma noteikumi1. Dalībvalstis vēlākais līdz 1998. gada 3. jūnijam ievieš normatīvus un administratīvus aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības, vai arī nodrošina, ka vēlākais līdz šai dienai darba devēji un darba ņēmēji, savstarpēji vienojoties, ievieš vajadzīgos pasākumus, turklāt dalībvalstīm jāveic vajadzīgie pasākumi, lai tās spētu katrā laikā garantēt rezultātus, kādi noteikti šajā direktīvā. Par to dalībvalstis tūlīt informē Komisiju.2. Dalībvalstis var izmantot pagarinājumu ne vairāk kā uz vienu gadu, ja tas vajadzīgs, ņemot vērā īpašas grūtības vai koplīguma īstenošanu.Par šādiem apstākļiem tām tūlīt jāinformē Komisija.3. Kad dalībvalstis paredz 1. punktā minētos pasākumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu, vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka metodes, kā izdarīt šādas atsauces.3. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Luksemburgā, 1996. gada 3. jūnijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsT. Treu[1] OV C 333, 9.12.1983., 6. lpp.[2] OV C 316, 27.11.1984., 7. lpp.[3] OV C 368, 23.12.1994., 6. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMSPamatnolīgums Par Bērna Kopšanas AtvaļinājumuPREAMBULAŠis pamatnolīgums parāda UNICE, CEEP un EAK apņemšanos noteikt minimālās prasības attiecībā uz bērna kopšanas atvaļinājumu un prombūtni no darba force majeure dēļ kā svarīgu līdzekli, lai saskaņotu ģimenes dzīvi ar darbu un veicinātu vienādas iespējas un vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm.EAK, UNICE un CEEP pieprasa, lai Komisija iesniedz šo pamatnolīgumu Padomei tāda lēmuma pieņemšanai, kas padarītu šīs minimālās prasības par saistošām Eiropas Kopienas dalībvalstīs, izņemot Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti.I VISPĀRĪGI APSVĒRUMI1. Ņemot vērā Nolīgumu par sociālo politiku, kas pievienots Protokolam par sociālo politiku, kurš pievienots Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, un jo īpaši tā 3. panta 4. punktu un 4. panta 2. punktu;2. Tā kā 4. panta 2. punktā Nolīgumā par sociālo politiku paredzēts, ka Kopienas līmenī panāktās vienošanās pēc parakstītāju pušu kopīga lūguma īsteno ar lēmumu, ko Padome pieņem pēc Komisijas priekšlikuma;3. Tā kā Komisija ir paziņojusi savu nodomu ierosināt Kopienas līmeņa pasākumu ģimenes dzīves un darba saskaņošanai;4. Tā kā Kopienas Hartas par sociālajām pamattiesībām 16. punktā, kas attiecas uz vienlīdzīgu attieksmi, ir noteikts, ka būtu jāizstrādā pasākumi, lai dotu iespēju vīriešiemun sievietēm saskaņot viņu profesionālos un ģimenes pienākumus;5. Tā kā Padomes 1994. gada 6. decembra rezolūcijā ir atzīts, ka efektīvai vienādu iespēju politikai vajadzīga integrēta vispārēja stratēģija, kas ļautu labāk organizēt darba laiku un nodrošinātu lielāku elastību un vieglāku atgriešanos darbā, kā arī ir uzsvērta darba devēju un darbinieku nozīmīgā loma šajā jomā, lai sniegtu gan vīriešiem, gan sievietēm iespēju saskaņot viņu darba un ģimenes pienākumus;6. Tā kā pasākumiem darba un ģimenes dzīves saskaņošanai būtu jāveicina tādu jaunu elastīgu darba un laika organizēšanas paņēmienu ieviešana, kas būtu labāk piemēroti sabiedrības mainīgajām vajadzībām un ņemtu vērā gan uzņēmumu, gan strādnieku vajadzības;7. Tā kā ģimenes atbalsta politika būtu jāaplūko saistībā ar demogrāfiskām izmaiņām, sabiedrības novecošanas sekām, paaudžu tuvināšanos un sieviešu līdzdalības veicināšanu darba tirgū;8. Tā kā vīrieši būtu jāmudina uzņemties vienādu ģimenes pienākumu daļu, piemēram, izmantojot tādus līdzekļus kā izglītojošas programmas, viņi būtu jāmudina ņemt bērna kopšanas atvaļinājumu;9. Tā kā šis nolīgums ir pamatnolīgums, kurā izvirzītas minimālās prasības un noteikumi bērna kopšanas atvaļinājumam, kas nav grūtniecības atvaļinājums, un prombūtnei no darba force majeure dēļ, un tas uzdod dalībvalstīm un darba devējiemun darba ņēmējiem noteikt šādu atvaļinājumu pieejamības nosacījumus un sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus, lai ņemtu vērā stāvokli katrā dalībvalstī;10. Tā kā dalībvalstīm būtu jāparedz tiesību saglabāšana uz pabalstiem natūrā saskaņā ar apdrošināšanu slimības gadījumiem minimālā bērna kopšanas atvaļinājuma laikā;11. Tā kā dalībvalstīm attiecīgi saskaņā ar to nosacījumiem, ņemot vērā budžeta stāvokli, būtu jāapsver arī tiesību saglabāšana uz attiecīgiem sociālā nodrošinājuma pabalstiem, kādi tie ir minimālā bērna kopšanas atvaļinājuma laikā;12. Tā kā šajā nolīgumā ņemta vērā vajadzība pilnveidot sociālās politikas prasības, paaugstināt Kopienas ekonomikas konkurētspēju un izvairīties no tādu administratīvu, finansiālu un juridisku ierobežojumu noteikšanas, kuri kavētu radīt un attīstīt mazos un vidējos uzņēmumus;13. Tā kā darba devējiem un darba ņēmējiem ir vislabākās iespējas atrast risinājumus, kas atbilst gan darba devēju, gan darba ņēmēju vajadzībām, un tādēļ viņiem jāuzņemas īpaša loma šā nolīguma īstenošanā un piemērošanā,PARAKSTĪTĀJAS PUSES IR VIENOJUŠĀS PAR ŠĀDIEM NOTEIKUMIEM.II SATURS1. noteikums: Mērķis un darbības joma1. Šis nolīgums izvirza minimālās prasības, kas izstrādātas, lai veicinātu vecāku un profesionālo pienākumu saskaņošanu strādājošiem vecākiem.2. Šo nolīgumu piemēro visiem darba ņēmējiem gan vīriešiem, gan sievietēm, uz kuriem attiecas darba līgums vai darba attiecības, ko nosaka likumi, koplīgumi vai prakse, kura ir spēkā katrā dalībvalstī.2. noteikums: Bērna kopšanas atvaļinājums1. Ievērojot 2.2. punktu, šis nolīgums piešķir darba ņēmējiem — gan vīriešiem, gan sievietēm — individuālas tiesības uz bērna kopšanas atvaļinājumu saistībā ar bērna piedzimšanu vai adopciju, lai dotu viņiem iespēju vismaz trīs mēnešus rūpēties par šo bērnu līdz attiecīgam vecumam, nepārsniedzot 8 gadus, kurš jānosaka dalībvalstīm un/vai darba devējiem un darba ņēmējiem.2. Lai veicinātu iespēju vienlīdzību un vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, šā nolīguma puses uzskata, ka saskaņā ar 2. noteikuma 1. punktu paredzētās tiesības uz bērna kopšanas atvaļinājumu principā būtu jāpiešķir kā tālāk nenododamas.3. Bērna kopšanas atvaļinājuma pieejamības nosacījumus un sīki izstrādātus noteikumus tā piemērošanai nosaka dalībvalstu likumos un/vai koplīgumā, ciktāl tajos ievērotas šajā nolīgumā izvirzītās minimālās prasības. Dalībvalstisun/vai darba devēji un darba ņēmēji var:a) izlemt, vai bērna kopšanas atvaļinājumu piešķir, pamatojoties uz pilnu darba laiku vai nepilnu darba laiku, pa daļām vai summētā darba laika veidā;b) piešķirt tiesības uz bērna kopšanas atvaļinājumu atkarībā no nostrādātā laika cenza un/vai darba stāža cenza, kas nedrīkst pārsniegt vienu gadu;c) pielāgot bērna kopšanas atvaļinājuma pieejamības nosacījumus un sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus īpašajiem adopcijas apstākļiem;d) noteikt termiņus paziņojumam, kurš darba ņēmējam jāiesniedz darba devējam, izmantojot tiesības uz bērna kopšanas atvaļinājumu, un kurā precizēts atvaļinājuma sākums un beigas;e) noteikt apstākļus, kādos darba devējam pēc apspriešanās saskaņā ar attiecīgās valsts tiesībām, koplīgumiem un praksi ir atļauts atlikt bērna kopšanas atvaļinājuma piešķiršanu attaisnojošu iemeslu dēļ, kuri saistīti ar uzņēmuma darbību (piemēram, ja darbam ir sezonas raksturs, ja paziņotajā termiņā nav iespējams atrast aizstājēju, ja ievērojama darbaspēka daļa vienlaikus pieprasa bērna kopšanas atvaļinājumu, ja konkrētais amats ir stratēģiski nozīmīgs); visas problēmas saistībā ar šā noteikuma piemērošanu risina saskaņā ar attiecīgās valsts tiesībām, koplīgumiem un praksi;f) papildus e) apakšpunktam atļaut īpašus pasākumus, lai ievērotu mazo uzņēmumu darbības un organizatoriskās prasības.4. Lai nodrošinātu darba ņēmējiem iespēju izmantot viņu tiesības uz bērna kopšanas atvaļinājumu, dalībvalstis un/vai darba devēji un darba ņēmēji saskaņāar attiecīgās valsts tiesībām, koplīgumiem un praksi veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai aizsargātu darba ņēmējus pret atlaišanu bērna kopšanas atvaļinājuma pieteikuma vai izmantošanas dēļ.5. Beidzoties bērna kopšanas atvaļinājumam, darba ņēmējiem ir tiesības atgriezties tajā pašā darbā vai, ja tas nav iespējams, līdzvērtīgā vai līdzīgā darbā, kas atbilst viņu darba līgumam vai darba attiecībām.6. Tiesības, ko darba ņēmējs ieguvis vai kas ir iegūšanas stadijā dienā, kad sākas bērna kopšanas atvaļinājums, saglabājas nemainīgas līdz bērna kopšanas atvaļinājuma beigām. Beidzoties bērna kopšanas atvaļinājumam, piemēro šīs tiesības, to skaitā visas pārmaiņas, kas izriet no attiecīgās valsts tiesībām, koplīgumiem vai prakses.7. Dalībvalstis un/vai darba devēji un darba ņēmēji nosaka darba līguma vai darba attiecību statusu attiecībā uz bērna kopšanas atvaļinājuma laiku.8. Visus jautājumus par sociālo nodrošinājumu saistībā ar šo nolīgumu izskata un izlemj dalībvalstis saskaņā ar to tiesībām, ņemot vērā tiesību nepārtrauktību uz sociālo nodrošinājumu saskaņā ar dažādajām sistēmām, jo īpaši veselības aprūpes sistēmām.3. noteikums: Prombūtne no darba force majeure dēļ1. Dalībvalstis un/vai darba devēji un darba ņēmēji veic vajadzīgos pasākumus, lai saskaņā ar attiecīgās valsts tiesībām, koplīgumiem un/vai praksi piešķirtu darba ņēmējiem tiesības uz prombūtni no darba force majeure dēļ sakarā ar ģimenes apstākļiem slimības vai nelaimes gadījumos, kad ir nepieciešama darba ņēmēja tūlītēja klātbūtne.2. Dalībvalstis un/vai darba devēji un darba ņēmēji var noteikt atvaļinājuma pieejamības noteikumus un sīki izstrādātus noteikumus 3. noteikuma 1. punkta piemērošanai un ierobežot šīs tiesības ar noteiktu atvaļinājuma ilgumu gadā un/vai attiecībā uz katru gadījumu.4. noteikums: Nobeiguma noteikumi1. Dalībvalstis var piemērot vai ieviest labvēlīgākus noteikumus par šajā nolīgumā izklāstītajiem noteikumiem.2. Šā nolīguma noteikumu izpilde nav likumīgs pamats, lai pazeminātu darbiniekiem piešķirtās vispārējās aizsardzības līmeni jomā, uz kuru attiecas šis nolīgums. Tas neierobežo dalībvalstu un/vai darba devēju un darba ņēmēju tiesības izstrādāt dažādus normatīvus vai līgumiskus noteikumus, ņemot vērā mainīgos apstākļus (to skaitā tiesību tālāk nenodošanas ieviešanu), ja vien ir ievērotas šajā nolīgumā paredzētās minimālās prasības.3. Šis nolīgums neskar darba devēju un darba ņēmēju tiesības attiecīgā līmenī, to skaitā Eiropas līmenī, slēgt nolīgumus, kas pielāgo un/vai papildina šā nolīguma noteikumus, lai ņemtu vērā konkrētus apstākļus.4. Dalībvalstis pieņem administratīvus un normatīvus aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu Padomes lēmumu divos gados no tā pieņemšanas dienas, vai nodrošina, ka darba devēji un darba ņēmēji [1], savstarpēji vienojoties, ievieš vajadzīgos pasākumus līdz minētā termiņa beigām. Dalībvalstis var izmantot pagarinājumu ne vairāk kā uz vienu gadu, ja tas vajadzīgs, ņemot vērā īpašas grūtības vai koplīguma izpildi.5. Domstarpības un konfliktus saistībā ar šā nolīguma piemērošanu novērš un izšķir saskaņā ar attiecīgās valsts tiesībām, koplīgumiem un praksi.6. Neskarot Komisijas, valstu tiesu un Eiropas Kopienu Tiesas attiecīgo lomu, Komisijai visi jautājumi, kas saistīti ar šā nolīguma interpretāciju Eiropas līmenī, pirmajā instancē būtu jānodod parakstītājām pusēm atzinuma sniegšanai.7. Parakstītājas puses izskata šā nolīguma piemērošanu pēc pieciem gadiem no Padomes lēmuma pieņemšanas dienas, ja to pieprasa viena no šā nolīguma pusēm.Briselē, 1995. gada 14. decembrīFritz Verzetnitsch,EAK priekšsēdētājsEmilio Gabaglio,EAK ģenerālsekretārsEAKBld Emile Jacqmain 155B–1210 BrusselsAntonio Castellano Auyanet,CEEP priekšsēdētājsRoger Gourvèaes,CEEP ģenerālsekretārsCEEPRue de la Charité 15B–1040 BrusselsFrançois Perigot,UNICE priekšsēdētājsZygmunt Tyszkiewicz,UNICE ģenerālsekretārsUNICERue Joseph II 40B–1040 Brussels[1] Nolīguma par sociālo politiku 2. panta 4. punkta nozīmē.--------------------------------------------------


title: Komisijas Direktīva 2004/13/EK (2004. gada 29. janvāris), ar kuru groza Direktīvu 2002/16/EK par dažu epoksiatvasinājumu izmantošanu materiālos un izstrādājumos, kas paredzēti saskarei ar pārtikas produktiemDokuments attiecas uz EEZ.

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32004L0013

Oficiālais Vēstnesis L 027 , 30/01/2004 Lpp. 0046 - 0047

		Komisijas Direktīva 2004/13/EK(2004. gada 29. janvāris),ar kuru groza Direktīvu 2002/16/EK par dažu epoksiatvasinājumu izmantošanu materiālos un izstrādājumos, kas paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem(Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes Direktīvu 89/109/EEK (1988. gada 21. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem [1], un jo īpaši tās 3. pantu,apspriežoties ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi,tā kā:(1) Komisijas Direktīvā 2002/16/EK (2002. gada 20. februāris) par dažu epoksiatvasinājumu izmantošanu materiālos un izstrādājumos, kas paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem [2], ir izklāstīti daži noteikumi, kuri attiecas uz 2,2–bis(4–hidroksifenil)propān–bis(2,3–epoksipropil)ētera ("BADGE"), bis(hidroksifenil)metān–bis(2,3–epoksipropil) ēteru ("BFDGE"), novolaka glicidilēteru ("NOGE") un dažu to atvasinājumu izmantošanu/klātbūtni materiālos un izstrādājumos, kam paredzēts saskarties ar pārtikas produktiem.(2) Minētajā direktīvā paredzēts, ka BADGE izmantošanu un/vai klātbūtni minēto materiālu un izstrādājumu ražošanā drīkst turpināt tikai līdz 2004. gada 31. decembrim.(3) Pārtikas zinātniskā komiteja (PZK) pieprasījusi toksikoloģiskos datus, kas vajadzīgi, lai noteiktos termiņos novērtētu BADGE. PZK pieprasījusi arī toksikoloģiskos datus, kas vajadzīgi, lai novērtētu to hloratvasinājumu potenciālo kancerogenitāti, uz kuriem attiecas Direktīvas 2002/16/EK I pielikumā noteiktais kvantitatīvais ierobežojums, kas piemērojams BADGE migrācijai.(4) PZK 2002. gada 4. decembrī norādīja uz negatīvajiem rezultātiem attiecībā uz BADGE hloratvasinājumu kancerogenitāti un BADGE mazo iedarbību uz Eiropas patērētāju, jo saskaņā ar jaunākajām aptaujām, ko veikušas dalībvalstis un Eiropas Komisijas Kopīgais pētniecības centrs, BADGE saturs ievērojami samazināts konservētā pārtikā. Tādēļ uzskatāms, ka ir pieļaujami pagarināt termiņu BADGE pagaidu atļaujai par vienu gadu, līdz tiek iesniegti jauni toksikoloģiskie dati un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde tos novērtē.(5) Direktīvā 2002/16/EK paredzēts, ka prasības, kas minētajā direktīvā attiecas uz BADGE, BFDGE un NOGE, līdz 2003. gada 1. martam neattiecas uz materiāliem un izstrādājumiem ar virsmas pārklājumiem un uz adhezīviem, kas saskaras ar pārtikas produktiem. Šo materiālus un izstrādājumus joprojām var laist tirgū, ja uz šiem materiāliem un izstrādājumiem norādīts iepildīšanas datums. Lai interpretācija par to, kā iepildīšanas datums norādāms uz materiāliem un izstrādājumiem, būtu nepārprotama, lietderīgi paredzēt, ka šo datumu var aizstāt ar "ieteicams līdz" datumu, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/13/EK [3], vai ar citu norādi, piemēram, ar partijas numuru, kas Padomes Direktīvā 89/396/EEK [4] prasīts attiecībā uz pārtikas produktiem, kuri iepakoti šādos materiālos un izstrādājumos. Tomēr starp šādu norādi un iepildīšanas datumu jābūt saiknei, lai datumu vienmēr varētu noteikt.(6) Tādēļ attiecīgi jāgroza Direktīva 2002/16/EK.(7) Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsDirektīvu 2002/16/EK groza šādi.1. Direktīvas 2. panta otrajā daļā datumu "2004. gada 31. decembrim" aizstāj ar datumu "2005. gada 31. decembrim".2. Direktīvas 5. pantu aizstāj ar šādu pantu:"5. pants1. Šīs direktīvas 2., 3. un 4. pants līdz 2003. gada 1. martam neattiecas uz 1. panta 1. punkta otrās daļas b) un c) apakšpunktā minētajiem materiāliem un izstrādājumiem, kas saskaras ar pārtikas produktiem.Minētos materiālus un izstrādājumus var laist tirgū, ja uz šiem materiāliem un izstrādājumiem ir norādīts iepildīšanas datums. Tomēr iepildīšanas datumu var aizstāt ar citu norādi, ja pēc šīs norādes var noteikt iepildīšanas datumu. Pēc pieprasījuma iepildīšanas datumu dara pieejamu kompetentajām iestādēm un visām personām, kas īsteno šīs direktīvas prasības.2. Šā panta 1. punktu piemēro, neskarot Direktīvas 2000/13/EK prasības."2. pants1. Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai vēlākais līdz 2005. gada 29. janvārim izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara Komisijai zināmus minēto tiesību aktu noteikumus un minēto noteikumu un šīs direktīvas korelācijas tabulu.Kad dalībvalstis pieņem minētos tiesību aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāmas šādas atsauces.2. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus valsts tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.3. pantsŠī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.4. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 2004. gada 29. janvārīKomisijas vārdā —Komisijas loceklisDavid Byrne[1] OV L 40, 11.2.1989., 38. lpp.[2] OV L 51, 22.2.2002., 27. lpp.[3] OV L 109, 6.5.2000., 29. lpp.[4] OV L 186, 30.6.1989., 21. lpp.--------------------------------------------------


title: Padomes Direktīva 96/16/EK (1996. gada 19. marts), par statistiskajiem apsekojumiem attiecībā uz pienu un piena produktiem

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31996L0016

Oficiālais Vēstnesis L 078 , 28/03/1996 Lpp. 0027 - 0029

		Padomes Direktīva 96/16/EK(1996. gada 19. marts),par statistiskajiem apsekojumiem attiecībā uz pienu un piena produktiemEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 43. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2],tā kā Padomes 1972. gada 31. marta direktīva 72/280/EEK par dalībvalstīm veicamajiem statistiskajiem apsekojumiem attiecībā uz pienu un piena produktiem ir vairākas reizes grozīta; tā kā sakarā ar jauniem grozījumiem caurskatāmības nolūkos vajadzīgs pārformulēt minētās direktīvas noteikumus;tā kā, lai veiktu uzdevumus, ko tai uzliek Līgums un Kopienas noteikumi par kopējo piena un piena produktu tirgus organizāciju, Komisijai jābūt pieejamai drošai informācijai par piena ražošanu un izmantošanu, regulārai un drošai īstermiņa informācijai par piena piegādi uzņēmumiem, kas apstrādā vai pārstrādā pienu, kā arī par piena produktu ražošanu dalībvalstīs;tā kā apsekojumi par piena ražošanu un izmantošanu saimniecībā jāveic saskaņā ar vienādiem kritērijiem un precīzāk, un visās dalībvalstīs, kuras pārstrādā pienu, jāveic ikmēneša apsekojumi;tā kā, lai iegūtu salīdzināmus rezultātus, jānosaka kopīgi kritēriji attiecībā uz apsekojamo jomu, pazīmēm un apsekojuma procedūru;tā kā iepriekšējo noteikumu īstenošanā uzkrātā pieredze rāda, ka būtu derīgi vienkāršot noteikumus, jo īpaši atceļot prasību iesniegt iknedēļas rezultātus;tā kā, ņemot vērā pieaugošo piena proteīna saturu piena produktos, jāveic atbilstīgi pasākumi;tā kā, lai atvieglotu šīs direktīvas noteikumu īstenošanu, jāturpina ciešā dalībvalstu un Komisijas sadarbība, jo īpaši Lauksaimniecības statistikas pastāvīgajā komitejā, kas izveidota ar Lēmumu 72/279/EEK [3],IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsDalībvalstis:1) apseko 2. pantā norādītās apsekojumu vienības, lai iegūtu 4. pantā minētos datus, un informē Komisiju par mēneša, gada un trīs gadu rezultātiem;2) veic ikgadējus apsekojumus attiecībā uz piena ražošanu un izmantošanu lauku saimniecībās, kā noteikts saskaņā ar 7. pantā paredzēto procedūru;3) ar Komisijas piekrišanu var izmantot datus no citiem oficiāliem avotiem.2. pantsApsekojumi, kas minēti 1. panta 1. punktā, aptver:1) uzņēmumus vai lauku saimniecības, kas iepērk pilnpienu vai atsevišķos gadījumos piena produktus vai nu tieši no lauku saimniecībām vai arī no 2. punktā minētajiem uzņēmumiem ar mērķi pārvērst tos piena produktos;2) uzņēmumus, kas savāc pienu vai krējumu ar mērķi visu vai daļu no tā bez pārstrādes nodot 1. punktā minētajiem uzņēmumiem.Dalībvalstis veic visus nepieciešamos pasākumus lai, ciktāl iespējams, izvairītos no rezultātu pārklāšanās.3. pants1. Šajā direktīvā "piens" ir govs, aitas, kazas un bifeļmātes piens. 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzētie apsekojumi aptver tikai govs pienu un produktus, kas ražoti tikai un vienīgi no govs piena.2. To piena produktu sarakstu, kurus aptver apsekojumi, pieņem saskaņā ar 7. pantā noteikto procedūru. Šo sarakstu var grozīt saskaņā ar to pašu procedūru.3. Rezultātu paziņošanā izmantojamās standarta definīcijas attiecībā uz dažādajiem produktiem izveido saskaņā ar 7. pantā noteikto procedūru.4. pants1. Apsekojumiem, kas minēti 1. panta 1. punktā, jāietver vismaz turpmāk a), b) un c) apakšpunktā minētā informācija.Aptaujas jāsastāda tā, lai izvairītos no pārklāšanās.Informācija attiecas uz:a) mēneša rezultātos:(i) savāktā piena un krējuma daudzumu un tauku saturu, kā arī proteīna saturu savāktajā govs pienā;(ii) noteiktu svaigu piena produktu daudzumu, kuri pārstrādāti un gatavi piegādei, un noteiktu saražoto piena produktu daudzumu;b) gada rezultātos:(i) savāktā piena un krējuma daudzumu, tauku saturu un proteīna saturu;(ii) apstrādāto svaigo piena produktu daudzumu, kuri ir gatavi piegādei, un citu saražoto piena produktu daudzumu, kas sadalīts pa tipiem;(iii) pilnpiena un vājpiena izmantošanu par izejvielu, kā arī piena produktu ražošanā izmantoto taukvielu saturu;c) trīs gadu rezultātos (kopš 1997. gada 31. decembra):2. pantā minēto apsekojuma vienību skaitu, kas sadalīts pa lieluma klasēm.2. Lai trīs gadu laikā kopš šīs direktīvas stāšanās spēkā analizētu iespēju paplašināt b) apakšpunktā minēto ikgadējo statistisko informāciju, ietverot galveno piena produktu proteīna saturu, dalībvalstis šajā laikā veic eksperimentālus apsekojumus vai pētījumus par šā mērķa sasniegšanu. Saskaņā ar 7. pantā noteikto procedūru, Komisija katram no šiem trim gadiem nosaka darba programmu.Dalībvalstis katru gadu iesniedz Komisijai ziņojumu par šīs programmas īstenošanu, ietverot pieejamos statistiskos datus un tās skaidrošanai nepieciešamo informāciju.5. pants1. Neņemot vērā šā punkta otro daļu, 1. panta 1. punktā minētie apsekojumi ir pilnīgi attiecībā uz pienotavām, kuras savāc vismaz 95 % no dalībvalstī savāktā govs piena, šo bilanci novērtējot, pamatojoties uz tipiskiem paraugiem vai citiem avotiem.Dalībvalstis var veikt 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētos mēneša apsekojumus kontrolapsekojumu formā. Tādā gadījumā izlases kļūda nedrīkst pārsniegt 1 % no kopējā valsts savākuma (ar ticamību 68 %).2. Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai iegūtu pilnīgus un pietiekami precīzus rezultātus. Tās metodoloģiska ziņojuma formā nosūta Komisijai visu informāciju, kas ļauj novērtēt nosūtīto rezultātu precizitāti, jo īpaši:a) izmantotās aptaujas;b) piesardzības pasākumus, lai izvairītos no pārklāšanās;c) metodes, kas izmantotas iegūto datu transponēšanā no aptaujas Kopienas tabulās.Metodoloģiskos ziņojumus, datu pieejamību un uzticamību, kā arī jebkurus citus ar šīs direktīvas īstenošanu saistītus jautājumus izskata vienreiz gadā attiecīgā Lauksaimniecības statistikas pastāvīgās komitejas darba grupā. Pirmo metodoloģisko ziņojumu Komisijai nosūta vēlākais līdz tā gada beigām, kas ir nākamais pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās gada.6. pants1. Datu nosūtīšanas tabulas sagatavo saskaņā ar 7. pantā noteikto procedūru.Šīs tabulas var grozīt saskaņā ar minēto procedūru.2. Dalībvalstis 3. punktā minētos rezultātus, ieskaitot datus, kurus valstu likumos uzskata par konfidenciāliem vai kam piemēro noteikumus par statistikas konfidencialitāti, nosūta atbilstīgi Padomes 1990. gada 11. jūnija nolikumam (Euratom, EEK) par tādu datu pārsūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam, uz kuriem attiecas statistikas konfidencialitāte [4].3. Dalībvalstis Komisijai nosūta, cik drīz vien iespējams pēc informācijas apkopošanas un vēlākais:a) četrdesmit piecas dienas pēc atskaites iesniegšanas mēneša beigām 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētos ikmēneša rezultātus;b) atskaites iesniegšanas gadam sekojošajā jūnijā:- 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētos ikgadējos rezultātus;- 4. panta 2. punktā minēto ziņojumu par direktīvas ieviešanu;c) septembrī nākamajā gadā pēc atskaites iesniegšanas datuma 1. panta 2. punkta un 4. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētos rezultātus.4. Komisija apkopo dalībvalstu iesniegto informāciju un paziņo tām vispārējos rezultātus.7. pants1. Gadījumos, kad jāievēro šajā pantā paredzētā procedūra, Lauksaimniecības statistikas pastāvīgās komitejas (še turpmāk "komiteja") priekšsēdētājs pēc savas iniciatīvas vai pēc dalībvalsts lūguma tūlīt nodod jautājumus izskatīšanai komitejā.2. Komisijas pārstāvis iesniedz komitejā veicamo pasākumu projektu. Komiteja sniedz atzinumu par šo projektu laikā, ko priekšsēdētājs var noteikt atkarībā no jautājuma steidzamības. Atzinumu sniedz ar balsu vairākumu, kas Līguma 148. panta 2. punktā noteikts gadījumiem, kad Padome pieņem lēmumus pēc Komisijas priekšlikuma. Dalībvalstu balsis komitejā vērtē, kā noteikts minētajā pantā. Priekšsēdētājs nebalso.3. a) Komisija pieņem paredzētos pasākumus, ja tie saskan ar komitejas atzinumu.b) Ja paredzētie pasākumi nesaskan ar komitejas atzinumu vai ja atzinums nav sniegts, Komisija tūlīt iesniedz Padomei priekšlikumu par veicamajiem pasākumiem. Padome lemj ar kvalificētu balsu vairākumu.c) Ja trīs mēnešus pēc priekšlikuma iesniegšanas Padome nav pieņēmusi lēmumu, paredzētos pasākumus pieņem Komisija.8. pantsNe vēlāk kā 1999. gada 1. jūlijā Komisija iesniedz Padomei ziņojumu par šīs direktīvas īstenošanā iegūto pieredzi. Vienlaikus tā iesniedz 4. panta 2. punktā minētās analīzes rezultātus, ja vajadzīgs, kopā ar priekšlikumiem par attiecīgo periodu.9. pants1. Ar 1997. gada 1. janvāri tiek atcelta Direktīva 72/280/EEK.2. Atsauces uz atcelto Direktīvu 72/280/EEK attiecas uz šo direktīvu.10. pants1. Dalībvalstīs līdz 1997. gada 1. janvārim stājas spēkā normatīvi un administratīvi akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības.Dalībvalstīm pieņemot šos noteikumus, tajos jābūt atsaucei uz šo direktīvu, vai arī šāda atsauce jāpievieno to oficiālām publikācijām. Dalībvalstis nosaka metodes, kā izdarīt šādas atsauces.2. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savas valsts likumu galvenos noteikumus, kurus tās pieņem jomā, ko regulē šī direktīva.11. pantsŠī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publikācijas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.12. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 1996. gada 19. martāPadomes vārdā —priekšsēdētājsW. Luchetti[1] OV C 321, 1.12.1995., 6. lpp.[2] OV C 32, 5.2.1996.[3] OV L 179, 7.8.1972., 2. lpp. Direktīva pēdējo reizi grozīta ar 1994. gada Iestāšanās aktu.[4] OV L 179, 7.8.1972., 1. lpp.--------------------------------------------------


title: Padomes Direktīva 2014/102/ES ( 2014. gada 7. novembris ), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/34/ES par noteiktu veidu uzņēmumu gada finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem pielāgo saistībā ar Horvātijas Republikas pievienošanos  Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               21.11.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 334/86

         PADOMES DIREKTĪVA 2014/102/ES
   (2014. gada 7. novembris),
   ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/34/ES par noteiktu veidu uzņēmumu gada finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem pielāgo saistībā ar Horvātijas Republikas pievienošanos
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Aktu par Horvātijas pievienošanos un jo īpaši tā 50. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Ievērojot Horvātijas Pievienošanās akta 50. pantu, ja pirms pievienošanās pieņemtajos iestāžu aktos ir vajadzīgi pielāgojumi sakarā ar pievienošanos un ja vajadzīgie pielāgojumi nav paredzēti minētajā Pievienošanās aktā vai tā pielikumos, Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu pieņem šim nolūkam vajadzīgos aktus, ja sākotnējo aktu nav pieņēmusi Komisija.

               (2)

               Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/34/ES (1) I un II pielikumā jāiekļauj attiecīgo Horvātijas uzņēmumu veidi, lai nodrošinātu, ka minētajā direktīvā paredzēto koordinācijas pasākumu attiecīgajā tvērumā iekļauta Horvātija. Grozījumiem vajadzētu attiekties tikai uz tehniskajiem pielāgojumiem, kas vajadzīgi saistībā ar Horvātijas pievienošanos.

               (3)

               Tādēļ Direktīva 2013/34/ES būtu attiecīgi jāgroza,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.
   1. pants
   Direktīvu 2013/34/ES groza, kā noteikts šīs direktīvas pielikumā.
   2. pants
   1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības līdz 2015. gada 20. jūlijam. Dalībvalstis par to nekavējoties informē Komisiju.
   Dalībvalstis var noteikt, ka pirmajā daļā minētos noteikumus pirmoreiz piemēro finanšu pārskatiem par finanšu gadiem, kuri sākas 2016. gada 1. janvārī vai 2016. kalendārā gada laikā.
   Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka kārtību, kā izdarāma šāda atsauce.
   2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.
   3. pants
   Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   4. pants
   Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

      Briselē, 2014. gada 7. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         P.C. PADOAN

      (1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/34/ES (2013. gada 26. jūnijs) par noteiktu veidu uzņēmumu gada finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK un atceļ Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK (OV L 182, 29.6.2013., 19. lpp.).

      PIELIKUMS
      Direktīvu 2013/34/ES groza šādi:

                  1)

                  I pielikumā aiz ieraksta, kas attiecas uz Franciju, iekļauj šādu tekstu:

                              “—

                              Horvātija:
                              dioničko društvo, društvo s ograničenom odgovornošću;”

                        .

                  2)

                  II pielikumā aiz ieraksta, kas attiecas uz Franciju, iekļauj šādu tekstu:

                              “—

                              Horvātija:
                              javno trgovačko društvo, komanditno društvo, gospodarsko interesno udruženje;”

                        .


title: Komisijas Direktīva 2001/90/EK (2001. gada 26. oktobris), ar ko septīto reizi tehnikas attīstībai pielāgo I pielikumu Padomes Direktīvai 76/769/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz dažu bīstamu vielu un preparātu tirgū laišanas un lietošanas ierobežojumiem (kreozots)Dokuments attiecas uz EEZ.

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32001L0090

Oficiālais Vēstnesis L 283 , 27/10/2001 Lpp. 0041 - 0043

		Komisijas direktīva 2001/90/EK(2001. gada 26. oktobris),ar ko septīto reizi tehnikas attīstībai pielāgo I pielikumu Padomes Direktīvai 76/769/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz dažu bīstamu vielu un preparātu tirgū laišanas un lietošanas ierobežojumiem (kreozots)(dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes Direktīvu 76/769/EEK (1976. gada 27. jūlijs) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz dažu bīstamu vielu un preparātu tirgū laišanas un lietošanas ierobežojumiem [1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/41/EK [2], un jo īpaši tās 2.a pantu, kas ieviests ar Padomes Direktīvu 89/678/EEK [3],tā kā:(1) Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 94/60/EK (1994. gada 20. decembris), ar ko 14. reizi groza Direktīvu 76/769/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz dažu bīstamu vielu un preparātu tirgū laišanas un lietošanas ierobežojumiem [4], ir noteikti daži ierobežojumi attiecībā uz kreozota laišanu tirgū un izmantošanu.(2) Vienā no jaunākajiem pētījumiem [5] ir secinājums, ka kreozotam ir lielāka spēja izraisīt vēzi, nekā uzskatīts iepriekš.(3) Minētais pētījums tika nodots speciālistiem salīdzinošai izpētei [6] Toksikoloģijas, ekotoksikoloģijas un vides zinātniskajā komitejā (CSTEE), un CSTEE ir secinājusi, ka pētījums ir labi izstrādāts un ka minētais atzinums ir zinātniski pierādīts, un ka kreozots, kura benzopirēna (BaP) saturs ir mazāks par 0,005 % no masas, un/vai koksne, kas satur šādu kreozotu, patērētājiem rada risku saslimt ar vēzi un saslimšanas risks ir pietiekami augsts, lai radītu bažas.(4) Analizējot turpmāko kreozota tirgū laišanas un lietošanas ierobežojumu priekšrocības un trūkumus [7] cita starpā ir secināts, ka, Kopienā rūpnieciski izmantojot kreozotu, BaP lielākoties ir mazāk nekā 0,005 % no masas, un risks, ko var radīt šāda kreozota un/vai šādu kreozotu saturošas koksnes izmantošana rūpnieciskām vajadzībām, ir mazs.(5) Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK (1998. gada 16. februāris) par biocīdo produktu laišanu tirgū [8] saskaņo biocīdu atļaujas Eiropas līmenī un ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1896/2000 (2000. gada 7. septembris) par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/8/EK par biocīdu produktiem 16. panta 2. punktā norādītās programmas pirmo posmu [9] paredzēts, ka Direktīvā 98/8/EK paredzētajā pārskata programmā koksnes konservanti jānovērtē prioritāri. Kamēr vēl nav saskaņoti noteikumi, uz ko attiecas Direktīva 98/8/EK, ierobežojumi, kuri attiecas uz kreozotu, jāpielāgo tehnikas attīstībai.(6) Šī direktīva neierobežo Padomes Direktīva 89/391/EEK (1989. gada 12. jūnijs) par pasākumu ieviešanu, lai uzlabotu darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību darbā [10], nosakot darbinieku aizsardzības minimālās prasības, un atsevišķās direktīvas tās 16. panta 1. punktā nozīmē, jo īpaši Padomes Direktīvā 90/394/EEK (1990. gada 28. jūnijs) par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu iedarbību darbā [11] un Padomes Direktīvu 98/24/EK (1998. gada 7. aprīlis) par darbinieku veselības un drošības aizsardzību pret risku, kas saistīts ar ķimikāliju izmantošanu darbā [12].(7) Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Komiteja to direktīvu pielāgošanai tehnikas attīstībai, kuras attiecas uz tehnisko šķēršļu novēršanu bīstamu vielu un preparātu tirdzniecībā,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsAr šo Direktīvas 76/769/EEK I pielikumu pielāgo tehnikas attīstībai, kā noteikts šīs direktīvas pielikumā.2. pants1. Dalībvalstīs pieņem un publicē noteikumus, kas vajadzīgi, lai ne vēlāk kā līdz 2002. gada 31. decembrim izpildītu šīs direktīvas prasības. Par to dalībvalstis tūlīt informē Komisiju. Minētos noteikumus dalībvalstīs piemēro vēlākais no 2003. gada 30. jūnija.2. Kad dalībvalstīs pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstīs nosaka, kā izdarīt šādas atsauces.3. pantsŠī direktīva stājas spēkā tajā dienā, kad to publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.4. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 2001. gada 26. oktobrīKomisijas vārdā —Komisijas loceklisErkki Liikanen[1] OV L 262, 27.9.1976., 24. lpp.[2] OV L 194, 18.7.2001., 36. lpp.[3] OV L 398, 30.12.1989., 24. lpp.[4] OV L 365, 31.12.1994., 1. lpp.[5] Ādas kancerogenitātes pētījums par diviem akmeņogļu darvas produktiem, pastāvīgi pielietojot vīriešu dzimuma CD-1 pelēm (78 nedēļas), nobeiguma ziņojumu sastādīja Fraunhofer Toksicitātes un aerosolu zinātniskās pētniecības institūts (Hanovere, Vācija).[6] Atzinums par patērētāju risku saslimt ar vēzi no kreozota, kas satur mazāk kā 50 ppm benzopirēna, un/vai no koksnes, kas apstrādāta ar šādu kreozotu, un attiecīgā apjoma novērtējumu [sniegts CSTEE astotajā plenārsēdē, (Briselē, 1999. gada 4. martā)].Internets: http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/sct/out29-en.html[7] Kreozota tirdzniecības un izmantošanas ierobežojumu priekšrocību un trūkumu analīze, "Risk and Policy Analysts Limited" (Norfolka, Apvienotā Karaliste).[8] OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp.[9] OV L 228, 8.9.2000., 6. lpp.[10] OV L 183, 29.6.1989., 1. lpp.[11] OV L 196, 26.7.1990., 1. lpp.[12] OV L 131, 5.5.1998., 11. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMSDirektīvas 76/769/EEK I pielikuma 32. punktu aizstāj ar šādu punktu:"32.Vielas un preparāti, kas satur vienu vai vairākas no šādām vielām:a)kreozotsEINECS Nr. 232–287–5CAS Nr. 8001–58–9b)kreozota eļļaEINECS Nr. 263–047–8CAS Nr. 61789–28–4c)destilāti (akmeņogļu darva), naftalīna eļļasEINECS Nr. 283–484–8CAS Nr. 84650–04–4d)kreozota eļļa, acenaftēna frakcijaEINECS Nr. 292–605–3CAS Nr. 90640–84–9e)destilāti (akmeņogļu darva), virsējāEINECS Nr. 266–026–1CAS Nr. 65996–91–0f)antracēna eļļaEINECS Nr. 292–602–7CAS Nr. 90460–80–5g)nepārstrādātas akmeņogļu darvas skābesEINECS Nr. 266–019–3CAS Nr. 65996–85–2h)koksnes kreozotsEINECS Nr. 232–419–1CAS Nr. 8021–39–4i)sārmaina, zemā temperatūrā destilēta gudrona eļļaEINECS Nr. 310–191–5CAS Nr. 122384–78–5 | 1.Nedrīkst izmantot koksnes apstrādē. Turklāt šādi apstrādātu koksni nedrīkst laist tirgū.2.Tomēr, atkāpjoties no iepriekšminētā,i)minētās vielas un preparātus drīkst izmantot koksnes apstrādē rūpnieciskos apstākļos vai, ja apstrādi veic speciālisti, uz kuriem attiecas Kopienas tiesību akti par darbinieku aizsardzību in situ apstrādē, ja minētās vielas un preparāti satur:a)benzopirēnu koncentrācijā, kas ir mazāka par 0,005 % no masas;b)un ar ūdeni ekstrahējamus fenolus koncentrācijā, kas ir mazāka par 3 % no masas.Šādas vielas un preparātus koksnes apstrādei rūpnieciskos apstākļos vai ja apstrādi veic speciālisti:drīkst laist tirgū tikai tādos iepakojumos, kuru tilpums ir 20 litri vai lielāks,nedrīkst pārdot patērētājiem.Neierobežojot citu Kopienas klasifikācijas noteikumu piemērošanu, uz bīstamu vielu un preparātu iepakojuma ir salasāms un neizdzēšams marķējums: "Tikai rūpnieciskai vai profesionālai lietošanai".ii)Apstrādājot koksni, ko laiž tirgū pirmo reizi vai atkārtoti apstrādā in situ, drīkst izmantot rūpnieciskos apstākļos vai ja apstrādi veic speciālisti saskaņā ar i) apakšpunktu, piemēram, tas ir atļauts tikai profesionālai un rūpnieciskai lietošanai, piemēram , uz dzelzceļiem, elektroenerģijas pārvadē un telekomunikācijās, teritorijas norobežošanai, lauksaimnieciskos nolūkos (piemēram, koku balstiem) un ostās, un ūdensceļos.iii)apstrādājot koksni ar vielām, kas uzskaitītas 32. punkta a) līdz i) apakšpunktā, līdz šī direktīva tiek piemērota: 1. punktā noteikto aizliegumu laist tirgū nepiemēro laišanai lietotu preču tirgū atkārtotai lietošanai.3.Tomēr apstrādāto koksni, kas minēta 2. punkta ii) un iii) apakšpunktā, nedrīkst izmantot:ēku iekšienē neatkarīgi no izmantošanas nolūka,rotaļlietās,rotaļlaukumos,parkos, dārzos un brīvdabas atpūtas un izklaides vietās, ja ir risks, ka tā var bieži saskarties ar ādu,dārza mēbeļu, piemēram, piknika galdu, ražošanā,ražojot un izmantojot, un atkārtoti apstrādājottraukus, kas paredzēti augu audzēšanai,iepakojumu, kas var saskarties ar izejvielām, starpproduktiem vai gataviem produktiem, kuri paredzēti cilvēkiem un/vai dzīvniekiem,citus materiālus, kas var piesārņot iepriekšminētos produktus" |--------------------------------------------------