title: Padomes Direktīva 93/74/EEK (1993. gada 13. septembris) par lopbarību, kas paredzēta īpašiem barošanas mērķiem

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31993L0074

Oficiālais Vēstnesis L 237 , 22/09/1993 Lpp. 0023 - 0027 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 3 Sējums 52 Lpp. 0145  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 3 Sējums 52 Lpp. 0145

		Padomes Direktīva 93/74/EEK(1993. gada 13. septembris)par lopbarību, kas paredzēta īpašiem barošanas mērķiemEIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas Līgumu un jo īpaši tā 43. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [3],tā kā lopbarībai, kas paredzēta īpašiem barošanas mērķiem, ir aizvien lielāka nozīme istabas dzīvnieku diētā; tā kā šādus produktus izmanto arī produktīvo mājdzīvnieku audzēšanā;tā kā dažās dalībvalstīs lopbarība, uz ko attiecas šī direktīva, jau tiek laista tirgū tādā veidā, lai piesaistītu lietotāju uzmanību tās īpašajam sastāvam;tā kā būtu jānosaka kopēja definīcija attiecīgajiem produktiem; tā kā šajā definīcijā jāparedz, ka produktiem, kas paredzēti specifiskiem barošanas mērķiem, jābūt noteiktam sastāvam un/vai tiem jābūt ražotiem, lietojot īpašas metodes; tā kā ir būtiski noteikt principu, ka šādai lopbarībai sava raksturojuma un mērķa ziņā jābūt skaidri atšķiramai no parastās lopbarības un ārstnieciskās lopbarības;tā kā īpašiem barošanas mērķiem paredzētās lopbarības sastāvam un izgatavošanai jāatbilst to istabas dzīvnieku vai produktīvo mājdzīvnieku kategoriju īpašajām barošanas vajadzībām, kuru asimilācijas, absorbcijas vai vielmaiņas procesi varētu īslaicīgi pasliktināties vai ir uz laiku vai neatgriezeniski pasliktinājušies;tā kā nosakot kārtību īpašiem barošanas mērķiem paredzētās lopbarības laišanai tirgū, būtu jāpievērš uzmanība tam, lai nodrošinātu, ka šādai lopbarībai ir labvēlīga ietekme uz dzīvniekiem, kas to patērē; tā kā tādēļ lopbarības kvalitātei vienmēr jābūt pienācīgai; tā kā tā nedrīkst radīt draudus dzīvnieku vai cilvēku veselībai vai videi, kā arī to nedrīkst tirgot tādā veidā, kas var maldināt;tā kā šī direktīva ir piemērojama, neierobežojot citas Kopienas prasības attiecībā uz lopbarību, un jo īpaši tās, kas attiecas uz kombinēto lopbarību;tā kā īpašiem barošanas mērķiem paredzētās lopbarības lietotājiem jāsaņem precīza un nozīmīga informācija;tā kā, lai varētu atšķirt šajā direktīvā noteiktajiem kritērijiem atbilstošu lopbarību no citas lopbarības, lopbarības aprakstam jāpievieno vienots precizējošs apzīmējums – "diētiskā";tā kā attiecībā uz parasto lopbarību būtu jānorāda vismaz to analītisko sastāvdaļu līmenis, kuras tiešā veidā ietekmē lopbarības kvalitāti; tā kā būtu jāparedz noteikumi par to, kā deklarējamas noteiktas papildu analītiskās sastāvdaļas, kuras piešķir lopbarībai tās diētiskās īpašības;tā kā visiem īpašiem barošanas mērķiem paredzētās lopbarības ražotājiem jābūt iespējai norādīt uz etiķetes noteiktas ziņas, kuras ir noderīgas lietotājam;tā kā, lai iegādātos īpašiem barošanas mērķiem paredzēto lopbarību, nav obligāti jāuzrāda veterināra recepte, jo šajos produktos nav medicīnisku vielu Padomes 1965. gada 26. janvāra direktīvas 65/65/EEK par normatīvo vai administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz patentētiem medikamentiem [4] nozīmē, bet, lai nodrošinātu pienācīgu ļoti specifiskas lopbarības izmantošanu, lietotājs būtu jābrīdina, ka vēlams pirms to lietošanas saņemt speciālista atzinumu;tā kā attiecībā uz lopbarību, kas paredzēta, lai apmierinātu tādu dzīvnieku prasības pēc uzturvielām, kuriem ir neatgriezeniski traucējumi asimilācijas, absorbcijas vai vielmaiņas procesos vai kuri ir patoloģiskā stāvoklī, kas prasa medicīnisku uzraudzību, tomēr būtu jānodrošina iespēja noteikt papildu noteikumus etiķetēm, kas paredz, ka lietotājam dodams ieteikums iepriekš saņemt veterināra atzinumu vispārīgā ieteikuma konsultēties ar speciālistu vietā;tā kā Kopienas līmenī būtu arī jāsastāda noteikts saraksts īpašiem barošanas mērķiem paredzētās lopbarības paredzamai lietošanai, norādot tās precīzu lietojumu, būtisko uzturīpašību raksturojumu, obligātās vai izvēles norādes un speciālās prasības etiķetēm; tā kā, ievērojot šā saraksta nozīmību šīs direktīvas īstenošanā, šāds saraksts būtu jāpieņem laikus;tā kā tās īpašiem barošanas mērķiem paredzētās lopbarības tirdzniecību, kura atbilst šīs direktīvas prasībām, nedrīkst pakļaut nekādiem ierobežojumiem saistībā ar tās sastāvu, ražošanas metodēm, piedāvājumu vai etiķetēm;tā kā būtu jānosaka norma, kas paredz, ka gadījumos, ja produkts rada draudus dzīvnieku vai cilvēku veselībai vai videi, jebkura dalībvalsts pamatota iemesla dēļ var lūgt Komisiju veikt attiecīgus pasākumus;tā kā gadījumos, kad Padome pilnvaro Komisiju piemērot noteikumus attiecībā uz īpašiem barošanas mērķiem paredzētu lopbarību, būtu jāparedz procedūra, lai izveidotu ciešu sadarbību starp dalībvalstīm un Komisiju Barības pastāvīgajā komitejā, kas izveidota ar Padomes lēmumu Nr. 70/372/EEK [5];tā kā jānodrošina efektīva īpašiem barošanas mērķiem paredzētās lopbarības kontrole; tā kā noteiktos apstākļos kontroles dienestu rīcībā esošie parastie līdzekļi var būt nepietiekami, lai pārbaudītu, vai attiecīgajai lopbarībai patiešām piemīt tai piedēvētās īpašās uztura īpašības; tā kā tāpēc būtu jāparedz, ka vajadzības gadījumā par produktu tirgošanu atbildīgā persona palīdz kontroles dienestiem veikt savus pienākumus,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pants1. Šī direktīva attiecas uz lopbarību, kas paredzēta īpašiem barošanas mērķiem.2. Dalībvalstis nosaka, ka lopbarību, kas paredzēta īpašiem barošanas mērķiem, drīkst laist tirgū tikai tad, ja tā:- atbilst 3. pantā minētajiem nosacījumiem;- ir marķēta saskaņā ar 5. pantā noteiktajām prasībām;- tās paredzamais lietojums ir iekļauts sarakstā, kas sastādīts saskaņā ar 6. pantu, un tā atbilst pārējiem šajā sarakstā iekļautajiem noteikumiem.2. pantsŠajā direktīvā lietotas šādas definīcijas:a) "lopbarība" nozīmē augu vai dzīvnieku izcelsmes produktus to dabiskajā stāvoklī, svaigā vai konservētā veidā un produktus, kas iegūti to rūpnieciskās pārstrādes rezultātā, kā arī organiskas vai neorganiskas vielas, ko lieto atsevišķi vai maisījumos, ar piedevām vai bez tām, dzīvnieku orālai barošanai;b) "kombinētā lopbarība" nozīmē maisījumus no augu vai dzīvnieku izcelsmes produktiem to dabiskajā stāvoklī, svaigā vai konservētā veidā, un produktiem, kas iegūti to rūpnieciskās pārstrādes rezultātā, vai organiskām vai neorganiskām vielām, ar piedevām vai bez tām, dzīvnieku orālai barošanai dzīvnieku pilnīgas barības vai dzīvnieku papildbarības formā;c) "lopbarība, kas paredzēta īpašiem barošanas mērķiem" nozīmē kombinēto lopbarību, kura tās īpašā sastāva vai ražošanas metožu dēļ ir skaidri atšķirama no parastās lopbarības un produktiem, kuri definēti Padomes 1990. gada 26. marta direktīvā 90/167/EEK, kas nosaka ārstnieciskās lopbarības izgatavošanas, tirgošanas un lietošanas kārtību Kopienā [6], un kurus piedāvā kā tādus, kas paredzēti specifisku uztura prasību apmierināšanai;d) "īpaši barošanas mērķi" nozīmē mērķi apmierināt noteiktu istabas dzīvnieku vai produktīvo dzīvnieku specifiskas uztura prasības, kuru asimilācijas, absorbcijas vai vielmaiņas procesi varētu īslaicīgi pasliktināties vai ir uz laiku vai neatgriezeniski pasliktinājušies, un kuri tāpēc var gūt labumu no savam stāvoklim atbilstošas lopbarības uzņemšanas.3. pantsDalībvalstis prasa, lai 1. panta 1. punktā minētās lopbarības sastāvs būtu tāds, ka šie produkti atbilst tiem īpašajiem barošanas mērķiem, kuriem tie ir paredzēti.4. pantsŠo direktīvu piemēro atbilstoši tajā noteiktajām specifiskajām normām, neierobežojot Kopienas prasības attiecībā uz:a) kombinēto lopbarību;b) lopbarībā lietotajām piedevām;c) dzīvnieku ēdināšanā nevēlamām vielām un produktiem;d) noteiktiem lopbarībā lietotiem produktiem.5. pantsPapildus tiem marķēšanas noteikumiem, kas paredzēti 1979. gada 2. aprīļa direktīvas 79/373/EEK par kombinētās lopbarības laišanu tirgū [7] 5. pantā, dalībvalstis prasa, lai:1. Uz 1. panta 1. punktā minētās lopbarības iepakojuma, iesaiņojuma vai etiķetes šim nolūkam paredzētajā vietā būtu šādas papildu norādes:a) precizējošs apzīmējums "diētiskā" kopā ar lopbarības aprakstu;b) precīzs lietojums, t.i., īpašais barošanas mērķis;c) lopbarības būtisko uzturīpašību raksturojums;d) pielikuma 4. ailē paredzētās norādes attiecībā uz īpašo barošanas mērķi;e) ieteicamais lopbarības lietošanas ilgums.Norādēm, kas minētas a) līdz e) apakšpunktā, jāatbilst pielikumā iekļautajam paredzēto lietojumu sarakstam un vispārīgajiem noteikumiem saskaņā ar 6. panta b) punktu;2. Citas norādes nekā tās, kuras minētas 1. punktā, var būt šim nolūkam paredzētajā vietā, ciktāl uz tām attiecas 6. panta a) punkts;3. Neierobežojot direktīvas 79/373/EEK 5.e pantu, 1. panta 1. punktā minētās lopbarības etiķetēs var būt norāde uz konkrētu patoloģisku stāvokli, ciktāl šis stāvoklis atbilst barošanas mērķim, kurš norādīts lietojumu sarakstā, kas sastādīts saskaņā ar 6. panta a) apakšpunktu;4. Uz 1. panta 1. punktā minētās lopbarības etiķetes vai tās lietošanas instrukcijā jābūt norādei "Pirms lietošanas ieteicams griezties pēc speciālista konsultācijas."Pielikumā iekļautajā paredzamo lietojumu sarakstā tomēr var paredzēt, ka specifiskai diētiskai lopbarībai šo norādi var aizstāt ar ieteikumu iepriekš saņemt veterināra atzinumu;5. Direktīvas 79/373/EEK 5.c panta 5. punkta noteikumi attiecas arī uz lopbarību, kas minēta 1. panta 1. punktā un ir paredzēta dzīvniekiem, kas nav lolojumdzīvnieki;6. Uz 1. panta 1. punktā minētās lopbarības etiķetēm var būt norādes arī uz vienas vai vairāku analītisko sastāvdaļu klātbūtni vai zemo līmeni, kuras ir būtiskas lopbarības raksturojumam. Šādos gadījumos analītisko sastāvdaļu minimālo vai maksimālo līmeni, kas izteikts kā lopbarības procentuālā attiecība, skaidri jānorāda deklarēto analītisko sastāvdaļu sarakstā.7. Precizējošs apzīmējums "diētiskā" ir rezervējams vienīgi 1. panta 1. punktā minētajai lopbarībai.Citi precizējoši apzīmējumi nekā "diētiskā" šīs lopbarības marķēšanā un piedāvāšanā ir aizliegti.Neskatoties uz direktīvas 79/373/EEK 5.c panta 3. punkta noteikumiem, sastāvdaļu deklarēšanu var veikt, grupējot vairākas sastāvdaļas kategorijās, pat tad, ja noteiktu sastāvdaļu deklarēšana ar konkrētiem nosaukumiem tiek prasīta, lai pamatotu šīs lopbarības uzturīpašību raksturojumu.6. pantsSaskaņā ar 9. pantā noteikto procedūru:a) paredzēto lietojumu sarakstu saskaņā ar pielikumu jānosaka ne vēlāk kā līdz 1994. gada 30. jūnijam. Šis saraksts satur:- 5. panta 1. punkta b), c), d) un e) apakšpunktā minētās norādes un- vajadzības gadījumā – 5. panta 2. punktā un 5. panta 4. punkta otrajā daļā minētās norādes;b) var noteikt vispārējo kārtību attiecībā uz a) apakšpunktā minēto norāžu piemērošanu, iekļaujot pieļaujamās atkāpes;c) sekojot zinātnes un tehnikas sasniegumiem, var mainīt pasākumus, kas pieņemti saskaņā ar a) un b) apakšpunktu.7. pantsDalībvalstis nodrošina, ka 1. panta 1. punktā minēto lopbarību tādu iemeslu dēļ, kuri saistīti ar šīs direktīvas noteikumiem, nepakļauj citiem tirdzniecības ierobežojumiem kā vien tiem, kas paredzēti šajā direktīvā.8. pants1. Ja kāda dalībvalsts konstatē, ka 1. panta 1. punktā minētā lopbarība vai tās lietošana atbilstoši priekšrakstiem rada draudus dzīvnieku vai cilvēku veselībai vai videi, tā tūlīt informē Komisiju, norādot sava lēmuma iemeslus.2. Komisija, tiklīdz tas ir iespējams, sāk 9. pantā paredzēto procedūru, lai paredzētu jebkurus atbilstošus pasākumus.9. pants1. Ja jāievēro šajā pantā noteiktā kārtība, priekšsēdētājs pēc savas iniciatīvas vai pēc dalībvalsts pārstāvja lūguma iesniedz šo jautājumu Barības pastāvīgajai komitejai, turpmāk sauktai "komiteja".2. Komisijas pārstāvis iesniedz komitejai veicamo pasākumu projektu. Komiteja sniedz atzinumu par šo projektu laikā, ko priekšsēdētājs var noteikt atkarībā no jautājuma steidzamības. Atzinumu sniedz ar balsu vairākumu, kāds paredzēts Līguma 148. panta 2. punktā attiecībā uz lēmumiem, kurus Padome pieņem pēc Komisijas priekšlikuma. Dalībvalstu pārstāvju balsis komitejā vērtē tā, kā paredzēts minētajā pantā. Priekšsēdētājs nebalso.3. Komisija apstiprina ierosinātos pasākumus, ja tie saskan ar komitejas atzinumu.Ja šie pasākumi nesaskan ar komitejas atzinumu vai ja atzinums nav sniegts, Komisija tūlīt iesniedz Padomei priekšlikumu par pasākumiem, kas jāveic. Padome pieņem lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu.Ja trijos mēnešos pēc tam, kad jautājums iesniegts Padomei, Padome nav pieņēmusi lēmumu, Komisija apstiprina ierosinātos pasākumus, ja vien Padome ar vienkāršu balsu vairākumu nav pieņēmusi lēmumu pret šiem pasākumiem.10. pantsLai nodrošinātu 1. panta 1. punktā minētās lopbarības efektīvu oficiālu kontroli, piemēro šādus konkrētus noteikumus:1. Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus oficiālas kontroles veikšanai ražošanas vai tirdzniecības gaitā, vismaz ar paraugu ņemšanu, lai nodrošinātu atbilstību šīs direktīvas prasībām;2. Vajadzības gadījumā pilnvaro kompetentās iestādes pieprasīt no personas, kas ir atbildīga par produkta laišanu tirgū, datus un informāciju saistībā ar attiecīgās lopbarības atbilstību šai direktīvai.Ja šādi dati publicēti viegli pieejamā formā, pietiek ar atsauci uz šo publikāciju.11. pantsAr šo turpmāk minētajās direktīvās izdara šādus grozījumus:1. Padomes 1973. gada 17. decembra direktīvas 74/63/EEK par nevēlamu vielu un produktu maksimālā pieļaujamā līmeņa noteikšanu lopbarībā[8]1. panta 2. punktu papildināt ar šādu tekstu:"f) lopbarība, kas paredzēta īpašiem barošanas mērķiem".2. Direktīvā 79/373/EEK:a) 1. panta 2. punktu papildināt ar šādu tekstu:"h) lopbarība, kas paredzēta īpašiem barošanas mērķiem"b) 5.e panta otrās daļas pirmo ievilkumu aizstāt ar šādu tekstu:"— nedrīkst būt noteikti tādējādi, lai uzrādītu citu analītisko sastāvdaļu klātbūtni kā vien to, kuru deklarēšana ir paredzēta Padomes 1993. gada 13. septembra direktīvā 93/74/EEK par lopbarību, kas paredzēta īpašiem barošanas mērķiem [9]3. Padomes 1982. gada 30. jūnija direktīvas 82/471/EEK par noteiktiem produktiem, kurus lieto lopbarībā[10], 1. panta 2. punktu papildināt ar šādu tekstu:"f) lopbarība, kas paredzēta īpašiem barošanas mērķiem".12. pantsDalībvalstis ne vēlāk kā līdz 1995. gada 30. jūnijam ievieš vajadzīgos normatīvos un administratīvos aktus, kam jāsaskan ar šo direktīvu. Tās par to tūlīt informē Komisiju.Kad dalībvalstis paredz šos pasākumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka metodes, kā veikt šādas atsauces.13. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 1993. gada 13. septembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsPh. Maystadt[1] OV C 231, 9.9.1992., 6. lpp.[2] OV C 21, 25.1.1993., 73. lpp.[3] OV C 73, 15.3.1993., 25. lpp.[4] OV 22, 9.2.1965., 369./65. lpp.[5] OV L 170, 3.8.1970., 1. lpp.[6] OV L 92, 7.4.1990., 42. lpp.[7] OV L 86, 6.4.1979., 30. lpp.[8] OV L 38, 11.2.1974., 31. lpp.[9] OV L 237, 22.9.1993., 23. lpp.";[10] OV L 213, 21.7.1982., 8. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMS+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: Komisijas Direktīva 2002/77/EK (2002. gada 16. septembris) par konkurenci elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu tirgū (dokuments attiecas uz Eiropas ekonomikas zonu)

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32002L0077

Oficiālais Vēstnesis L 249 , 17/09/2002 Lpp. 0021 - 0026

		Komisijas Direktīva 2002/77/EK(2002. gada 16. septembris)par konkurenci elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu tirgū(dokuments attiecas uz Eiropas ekonomikas zonu)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 86. panta 3. punktu,tā kā:(1) Komisijas 1990. gada 28. jūnija Direktīva 90/388/EEK par konkurenci telekomunikāciju pakalpojumu tirgos [1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 1999/64/EK [2], ir būtiski grozīta vairākas reizes. Ievērojot to, ka jāveic turpmāki grozījumi, skaidrības labad tā būtu jāpārstrādā.(2) Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 86. pants uzdod Komisijai nodrošināt, lai dalībvalstis ievērotu savus pienākumus saskaņā ar Kopienu tiesībām attiecībā uz publiskiem uzņēmumiem un uzņēmumiem, kam ir īpašas tiesības vai ekskluzīvās tiesības. Ievērojot 86. panta 3. punktu, Komisija var precizēt un izskaidrot pienākumus, kas rodas saskaņā ar minēto pantu, un šajā sakarā izvirzīt vajadzīgos nosacījumus, kas ļautu Komisijai efektīvi izpildīt uzraudzības pienākumu, ko tai uzliek minētais punkts.(3) Saskaņā ar Direktīvu 90/388/EEK dalībvalstīm bija jāatceļ īpašās un ekskluzīvās tiesības telekomunikāciju pakalpojumu sniegšanai, sākotnēji pakalpojumiem, kas nav balss telefoniju pakalpojumu, satelītu pakalpojumi un mobilie radiosakari, un tad ar šo direktīvu pakāpeniski izveidoja konkurenci telekomunikāciju tirgū.(4) Saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 95. pantu Eiropas Parlaments un Padome pieņēma daudz citu direktīvu šajā jomā, galvenokārt cenšoties izveidot telekomunikāciju pakalpojumu iekšējo tirgu, ieviešot atvērtā tīkla nodrošināšanu un universālā pakalpojuma nodrošināšanu atvērtu un konkurētspējīgu tirgu vidē. Šīs direktīvas būtu jāatceļ no 2003. gada 25. jūlija, kad sāk piemērot elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu jaunos reglamentējošos noteikumus.(5) Jaunie noteikumi sastāv no vienas vispārējās direktīvas, Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvas 2002/21/EK par kopēju tiesisko regulējumu elektrosakaru tīkliem un pakalpojumiem (pamatdirektīva) [3], un četrām atsevišķām direktīvām: Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīva 2002/20/EK par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu (atļauju izsniegšanas direktīva) [4], Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvas 2002/19/EK par piekļuvi elektronisko komunikāciju tīkliem un ar tiem saistītām iekārtām un to savstarpēju savienojumu (piekļuves direktīva) [5], Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvas 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem (universālā pakalpojuma direktīva) [6] un Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīvas 2002/58/EK attiecībā uz personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (direktīva par privāto dzīvi un komunikācijām) [7].(6) Ņemot vērā sasniegumus, kas iezīmējuši liberalizācijas procesu un telekomunikāciju tirgu pakāpenisku atvēršanu Eiropā kopš 1990. gada, atsevišķas definīcijas, kas izmantotas Direktīvā 90/388/EEK un aktos, kas to groza, būtu jāpielāgo, lai atspoguļotu pēdējos tehnoloģiskos sasniegumus telekomunikāciju jomā, vai jāaizstāj, lai ņemtu vērā konverģences fenomenu, kas pēdējos gados veidojis informācijas tehnoloģiju, mediju un telekomunikāciju nozares. Ja iespējams, atsevišķu noteikumu formulējums būtu jāprecizē, lai veicinātu to piemērošanu, attiecīgos gadījumos ņemot vērā atbilstošās direktīvas, kas pieņemtas saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 95. pantu, un pieredzi, kas gūta, ieviešot Direktīvu 90/388/EEK un tās grozījumus.(7) Šajā direktīvā ir atsauce uz "elektronisko komunikāciju pakalpojumiem" un "elektronisko komunikāciju tīkliem" nevis uz iepriekš izmantotajiem terminiem "telekomunikāciju pakalpojumi" un "telekomunikāciju tīkli". Šīs jaunās definīcijas ir būtiskas, ņemot vērā konverģences fenomenu, vienā vienotā definīcijā apvienojot visus elektronisko komunikāciju pakalpojumus un/vai tīklus, kas saistīti ar signālu pārraidīšanu, izmantojot vadus, radioviļņus, optiskos vai citus elektromagnētiskos līdzekļus (t.i., fiksētie, bezvadu, kabeļtelevīzijas, satelītu tīkli). Tādējādi radio un televīzijas pārraide un apraide būtu jāatzīst par elektronisko komunikāciju pakalpojumu, un tīkli, kurus izmanto šādai pārraidei un apraidei, tāpat būtu jāatzīst par elektronisko komunikāciju tīkliem. Bez tam būtu jāprecizē tas, ka elektronisko komunikāciju tīklu jaunā definīcija ietver arī optiskos šķiedru tīklus, kas ļauj trešajām personām pārraidīt signālus, izmantojot savas komutācijas vai maršrutēšanas iekārtas.(8) Šajā sakarā būtu jāprecizē tas, ka dalībvalstīm ir jāatceļ (ja tas jau nav izdarīts) ekskluzīvās un īpašās tiesības visu elektronisko komunikāciju tīklu nodrošināšanai, ne tikai to, kas paredzētas elektronisko komunikāciju pakalpojumu nodrošināšanai, un būtu jānodrošina tas, ka uzņēmumi ir tiesīgi nodrošināt šādus pakalpojumus, neierobežojot Direktīvu 2002/19/EK, 2002/20/EK, 2002/21/EK un 2002/22/EK noteikumus. Elektronisko telekomunikāciju tīklu definīcijai arī būtu jānozīmē, ka dalībvalstīm nav atļauts ierobežot operatora tiesības izveidot, paplašināt un/vai nodrošināt kabeļu tīklu, pamatojoties uz to, ka arī šādu tīklu var izmantot radio un televīzijas programmu pārraidei. Jo īpaši īpašās un ekskluzīvās tiesības, kas iekļauj elektronisko komunikāciju tīklu izmantošanas ierobežošanu televīzijas signālu raidīšanā un izplatīšanā, ir pretrunā ar 86. panta 1. punktu, saistībā ar EK Līguma 43. pantu (tiesības veikt uzņēmējdarbību) un/vai 82. panta b) punktu ciktāl tie ļauj dominējošam uzņēmumam ierobežot "ražošanu, tirgus vai tehnikas attīstību, tādējādi kaitējot patērētājiem". Tas tomēr neierobežo īpašos noteikumus, ko dalībvalstis pieņēmušas saskaņā ar Kopienu tiesībām un jo īpaši ar Padomes 1989. gada 3. oktobra Direktīvu 89/552/EEK [8] par to, kā koordinēt noteikumus, kas paredzēti dalībvalstu normatīvajos vai administratīvajos aktos attiecībā uz televīzijas raiddarbību, kurā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/36/EK [9], ar ko reglamentē plašai sabiedrībai paredzēto audiovizuālo programmu izplatīšanu.(9) Atbilstoši proporcionalitātes principam, dalībvalstis vairs nepakļauj elektronisko komunikāciju pakalpojumu nodrošināšanu un elektronisko komunikāciju tīklu izveidi un nodrošināšanu licencēšanas režīmam, bet gan vispārējo atļauju režīmam. Šāda prasība tiek izvirzīta arī Direktīvā 2002/20/EK, saskaņā ar ko elektronisko komunikāciju pakalpojumi vai tīkli būtu jānodrošina, pamatojoties uz vispārēju atļauju, nevis uz licenci. Cietušajai pusei būtu jābūt tiesībām neatkarīgā iestādē un beigās tiesā vai tribunālā apstrīdēt lēmumu, kas tai liedz nodrošināt elektronisko komunikāciju pakalpojumus vai tīklus. Tas, ka fiziskai personai ir tiesības uz efektīvu juridisku aizsardzību, kad vien valsts pasākumi pārkāpj tiesības, kas tai piešķiras ar direktīvas noteikumiem, ir Kopienu tiesību pamatprincips.(10) Valsts iestādēm var būt dominējoša ietekme uz publisku uzņēmumu izturēšanos, ko rada vai nu noteikumi, kas reglamentē uzņēmumus, vai veids, kādā sadalītas akcijas. Tāpēc, ja dalībvalstis kontrolē vertikāli integrētus tīkla operatorus, kas pārvalda tīklus, kas izveidoti saskaņā ar īpašām vai ekskluzīvām tiesībām, šīm dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka, lai izvairītos no iespējamiem Eiropas Kopienas dibināšanas līguma konkurences noteikumu pārkāpumiem, šādi operatori, atrodoties dominējošā stāvoklī attiecīgajā tirgū, neveic diskrimināciju par labu savām darbībām. Tātad dalībvalstīm būtu jāpieņem visi pasākumi, kas nepieciešami, lai novērstu diskrimināciju starp šādiem vertikāli integrētiem operatoriem un to konkurentiem.(11) Šai direktīvai arī būtu jāprecizē princips, kas izriet no Komisijas 1996. gada 16. janvāra Direktīvas 96/2/EK, ar ko groza Direktīvu 90/388/EK attiecībā uz mobilajiem un personiskajiem sakariem [10], nodrošinot, ka dalībvalstis nepiešķir ekskluzīvas vai īpašas tiesības izmantot radio frekvences un ka šo frekvenču izmantošanas tiesības būtu jāpiešķir objektīvā, nediskriminējošā un caurredzamā kārtībā. Tam nevajadzētu ierobežot īpašos kritērijus un kārtību, ko dalībvalstis pieņēmušas, lai piešķirtu šādas tiesības radio vai televīzijas raidījumu satura pakalpojumu sniedzējiem, lai īstenotu vispārējās intereses mērķus saskaņā ar Kopienu tiesībām.(12) Jebkura valsts shēma atbilstoši Direktīvai 2002/22/EK, ko izmanto, lai sadalītu universālā pakalpojuma saistību nodrošināšanas izmaksas, ir balstīta uz objektīviem, caurredzamiem un nediskriminējošiem kritērijiem un ir atbilstoša proporcionalitātes un pēc iespējas mazāku tirgus traucējumu principiem. Mazākie iespējamie tirgus traucējumi nozīmē to, ka iemaksas jāsedz tādā veidā, kas cik vien iespējams samazina lietotājiem uzliktā finansiālā apgrūtinājuma ietekmi, piemēram, sadalot iemaksas iespējami plašāk.(13) Ja tiesības un pienākumi, ko rada starptautiskas konvencijas, ar kurām izveido starptautiskas satelītsakaru organizācijas, nav saderīgas ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma konkurences noteikumiem, dalībvalstis saskaņā ar EK Līguma 307. pantu pieņem visus piemērotos pasākumus, lai likvidētu šādu nesavietojamību. Šai direktīvai būtu jāprecizē šis pienākums, jo ar Direktīvas 94/46/EK 3. pantu [11] dalībvalstīm tika pieprasīts tikai "paziņot Komisijai" informāciju, kas par šādu nesavietojamību bija dalībvalstu rīcībā. Šīs direktīvas 11. pantam būtu jāprecizē dalībvalstu saistības likvidēt jebkādus ierobežojumus, kas joprojām varētu būt spēkā minēto starptautisko konvenciju dēļ.(14) Šai direktīvai būtu jāsaglabā saistības, kas dalībvalstīm uzliktas ar Direktīvu 1999/64/EK, lai nodrošinātu, ka dominējošie elektronisko komunikāciju tīklu un publiski pieejamu telefona pakalpojumu nodrošinātāji pārvalda savus publiskos elektronisko komunikāciju tīklus un kabeļtelevīzijas tīklus kā atsevišķas juridiskas personas.(15) Šai direktīvai nevajadzētu ierobežot dalībvalstu saistības attiecībā uz I pielikuma B daļā noteiktajiem termiņiem, kuru laikā dalībvalstīm jāizpilda iepriekšējo direktīvu noteikumi.(16) Dalībvalstīm būtu jānosūta Komisijai jebkura informācija, kas ir nepieciešama, lai parādītu, ka esošie valsts ieviešanas tiesību akti atspoguļo precizējumus, kas minēti šajā direktīvā salīdzinājumā ar Direktīvām 90/388/EK, 94/46/EK, 95/51/EK [12], 96/2/EK, 96/19/EK [13] un 1999/64/EK.(17) Ņemot vērā iepriekš minēto, Direktīva 90/388/EK būtu jāatceļ,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsDefinīcijasŠajā direktīvā izmanto šādas definīcijas :1. "elektronisko komunikāciju tīkli" ir pārraides sistēmas un, attiecīgos gadījumos, komutācijas un maršrutēšanas iekārtas un citi resursi, kas ļauj pārraidīt signālus, izmantojot vadus, radioviļņus, optiskos vai citus elektromagnētiskos līdzekļus, ieskaitot satelītu tīklus, fiksētos (ķēžu un pakešu komutācijas, ieskaitot Internetu) un mobilos zemes sakaru tīklus un elektrības kabeļu sistēmas tiktāl, kamēr tos izmanto, lai raidītu signālus, tīklus, ko izmanto radio un televīzijas apraidei, un kabeļtelevīzijas tīklus, neatkarīgi no raidītās informācijas veida;2. "publiskais komunikāciju tīkls" ir elektronisks komunikāciju tīkls, ko pilnībā vai galvenokārt izmanto publisko elektronisko komunikāciju pakalpojumu nodrošināšanai;3. "elektronisko komunikāciju pakalpojumi" ir parasti par atlīdzību nodrošināti pakalpojumi, kas pilnībā vai daļēji sastāv no signālu pārraidīšanas elektroniskos komunikāciju tīklos, ieskaitot telekomunikāciju pakalpojumus un pārraides pakalpojumus tīklos, ko izmanto apraidei, taču neietver pakalpojumus, kas nodrošina redakcionālu kontroli pār saturu, kas pārraidīts, izmantojot elektronisko komunikāciju tīklus un pakalpojumus; tas neietver informācijas sabiedrības pakalpojumus Direktīvas 98/34/EK 1. panta nozīmē, kas nesastāv pilnībā vai lielākoties no signālu pārraidīšanas elektronisko komunikāciju tīklos;4. "publiski pieejami elektronisko komunikāciju pakalpojumi" ir elektronisko komunikāciju pakalpojumi, kas pieejami sabiedrībai;5. "ekskluzīvas tiesības" ir tiesības, ko dalībvalsts piešķir vienam uzņēmumam, pamatojoties uz jebkuru normatīvu vai administratīvu aktu, paredzot tam tiesības sniegt elektronisko komunikāciju pakalpojumus vai veikt elektronisko komunikāciju darbību noteiktā ģeogrāfiskā apgabalā;6. "īpašas tiesības" ir tiesības, ko dalībvalsts piešķir ierobežotam uzņēmumu skaitam, pamatojoties uz jebkuru normatīvu vai administratīvu aktu, kas noteiktā ģeogrāfiskā apgabalā:a) nosaka vai ierobežo šo skaitu līdz diviem vai vairākiem uzņēmumiem, kam ir atļauts sniegt elektronisko komunikāciju pakalpojumus vai veikt elektronisko komunikāciju darbību, neievērojot objektivitātes, proporcionalitātes un nediskriminācijas kritērijus; vaib) piešķir uzņēmumiem, neievērojot šos kritērijus, juridiskas vai normatīvas priekšrocības, kas ievērojami iespaido kāda cita uzņēmuma iespējas sniegt to pašu elektronisko komunikāciju pakalpojumu vai veikt to pašu elektronisko komunikāciju darbību tajā pašā ģeogrāfiskajā apgabalā būtībā līdzvērtīgos apstākļos;7. "zemes satelītstaciju tīkls" ir divu vai vairāku zemes staciju konfigurācija, kas mijiedarbojas ar satelīta starpniecību;8. "kabeļtelevīzijas tīkli" ir jebkura lielākoties kabeļu infrastruktūra, kas izveidota galvenokārt radio vai televīzijas pārraižu pārsūtīšanai vai izplatīšanai sabiedrībai.2. pantsEkskluzīvās un īpašās tiesības attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un elektronisko komunikāciju pakalpojumiem1. Dalībvalstis nepiešķir vai nepatur spēkā ekskluzīvās vai īpašās tiesības attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīklu izveidi un/vai nodrošināšanu vai publiski pieejamu elektronisko komunikāciju pakalpojumu nodrošināšanu.2. Dalībvalstis pieņem visus pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka jebkurš uzņēmums ir tiesīgs nodrošināt elektronisko komunikāciju pakalpojumus vai izveidot, paplašināt vai nodrošināt elektronisko komunikāciju tīklus.3. Dalībvalstis nodrošina, ka netiek uzlikti vai saglabāti ierobežojumi elektronisko komunikāciju pakalpojumu nodrošināšanai caur elektronisko komunikāciju tīkliem, ko izveidojuši elektronisko komunikāciju pakalpojumu nodrošinātāji, caur infrastruktūru, ko nodrošina trešās personas, vai ar kopīgi lietojot tīklus, citas iekārtas vai abonentpunktus, neierobežojot Direktīvu 2002/19/EK, 2002/20/EK, 2002/21/EK un 2002/22/EK noteikumus.4. Dalībvalstis nodrošina, ka vispārējā atļauja, kas piešķirta uzņēmumam, lai nodrošinātu elektronisko komunikāciju pakalpojumus vai lai izveidotu un/vai nodrošinātu elektronisko komunikāciju tīklus, kā arī tās nosacījumi ir pamatoti uz objektīviem, nediskriminējošiem, samērīgiem un caurredzamiem kritērijiem.5. Par katru lēmumu liegt uzņēmumam nodrošināt elektronisko komunikāciju pakalpojumus vai tīklus, kas pieņemts, pamatojoties uz Direktīvas 2002/20/EK 3. panta 1. punktu, paziņo iemeslus.Jebkurai cietušai personai būtu jādod iespēja apstrīdēt šādu lēmumu iestādē, kas ir neatkarīga no iesaistītajām personām, un beigās tiesā vai tribunālā.3. pantsVertikāli integrēti publiskie uzņēmumiPapildus 2. panta 2. punktā minētajām prasībām, un neierobežojot Direktīvas 2002/21/EK 14. pantu, dalībvalstis nodrošina, ka vertikāli integrēti publiskie uzņēmumi, kas nodrošina elektronisko komunikāciju tīklus un kas ir dominējošā stāvoklī, neveic diskrimināciju par labu savām darbībām.4. pantsFrekvenču izmantošanas tiesībasNeierobežojot īpašos kritērijus un kārtību, ko dalībvalstis pieņēmušas, lai piešķirtu frekvenču izmantošanas tiesības radio vai televīzijas raidījumu satura pakalpojumu sniedzējiem, lai īstenotu vispārējās intereses mērķus saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem:1. dalībvalstis nepiešķir frekvenču izmantošanas ekskluzīvās vai īpašās tiesības elektronisko komunikāciju pakalpojumu nodrošināšanai;2. radio frekvenču piešķiršana elektronisko komunikāciju pakalpojumiem ir balstīta uz objektīviem, caurredzamiem, nediskriminējošiem un samērīgiem kritērijiem.5. pantsUzziņu pakalpojumiDalībvalstis nodrošina, ka to teritorijā atceļ visas ekskluzīvās un/vai īpašās tiesības organizēt un sniegt uzziņu pakalpojumus, ieskaitot tālruņu katalogu publicēšanu un reģistra uzziņu pakalpojumus.6. pantsUniversālā pakalpojuma saistības1. Jebkura valsts shēma atbilstoši Direktīvai 2002/22/EK, ko izmanto, lai sadalītu universālā pakalpojuma saistību nodrošināšanas neto izmaksas, ir balstīta uz objektīviem, caurredzamiem un nediskriminējošiem kritērijiem un ir atbilstoša proporcionalitātes un pēc iespējas mazāku tirgus traucējumu principiem. Jo īpaši, ja universālā pakalpojuma saistības pilnībā vai daļēji ir uzliktas publiskiem uzņēmumiem, kas nodrošina elektronisko komunikāciju pakalpojumus, tas būtu jāņem vērā, aprēķinot jebkuru ieguldījumu universālā pakalpojuma saistību neto izmaksās.2. Dalībvalstis Komisijai paziņo par jebkuru 1. punktā minētajai līdzīgu shēmu.7. pantsSatelīti1. Dalībvalstis nodrošina jebkāda normatīva aizlieguma vai ierobežojumu atcelšanu kosmosa segmenta raidietilpības piedāvājumiem jebkuram apstiprinātam zemes satelītstacijas tīkla operatoram un savā teritorijā pilnvaro jebkuru kosmosa segmenta nodrošinātāju pārbaudīt, vai zemes satelītstacijas tīkls, kas ir izmantojams saistībā ar minētā nodrošinātāja kosmosa segmentu, atbilst izziņotajiem nosacījumiem piekļuvei šādas personas kosmosa segmenta raidietilpībai.2. Dalībvalstis, kas ir tādu starptautisku konvenciju dalībnieces, ar kurām izveido starptautiskas satelītsakaru organizācijas, ja šādas konvencijas nav savietojamas ar EK Līguma konkurences noteikumiem, pieņem visus nepieciešamos pasākumus, lai likvidētu šādu nesavietojamību.8. pantsKabeļtelevīzijas tīkli1. Katra dalībvalsts nodrošina, lai neviens uzņēmums, kas nodrošina publiskos elektronisko komunikāciju tīklus, neveiktu darbības ar savu kabeļtelevīzijas tīklu, izmantojot to pašu juridisko personu, ko tā izmanto citam savam publiskajam elektronisko komunikāciju tīklam, ja šis uzņēmums:a) ir šīs dalībvalsts kontrolē vai izmanto īpašās tiesības unb) dominē būtiskā kopīgā tirgus daļā, nodrošinot publiskos elektronisko komunikāciju tīklus un publiski pieejamus telefona pakalpojumus, unc) veic darbības ar kabeļtelevīzijas tīklu, kas izveidots saskaņā ar īpašām tiesībām vai ekskluzīvām tiesībām tajā pašā ģeogrāfiskajā apgabalā.2. Termins "publiski pieejami telefona pakalpojumi" ir uzskatāms par sinonīmu terminam "publiskie balss telefonijas pakalpojumi", kas minēts Direktīvas 1999/64/EK 1. pantā.3. Dalībvalstis, kas uzskata, ka konkurence vietējo tīklu infrastruktūras un pakalpojumu nodrošināšanā to teritorijā ir pietiekama, attiecīgi informē Komisiju.Šāda informācija ietver sīku tirgus struktūras aprakstu. Sniegto informāciju padara pieejamu jebkurai ieinteresētai pusei pēc tās pieprasījuma, ņemot vērā uzņēmumu likumīgās intereses to komercnoslēpumu aizsardzībā.4. Komisija saprātīgā termiņā pēc iepazīšanās ar šo pušu komentāriem pieņem lēmumu par to, vai attiecīgajā dalībvalstī drīkst izbeigt juridiskās nodalīšanas saistības.5. Komisija pārskata šī panta piemērošanu vēlākais līdz 2004. gada 31. decembrim.9. pantsDalībvalstis ne vēlāk kā 2003. gada 24. jūlijā sniedz Komisijai šādu informāciju, lai ļautu Komisija apstiprināt, ka šīs direktīvas noteikumi ir ievēroti.10. pantsAtcelšanaDirektīvu 90/388/EK, kas grozīta ar I pielikuma A daļā minēto direktīvu, no 2003. gada 25. jūlija atceļ, neierobežojot dalībvalstu saistības attiecībā uz I pielikuma B daļā noteiktajiem pārņemšanas termiņiem.Atsauces uz atceltajām direktīvām uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu, un tās jālasa saskaņā ar korelācijas tabulu II pielikumā.11. pantsŠī direktīva stājas spēkā 20. dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.12. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 2002. gada 16. septembrīKomisijas vārdā —Komisijas loceklisMario Monti[1] OV L 192, 24.7.1990., 10. lpp.[2] OV L 175, 10.7.1999., 39. lpp.[3] OV L 108, 24.4.2002., 33. lpp.[4] OV L 108, 24.4.2002., 21. lpp.[5] OV L 108, 24.4.2002., 7. lpp.[6] OV L 108, 24.4.2002., 51. lpp.[7] OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.[8] OV L 298, 17.10.1989., 23. lpp.[9] OV L 202, 30.7.1997., 60. lpp.[10] OV L 20, 26.1.1996., 59. lpp.[11] OV L 268, 19.10.1994., 15. lpp.[12] OV L 256, 26.10.1995., 49. lpp.[13] OV L 74, 22.3.1996., 13. lpp.--------------------------------------------------I PIELIKUMSA DAĻAAtceļamo direktīvu sarakstsDirektīva 90/388/EEK (OV L 192, 24.7.1990., 10. lpp.)Direktīvas 94/46/EK 2. un 3. pants (OV L 268, 19.1.1994., 15. lpp.)Direktīva 95/51/EK (OV L 256, 26.10.1995., 49. lpp.)Direktīva 96/2/EK (OV L 20, 26.1.1996., 59. lpp.)Direktīva 96/19/EK (OV L 74, 22.3.1996., 13. lpp.)Direktīva 1999/64/EK (OV L 175, 10.7.1999., 39. lpp.)B DAĻAIepriekšminēto direktīvu pārņemšanas datumiDirektīva 90/388/EEK: pārņemšanas datums: | 1990. gada 31. decembris |Direktīva 94/46/EK: pārņemšanas datums: | 1995. gada 8. augusts |Direktīva 95/51/EK: pārņemšanas datums: | 1996. gada 1. oktobris |Direktīva 96/2/EK: pārņemšanas datums: | 1996. gada 15. novembris |Direktīva 96/19/EK: pārņemšanas datums: | 1997. gada 11. janvāris |Direktīva 1999/64/EK: pārņemšanas datums: | 2000. gada 30. aprīlis |--------------------------------------------------II PIELIKUMSKorelācijas tabulaŠajā direktīvā | Direktīvā 90/388/EEK |1. pants (definīcijas) | 1. pants |2. pants (ekskluzīvo/īpašo tiesību atsaukšana) | 2. pants |3. pants (vertikāli integrēti publiski uzņēmumi) | 3. panta a) punkta ii) apakšpunkts |4. pants (radio frekvenču izmantošanas tiesības) | 3. panta b) punkts |5. pants (uzziņu pakalpojumi) | 4. panta b) punkts |6. pants (universālā pakalpojuma saistības) | 4. panta c) punkts |7. pants (satelīti) | Direktīvas 94/46/EK 3. pants |8. pants (kabeļtīkli) | 9. pants |--------------------------------------------------


title: Padomes Direktīva 97/62/EK (1997. gada 27. oktobris), ar ko tehnikas un zinātnes attīstībai pielāgo Direktīvu 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu un savvaļas faunas un floras aizsardzību

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31997L0062

Oficiālais Vēstnesis L 305 , 08/11/1997 Lpp. 0042 - 0065

		Padomes Direktīva 97/62/EK(1997. gada 27. oktobris),ar ko tehnikas un zinātnes attīstībai pielāgo Direktīvu 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu un savvaļas faunas un floras aizsardzībuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Direktīvu 92/43/EEK [1], un jo īpaši tās 19. panta pirmo daļu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā daži dabisko dzīvotņu tipi un sugas, kas iekļautas Direktīvas 92/43/EEK I un II pielikumā, jāpielāgo tehnikas un zinātnes attīstībai;tā kā Eiropas Savienības dzīvotņu interpretācijas rokasgrāmatā (EUR 15 versija 1996. gada aprīļa redakcijā) ir iekļauts jaunais Natura 2000 kodifikators, ar ko identificēti visi dabisko dzīvotņu tipi; tā kā Direktīvas 92/43/EEK I pielikumā norāde uz Corine kodifikatoru jāaizstāj ar norādi uz Natura 2000 kodifikatoru,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsDirektīvas 92/43/EEK I un II pielikumu aizstāj ar šīs direktīvas pielikumu.2. pantsDalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai līdz 1997. gada 31. decembrim izpildītu šo direktīvu. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.Kad dalībvalstis pieņem šos pasākumus, tajos iekļauj atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka metodes, kā izdarīt šādas atsauces.3. pantsŠī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.4. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Luksemburgā, 1997. gada 27. oktobrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsR. Goebbels[1] OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp. Direktīva grozīta ar 1994. gada Pievienošanās aktu.--------------------------------------------------PIELIKUMS"I PIELIKUMSKOPIENĀ NOZĪMĪGU DABISKO DZĪVOTŅU TIPI, KURU AIZSARDZĪBAI JĀNOSAKA ĪPAŠAS AIZSARGĀJAMĀS TERITORIJASInterpretācijaNorādījumi par dzīvotņu tipu interpretāciju doti Eiropas Komisijas publicētajā Eiropas "Savienības dzīvotņu interpretācijas rokasgrāmatā" [1], ko apstiprinājusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar 20. pantu ("Dzīvotņu komiteja").Kodifikators atbilst Natura 2000 kodifikatoram.Ar "*" apzīmēti prioritārie dzīvotņu tipi.1. PIEKRASTES UN HALOFĪTU DZĪVOTNES11. Atklātās jūras un plūdmaiņu zonas1110 Smilšu sēkļi, kas pastāvīgi ir zem neliela jūras ūdens slāņa1120 * Posidonia atradnes (Posidonion oceanicae)1130 Estuāri1140 Dubļu sanesas un plūdmaiņu smilšu sanesas, kas bēguma laikā nav zem jūras ūdens1150 * Piekrastes lagūnas1160 Lieli sekli līcīši un līči1170 Rifi1180 Zemūdens struktūras, kas veidojušās gāzu izplūdes iedarbībā12. Piekrastes klintis un oļainas vai akmeņainas pludmales1210 Viengadīga veģetācija sanesumu joslās1220 Akmeņaino vai oļaino krastu daudzgadīgā veģetācija1230 Atlantijas okeāna un Baltijas jūras piekrastes klintis ar veģetāciju1240 Vidusjūras piekrastes klintis ar endēmo Limonium spp.1250 Makronēzijas piekrastes klintis ar endēmo floru13. Atlantiskie un kontinentālie sāļie purvi un iesāļo augšņu pļavas1310 Salicornia un citu viengadīgo augu kolonijas dubļu un smilšu sanesās1320 Spartina atradnes (Spartinion maritimae)1330 Atlantiskās iesāļu augšņu pļavas (Glauco-Puccinellietalia maritimae)1340 * Iekšzemes iesāļo augšņu pļavas14. Vidusjūras un termoatlantiskās piekrastes sāļie purvi un iesāļo augšņu pļavas1410 Vidusjūras iesāļo augšņu pļavas (Juncetalia maritimi)1420 Vidusjūras un termoatlantiskās piekrastes halofīlie krūmāji (Sarcocornetea fruticosi)1430 Halonitrofīlie krūmāji (Pegano-Salsoletea)15. Iesāļu un kaļķainu augšņu iekšzemes stepes1510 * Vidusjūras iesāļu augšņu stepes (Limonietalia)1520 * Ibērijas kaļķaino augšņu veģetācija (Gypsophiletalia)1530 * Panonijas iesāļu augšņu stepes un sāļie purvi16. Baltijas jūras ziemeļu arhipelāgs, piekrastes un zemes slāņu pārvietošanās joslas1610 Baltijas jūras glaciālās izcelsmes salas ar smilšaino, klinšaino un oļaino pludmaļu veģetāciju un sublitorālo veģetāciju1620 Baltijas jūras ziemeļu daļas saliņas1630 * Baltijas jūras ziemeļu piekrastes pļavas1640 Baltijas jūras ziemeļu daļas smilšainās pludmales ar daudzgadīgo veģetāciju1650 Baltijas jūras ziemeļu daļas nelieli šauri līči2. PIEKRASTES SMILŠU KĀPAS UN IEKŠZEMES KĀPAS21. Atlantijas okeāna, Ziemeļjūras un Baltijas jūras piekrastes kāpas2110 Embrionālās ceļojošās kāpas2120 Ceļojošās kāpas gar krasta līniju ar Ammophila arenaria ("baltās kāpas")2130 * Ar lakstaugu veģetāciju klātas piekrastes kāpas ("pelēkās kāpas")2140 * Dekalcificētu augšņu kāpas ar Empetrum nigrum2150 * Atlantijas okeāna piekrastes dekalcificētu augšņu kāpas (Calluno—Ulicetea)2160 Kāpas ar Hippophaë rhamnoides2170 Kāpas ar Salix repens ssp. argentea (Salicion arenariae)2180 Atlantiskā, kontinentālā un boreālā reģiona mežainās kāpas2190 Slapjas starpkāpu ieplakas21A0 Machairs (* Īrijā)22. Vidusjūras piekrastes jūras kāpas2210 Ar Crudanellion maritimae nostiprinātas pludmales kāpas2220 Kāpas ar Euphorbia terracina2230 Malcolmietalia kāpu pļavas2240 Brachypodietalia kāpu pļavas ar viengadīgo augu veģetāciju2250 * Piekrastes kāpas ar Juniperus spp.2260 Cisto—Lavenduletalia kāpu sklerofītu veģetācija2270 * Mežainas jūrmalas kāpas ar Pinus pinea un/vai Finns pinaster23. Iekšzemes kāpas, vecas un dekalcificētas2310 Sauso smilšu augšņu virsāji ar Calluna un Genista2320 Sauso smilšu augšņu virsāji ar Calluna un Empetrum nigrum2330 Iekšzemes kāpas ar atklātām Corynephorus un Agrostis pļavām2340 * Panonijas iekšzemes kāpas3. SALDŪDENS DZĪVOTNES31. Stāvošs ūdens3110 Smilšaino līdzenumu (Littorelletalia uniflorae) oligotrofie ūdeņi ar ļoti zemu minerālvielu saturu3120 Oligotrofie ūdeņi ar ļoti zemu minerālvielu saturu, galvenokārt Rietumvidusjūras piekrastes smilts augsnēs ar Isoetes spp.3130 Oligotrofi līdz mezotrofi stāvoši ūdeņi ar Littorelletea uniflorae un/vai Isoeto-Nanojuncetea veģetāciju3140 Cieti oligomezotrofi ūdeņi ar bentosa veģetāciju, ko veido Chara spp.3150 Dabiski eitrofi ezeri ar Magnopotamion vai Hydrocharition veģetāciju3160 Dabiski distrofi ezeri un dīķi3170 * Vidusjūras sezonas dīķi3180 * Izžūstoši karsta ezeri32. Tekošs ūdens — dabiski vai pusdabiski veidojušos ūdensteču daļas (mazās, vidējās un lielās upju gultnes), kurās būtiski nepasliktinās ūdens kvalitāte3210 Fenoskandijas dabiskās upes3220 Alpīnās upes un to krastu lakstaugu veģetācija3230 Alpīnās upes un to kokaugu veģetācija ar Myricaria germanica3240 Alpīnās upes un to kokaugu veģetācija ar Salix elaeagnos3250 Vidusjūras reģiona upes ar pastāvīgu ūdensteci un Glaucium flavum3260 Līdzenuma līdz kalnu līmeņa ūdensteces ar Ranunculion fluitantis un Callitricho-Batrachion veģetāciju3270 Upes ar dūņainiem krastiem un Chenopodion rubri p.p. un Bidention p.p. veģetāciju3280 Vidusjūras upes ar pastāvīgu ūdensteci un Paspalo-Agrostidion sugām, Salix un Populus alba nokarenu augu piekrastes veģetāciju3290 Vidusjūras Paspalo-Agrostidion upes ar neregulāru ūdensteci4. MĒRENĀ KLIMATA JOSLAS VIRSĀJI UN KRŪMĀJI4010 Ziemeļatlantijas mitrie virsāji ar Erica tetralix4020 * Atlantijas okeāna mērenā klimata joslas mitrie virsāji ar Erica tetralix un Erica tetralix4030 Eiropas sausie virsāji4040 * Sausie Atlantijas okeāna piekrastes virsāji ar Erica vagans4050 * Endēmiskie Makronēzijas virsāji4060 Alpīnie un boreālie virsāji4070 * Krūmāji ar Pinus mugo un Rhododendron hirsutum (Mugo-Rhododendretum hirsuti)4080 Subarktiskie Salix spp. krūmāji4090 Endēmiskie oromediteriānie virsāji ar Ulex spp.5. SKLEROFĪTU KRŪMĀJS (MATORĀLS)51. Submediteriānie un mērenā klimata joslas krūmāji5110 Stabilas siltumu un sausumu mīlošu augu sabiedrības ar Buxus sempervirens klinšu nogāzēs (Berberidion p.p.)5120 Kalnu Cytisus purgans augu sabiedrības5130 Juniperus communis augu sabiedrības virsājos vai kalcifilās pļavās5140 * Cistus palhinhae augu sabiedrības jūrmalas mitrajos virsājos52. Vidusjūras kokveida sklerofītu krūmājs (matorāls)5210 * Kokveida sklerofītu krūmājs ar Juniperus spp.5220 * Kokveida sklerofītu krūmājs ar Zyziphus5230 * Kokveida sklerofītu krūmājs ar Laurus nobilis53. Termomediteriānie krūmāji un pļavustepes krūmāji5310 Laurus nobilis biezokņi5320 Zemas Euphorbia augu sabiedrības klinšu piekājēs5330 Termomediteriānie krūmāji un pustuksnešu zonas krūmāji54. Frigana5410 Rietumvidusjūras klinšu virsotņu friganas (Astragalo-Plantaginetum subulatae)5420 Sarcopoterium spinosum friganas5430 Euphorbio-Verbascion endēmiskās friganas6. DABISKO UN PUSDABISKO PĻAVU AUGU SABIEDRĪBAS61. Dabiskās pļavas6110 * Alysso-Sedion albi kaļķainu un klinšainu vietu vai sārmainu augšņu pļavas6120 * Sauso kalcifilo smilts augšņu pļavas6130 Violetalia calaminariae pļavas, kuru augsne bagāta ar cinku6140 Pireneju Festuca eskia pļavas, kuru augsne bagāta ar silīciju6150 Ar silīciju bagātu augšņu alpīnās un boreālās pļavas6160 Oroiberiānās pļavas ar Festuca indigesta6170 Alpīnās un subalpīnās kalcifilo augšņu pļavas6180 Makronēzijas mezofīlās pļavas62. Pusdabiskās sausās pļavas un krūmāju zemes fācijas6210 Pusdabiskās sausās pļavas un krūmāju zemes fācijas uz kalcifiliem substrātiem (Festuco-Brometalia) (* svarīgas orhideju augšanas vietas)6220 * Pseidostepe ar stiebrzālēm un Thero-Brachypodietea viengadīgajiem augiem6230 * Ar dažādu sugu augiem bagātas Nardus pļavas, kas atrodas silīciju substrātos kalnu apgabalos (un kontinentālās Eiropas priekškalnu apgabalos)6240 * Subpanoniskās pļavustepes6250 * Panoniskās lesa pļavustepes6260 * Panoniskās smilšustepes6270 * Fenoskandijas zemieņu sausās līdz mēreni mitrās pļavas, kas bagātas ar dažādu sugu augiem6280 * Skandināvu alvāra un pirmskembrija kaļķakmens ieži63. Ganību meži ar sklerofītiem (dehesas)6310 Dehesas ar mūžzaļajiem Quercus spp.64. Pusdabiskas mitras augsto lakstaugu pļavas6410 Molīniju pļavas ar kalcifilām, kūdrainām vai smagām mālainām nogulumu augsnēm (Molinion caeruleae)6420 Vidusjūras augsto zālaugu mitrās Molinio-Holoscboenion pļavas6430 Līdzenumu un kalnieņu līdz alpīnā līmeņa apkārt augošo, hidrofilo augsto lakstaugu sabiedrības6440 Cnidion dubii palieņu pļavas upju ielejās6450 Ziemeļu boreālās aluviālās pļavas65. Mezofīlās pļavas6510 Ieleju siena pļavas (Alopecurus pratensis, Sanguisorba officinalis)6520 Kalnu siena pļavas6530 * Fenoskandijas mežainās pļavas7. AUGSTIE PURVI, DUMBRĀJI UN ZEMIE PURVI71. Sfagnu purvs7110 * Aktīvi augstie purvi7120 Dabiski reģenerēties spējīgi degradētie augstie purvi7130 Augstie sanesu purvi (* ja ir aktīvs purvs)7140 Pārejas dumbrāji un slīkšņas7150 Rhynchosporion ieplakas kūdras substrātos7160 Fenoskandijas stipri mineralizētie avoti un avoksnāji72. Kalcifili zemie purvi7210 * Kalcifili zemie purvi ar Cladium mariscus un Caridon davallianac sugām7220 * Litificēti avoti ar šūnakmens jeb kaļķu tufa jeb travertīna veidojumiem (Cratoneurion)7230 Bāziskie zemie purvi7240 * Caridon bicoloris-atrofuscae alpīnās pioniersugu sabiedrības73. Boreālie dumbrāji7310 * Aapa dumbrāji7320 * Palsa dumbrāji8. KLINŠU DZĪVOTNES UN ALAS81. Nobirumi8110 Silīcijiežu nobirumi kalnu līdz sniega līmenī (Androsacetalia alpinae un Galeopsietalia ladani)8120 Kalnu līdz alpīnā līmeņa kaļķaini un kaļķakmens slānekļa nobirumi (Thlaspietea rotundifolii)8130 Rietumvidusjūras un saulainu vietu nobirumi8140 Austrumvidusjūras nobirumi8150 Viduseiropas augstieņu silīcijiežu nobirumi8160 * Viduseiropas kaļķainie nobirumi pakalnos un kalnos82. Klinšainas nogāzes ar aizu veģetāciju8210 Kaļķakmens iežu klinšainas nogāzes ar aizu veģetāciju8220 Silīcijiežu klinšainas nogāzes ar aizu veģetāciju8230 Silīcijieži ar Sedo-Sderanthion vai Scdo albi-Veronidon dillcnii pioniersugu veģetāciju8240 * Kaļķakmens plātņveida atsegumi83. Citas klinšu dzīvotnes8310 Sabiedrības apskatei nepieejamas alas8320 Lavas lauki un dabīgi iedobumi8330 Applūdušas vai daļēji applūdušas jūras piekrastes alas8340 Pastāvīgs šļūdonis9. MEŽIDabisko un pusdabisko meža zemju veģetācija, kas sastāv no vietējām sugām, kuras veido lielu koku mežus ar tipisku pamežu, un kas atbilst šādiem kritērijiem: reta vai izzūdoša, un/vai Kopienā nozīmīgas galvenās sugas90. Eiropas ziemeļu daļas meži9010 * Rietumtaiga9020 * Fenoskandijas hemiboreālie dabiskie vecie platlapu lapkoku meži (Ouercus, Tilia, Acer, Fraxinus vai Ulmus), kas bagāti ar epifītiem9030 * Zemes slāņu pārvietošanās joslas primārās sukcesijas dabiskie meži9040 Ziemeļu subalpīnie/subarktiskie meži ar Betula pubescens ssp. czercpanovii9050 Fenoskandijas zāļainie meži ar Picea abies9060 Skujkoku meži uz glaciofluviāliem osiem vai ar tiem saistītie skujkoku meži9070 Fenoskandijas meža ganības9080 * Fenoskandijas purvaiņu lapkoku meži91. Eiropas mērenā klimata joslas meži9110 Dižskābaržu meži ar Luzulo-Fagetum9120 Atlantiskie skābo augšņu dižskābaržu meži ar Ilex un dažkārt arī ar Taxus pamežā (Oner-don robori-petraeae vai Ilici-Fagenion)9130 Dižskābaržu meži ar Asperulo-Fagetum9140 Viduseiropas subalpīnie dižskābaržu meži ar Acer un Rumex arifolius9150 Viduseiropas kaļķakmens dižskābaržu Cephalanthero-Fagion meži9160 Subatlantiskie un Viduseiropas ozolu vai ozolu un skābaržu Carpinion betuli meži9170 Ozolu un skābaržu Galio-Carpinetum meži9180 Nogāžu, nobirumu un aizu Tilio-Acerion meži9190 Veci acidofīlie smilšaino līdzenumu ozolu meži ar Quercus robur91A0 Veci akmensozolu meži ar Ilex un Blcchnum Britu salās91 B0 Siltummīlošo Fraxinns angustifolia meži91 C0 * Kaledonijas meži91 D0 * Purvu mežu zeme91E0 * Aluviālie meži ar Alans glntinosa un Fraxinns excelsior (Alno-Padion, Alnion incanae, Salicion albae)91F0 Piekrastes Quercus robur, Ulmus laevis un Ulmus minor, Fraxinns excelsior vai Fraxinns angnstifolia jauktie meži lielu upju krastos (Ulmenion minoris)91G0 * Panonijas meži ar Quercus petraca un Carpinus betulus91 H0 * Panonijas meži ar Quercus pubescens9110 * Eirosibīrijas mežastepe ar Quercus spp.91 J0 * Taxus baccata meži Britu salās92. Vidusjūras lapkoku meži9210 * Apenīnu dižskābaržu meži ar Taxus un Ilex9220 * Apenīnu dižskābaržu meži ar Abies alba un dižskābaržu meži ar Abies nebrodensis9230 Galīcijas un Portugāles ozolu meži ar Quercus robur un Quercus pyrenaica9240 Quercus faginea un Quercus canariensis Ibērijas meži9250 Quercus trojana meži9260 Castanea saliva meži9270 Grieķijas dižskābaržu meži ar Abies borisii-regis9280 Quercus frainetto meži9290 Ciprešu meži (Acero-Cupression)92A0 Salix alba un Populus alba mežu rindas92B0 Piekrastes mežu rindas ar Rhododendron ponticum, Salix u.c. pie Vidusjūras upēm ar neregulāru ūdensteci92C0 Platanus orientalis un Liquidambar orientalis meži (Platanion orientalis)92D0 Dienvidu piekrastes mežu rindas un biezokņi (Nerio-Tamaricetea un Securinegion tinctoriae)93. Vidusjūras sklerofītu meži9310 Aegean Quercus brachyphylla meži9320 Olea un Ceratonia meži9330 Quercus suber meži9340 Quercus ilex un Quercus rotundifolia meži9350 Quercus macrolepis meži9360 * Makronēzijas lauru meži (Laurus Ocotea)9370 * Fēnikspalmu audzes9380 Ilex aquifolium meži94. Mērenā klimata joslas kalnu skujkoku meži9410 Kalnu līdz alpīnā līmeņa Acidophilous Picea meži (Vaccinia-Piceetea)9420 Alpine Larix decidua un/vai Pinus cembra meži9430 Subalpīnie un kalnu Pinus uncinata meži (* ja uz ģipšakmens vai kaļķakmens)95. Vidusjūras un Makronēzijas kalnu skujkoku meži9510 * Dienvidapenīnu Abies alba meži9520 Abies pinsapo meži9530 * Vidusjūras vai submediteriānie priežu meži ar endēmām melnajām priedēm9540 Vidusjūras priežu meži ar endēmām mezogēnām priedēm9550 Kanāriju endēmo priežu mežiem9560 * Endēmiskie meži ar Juniperus spp.9570 * Tetraclinis articulata meži9580 * Vidusjūras Taxus baccata mežiII PIELIKUMSKOPIENĀ NOZĪMĪGU DZĪVNIEKU UN AUGU SUGAS, KURU AIZSARDZĪBAI JĀNOSAKA ĪPAŠAS AIZSARGĀJAMĀS TERITORIJASInterpretācijaa) II pielikums turpina I pielikumu attiecībā uz saskaņota īpašu aizsargājamo teritoriju tīkla izveidošanu.b) šajā pielikumā uzskaitītās sugas norādītas:- pēc sugas vai pasugas nosaukuma, vai- pēc visām sugām, kas pieder pie augstāka taksona vai pie attiecīgā taksona norādītās daļas.Saīsinājums "spp." pēc dzimtas vai ģints nosaukuma apzīmē visas attiecīgajai dzimtai vai ģintij piederīgās sugas.c) simboliZvaigznīte (*) pirms attiecīgās sugas nosaukuma norāda, ka tā ir prioritārā suga.Lielākā daļa šajā pielikumā uzskaitīto sugu iekļautas arī IV pielikumā. Ja sugas iekļautas šajā pielikumā, bet nav minētas ne IV pielikumā, ne V pielikumā, tad aiz sugas nosaukuma pievienots simbols (o); ja šajā pielikumā iekļautās sugas minētas arī V pielikumā, bet nav minēta IV pielikumā, aiz sugas nosaukuma pievienots simbols (V).a) DZĪVNIEKIMUGURKAULNIEKIZĪDĪTĀJIINSECTIVORATalpidaeGalemys pyrenaicusCHIROPTERARhinolophidaeRhinolophus blasiiRhinolophus euryaleRhinolophus ferrumequinumRhinolophus hipposiderosRhinolophus mehelyiVespertilionidaeBarbastella barbastellusMiniopterus schreibersiMyotis bechsteiniMyotis blythiiMyotis capacciniiMyotis dasycnemeMyotis emarginatusMyotis myotisRODENTIASciuridae* Pteromys volans (Sciuropterus russicus)Spermophilus citellus (Citellus citellus)CastoridaeCastor fiber (izņemot Somijas un Zviedrijas populācijas)MicrotidaeMicrotus cabrerae* Microtus oeconomus arenicolaCARNIVORACanidae* Alopex lagopus* Canis lupus | (Spānijas populācijas: tikai Dienvidduero; Grieķijas populācijas: tikai uz dienvidiem no 39. paralēles; izņemot Somijas populācijas) |Ursidae* Ursus arctos (izņemot Somijas un Zviedrijas populācijas)Mustelidae* Gulo guloLutra lutraMustela lutreolaFelidaeLynx lynx (izņemot Somijas popoulācijas)* Lynx pardinusPhocidaeHalichoerus grypus (V)* Monachus monachusPhoca hispida bottnica (o)* Phoca hispida saimensisPhoca vitulina (V)ARTIODACTYLACervidae* Cervus elaphus corsicanusRangifer tarandus fennicus (o)BovidaeCapra aegagrus (dabīgās populācijas)* Capra pyrenaica pyrenaicaOvis gmelini musimon (Ovis ammon musimon) (dabīgās populācijas — Korsika un Sardīnija)* Rupicapra pyrenaica ornata (Rupicapra rupicapra ornata)Rupicapra rupicapra balcanicaCETACEAPhocoena phocoenaTursiops truncatusRĀPUĻICHELONIA (TESTUDINES)TestudinidaeTestudo graecaTestudo hermanniTestudo marginataCheloniidae* Caretta carettaEmydidaeEmys orbicularisMauremys caspicaMauremys leprosaSAURIALacertidaeGallotia galloti insulanagae* Gallotia simonyiLacerta bonnali (Lacerta monticola)Lacerta monticolaLacerta schreiberiPodarcis lilfordiPodarcis pityusensisScincidaeChalcides somonyi (Chalcides occidentalis)GekkonidaePhyllodactylus europaeusOPHIDIA (SERPENTES)ColubridaeElaphe quatuorlineataElaphe situlaViperidae* Macrovipera schweizeri (Vipera lebetina schweizeri)Vipera ursiniiABINIEKICAUDATASalamandridaeChioglossa lusitanicaMertensiella luschani (Salamandra luschani)* Salamandra atra auroraeSalamandrina terdigitataTriturus carnifex (Triturus cristatus carnifex)Triturus cristatus (Triturus cristatus cristatus)Triturus dobrogicus (Triturus cristatus dobrogicus)Triturus karelinii (Triturus cristatus karelinii)ProteidaeProteus anguinusPlethodontidaeHydromantes (Speleomantes) ambrosiiHydromantes (Speleomantes) flavusHydromantes (Speleomantes) geneiHydromantes (Speleomantes) imperialisHydromantes (Speleomantes) strinatiiHydromantes (Speleomantes) supramontesANURADiscoglossidae* Alytes muletensisBombina bombinaBombina variegataDiscoglossus galganoi (ieskaitot Discoglossus "jeanneae")Discoglossus montalentiiDiscoglossus sardusRanidaeRana latasteiPelobatidae* Pelobates fuscus insubricusZIVISPETROMYZONIFORMESPetromyzonidaeEudontomyzon spp. (o)Lampetra fluviatilis (V) (izņemot Somijas un Zviedrijas populācijas)Lampetra planeri (o) (izņemot Somijas un Zviedrijas populācijas)Lethenteron zanandreai (V)Petromyzon marinus (o) (izņemot Somijas populācijas)ACIPENSERIFORMESAcipenseridae* Acipenser naccarii* Acipenser sturioCLUPEIFORMESClupeidaeAlosa spp. (V)SALMONIFORMESSalmonidaeHucho hucho (dabīgās populācijas) (V)Salmo macrostigma (o)Salmo marmoratus (o)Salmo salar (tikai saldūdens) (V) (izņemot Somijas populācijas)Coregonidae* Coregonus oxyrhynchus (anadromās populācijas konkrētos Ziemeļjūras sektoros)CYPRINIFORMESCyprinidaeAlburnus albidus (o) (Alburnus vulturius)Anaecypris hispanicaAspius aspius (o) (izņemot Somijas populācijas)Barbus comiza (V)Barbus meridionalis (V)Barbus plebejus (V)Chondrostoma genei (o)Chondrostoma lusitanicum (o)Chondrostoma polylepis (o) (ieskaitot C. willkommi)Chalcalburnus chalcoides (o)Chondrostoma soetta (o)Chondrostoma toxostoma (o)Gobio albipinnatus (o)Gobio uranoscopus (o)Iberocypris palaciosi (o)* Ladigesocypris ghigii (o)Leuciscus lucumonis (o)Leuciscus souffia (o)Phoxinellus spp. (o)Rhodeus sericeus amarus (o)Rutilus alburnoides (o)Rutilus arcasii (o)Rutilus frisii meidingeri (o)Rutilus lemmingii (o)Rutilus macrolepidotus (o)Rutilus pigus (o)Rutilus rubilio (o)Scardinius graecus (o)CobitidaeCobitis taenia (o) (izņemot Somijas populācijas)Cobitis trichonica (o)Misgurnus fossilis (o)Sabanejewia aurata (o)Sabanejewia larvata (o) (Cobitis larvata un Cobitis conspersa)SILURIFORMESSiluridaeSilurus aristotelis (V)ATHERINIFORMESCyprinodontidaeAphanius iberus (o)Aphanius fasciatus (o)* Valencia hispanica* Valencia letourneuxi (Valencia hispanica)PERCIFORMESPercidaeGymnocephalus schraetzer (V)Zingel spp. [(o) izņemot Zingel asper un Zingel zingel (V)]GobiidaeKnipowitschia (Padogobius) panizzae (o)Padogobius nigricans (o)Pomatoschistus canestrini (o)SCORPANIFORMESCottidaeCottus gobio (o) (izņemot Somijas populācijas)Cottus petiti (o)BEZMUGURKAULNIEKIPOSMKĀJICRUSTACEADecapodaAustropotamobius pallipes (V)INSECTAColeopteraAgathidium pulchellum (o)Boros schneideri (o)Buprestis splendens* Carabus menetriesi pacholei* Carabus olympiaeCerambyx cerdoCorticaria planula (o)Cucujus cinnaberinusDytiscus latissimusGraphoderus bilineatusLimoniscus violaceus (o)Lucanus cervus (o)Macroplea pubipennis (o)Mesosa myops (o)Morimus funereus (o)* Osmoderma eremitaOxyporus mannerheimii (o)Pytho kolwensis (o)* Rosalia alpinaStephanopachys linearis (o)Stephanopachys substriatus (o)Xyletinus tremulicola (o)HemipteraAradus angularis (o)LepidopteraAgriades glandon aquilo (o)* Callimorpha (Euplagia, Panaxia) quadripunctaria (o)Clossiana improba (o)Coenonympha oedippusErebia calcariaErebia christiErebia medusa polaris (o)Eriogaster cataxEuphydryas (Eurodryas, Hypodryas) aurinia (o)Graellsia isabellae (V)Hesperia comma catena (o)Hypodryas maturnaLycaena disparMaculinea nausithousMaculinea teleiusMelanargia argePapilio hospitonPlebicula golgusXestia borealis (o)Xestia brunneopicta (o)MantodeaApteromantis apteraOdonataCoenagrion hylas (o)Coenagrion mercuriale (o)Cordulegaster trinacriaeGomphus grasliniiLeucorrhina pectoralisLindenia tetraphyllaMacromia splendensOphiogomphus ceciliaOxygastra curtisiiOrthopteraBaetica ustulataARACHNIDAPseudoscorpionesAnthrenochernes stellae (o)MĪKSTMIEŠIGASTROPODACaseolus calculusCaseolus commixtaCaseolus sphaerulaDiscula leacockianaDiscula tabellataDiscus guerinianusElona quimperianaGeomalacus maculosusGeomitra moniziana* Helicopsis striata austriaca (o)Idiomela (Helix) subplicataLeiostyla abbreviataLeiostyla cassidaLeiostyla corneocostataLeiostyla gibbaLeiostyla lamellosaVertigo angustior (o)Vertigo genesii (o)Vertigo geyeri (o)Vertigo moulinsiana (o)BIVALVIAUnionoidaMargaritifera durrovensis (Margaritifera margaritifera) (V)Margaritifera margaritifera (V)Unio crassusb) AUGIPTERIDOPHYTAASPLENIACEAEAsplenium jahandiezii (Litard.) RouyBLECHNACEAEWoodwardia radicans (L.) Sm.DICKSONIACEAECulcita macrocarpa C. PreslDRYOPTERIDACEAEDiplazium sibiricum (Turcz. ex Kunze) Kurata* Dryopteris corleyi Fraser-Jenk.Dryopteris fragans (L.) SchottHYMENOPHYLLACEAETrichomanes speciosum Willd.ISOETACEAEIsoetes boryana DurieuIsoetes malinverniana Ces. & De Not.MARSILEACEAEMarsilea batardae LaunertMarsilea quadrifolia L.Marsilea strigosa Willd.OPHIOGLOSSACEAEBotrychium simplex Hitchc.Ophioglossum polyphyllum A. BraunGYMNOSPERMAEPINACEAE* Abies nebrodensis (Lojac.) MatteiANGIOSPERMAEALISMATACEAE* Alisma wahlenbergii (Holmberg) Juz.Caldesia parnassifolia (L.) Parl.Luronium natans (L.) Raf.AMARYLLIDACEAELeucojum nicaeense Ard.Narcissus asturiensis (Jordan) PugsleyNarcissus calcicola MendonçaNarcissus cyclamineus DC.Narcissus fernandesii G. PedroNarcissus humilis (Cav.) Traub* Narcissus nevadensis PugsleyNarcissus pseudonarcissus L. subsp. nobilis (Haw.) A. FernandesNarcissus scaberulus Henriq.Narcissus triandrus L. subsp. capax (Salisb.) D. A. Webb.Narcissus viridiflorus SchousboeBORAGINACEAE* Anchusa crispa Viv.* Lithodora nitida (H. Ern) R. FernandesMyosotis lusitanica SchusterMyosotis rehsteineri Wartm.Myosotis retusifolia R. AfonsoOmphalodes kuzinskyanae Willk.* Omphalodes littoralis Lehm.Solenanthus albanicus (Degen & al.) Degen & Baldacci* Symphytum cycladense Pawl.CAMPANULACEAEAsyneuma giganteum (Boiss.) Bornm.* Campanula sabatia De Not.Jasione crispa (Pourret) Samp. subsp. serpentinica Pinto da SilvaJasione lusitanica A. DC.CARYOPHYLLACEAEArenaria ciliata L. ssp. pseudofrigida Ostenf. & O. C. DahlArenaria humifusa Wahlenberg* Arenaria nevadensis Boiss. & ReuterArenaria provincialis Chater & HallidayDianthus arenarius L. subsp. arenariusDianthus cintranus Boiss. & Reuter subsp. cintranus Boiss. & ReuterDianthus marizii (Samp.) Samp.Dianthus rupicola Biv.* Gypsophila papillosa P. PortaHerniaria algarvica Chaudhri* Herniaria latifolia Lapeyr. subsp. litardierei GamisHerniaria lusitanica (Chaudhri) subsp. berlengiana ChaudhriHerniaria maritima LinkMoehringia lateriflora (L.) Fenzl.Moehringia tommasinii Marches.Petrocoptis grandiflora Rothm.Petrocoptis montsicciana O. Bolos & Rivas Mart.Petrocoptis pseudoviscosa Fernandez CasasSilene furcata Rafin. ssp. angustiflora (Rupr.) Walters* Silene hicesiae Brullo & SignorelloSilene hifacensis Rouy ex Willk.* Silene holzmanii Heldr. ex Boiss.Silene longicilia (Brot.) Otth.Silene mariana Pau* Silene orphanidis Boiss.* Silene rothmaleri Pinto da Silva* Silene velutina Pourret ex Loisel.CHENOPODIACEAE* Bassia (Kochia) saxicola (Guss.) A. J. Scott* Salicornia veneta Pignatti & LausiCISTACEAECistus palhinhae IngramHalimium verticillatum (Brot.) SennenHelianthemum alypoides Losa & Rivas GodayHelianthemum caput-felis Boiss.* Tuberaria major (Willk.) Pinto da Silva & RozeiraCOMPOSITAE* Anthemis glaberrima (Rech. f.) GreuterArtemisia campestris L. subsp. bottnica A. N. Lundström ex Kindb.* Artemisia granatensis Boiss.* Artemisia laciniata Willd.Artemisia oelandica (Besser) Komaror* Artemisia pancicii (Janka) Ronn.* Aster pyrenaeus Desf. ex DC* Aster sorrentinii (Tod) Lojac.* Carduus myriacanthus Salzm. ex DC.* Centaurea alba L. subsp. heldreichii (Halacsy) Dostal* Centaurea alba L. subsp. princeps (Boiss. & Heldr.) Gugler* Centaurea attica Nyman subsp. megarensis (Halacsy & Hayek) Dostal* Centaurea balearica J. D. Rodriguez* Centaurea borjae Valdes-Berm. & Rivas Goday* Centaurea citricolor Font QuerCentaurea corymbosa PourretCentaurea gadorensis G. Blanca* Centaurea horrida Badaro* Centaurea kalambakensis Freyn & Sint.Centaurea kartschiana Scop.* Centaurea lactiflora HalacsyCentaurea micrantha Hoffmanns. & Link subsp. herminii (Rouy) Dostál* Centaurea niederi Heldr.* Centaurea peucedanifolia Boiss. & Orph.* Centaurea pinnata PauCentaurea pulvinata (G. Blanca) G. BlancaCentaurea rothmalerana (Arènes) DostálCentaurea vicentina Mariz* Crepis crocifolia Boiss. & Heldr.Crepis granatensis (Willk.) B. Blanca & M. CuetoCrepis tectorum L. subsp. nigrescensErigeron frigidus Boiss. ex DC.Hymenostemma pseudanthemis (Kunze) Willd.* Jurinea cyanoides (L.) Reichenb.* Jurinea fontqueri Cuatrec.* Lamyropsis microcephala (Moris) Dittrich & GreuterLeontodon microcephalus (Boiss. ex DC.) Boiss.Leontodon boryi Boiss.* Leontodon siculus (Guss.) Finch & SellLeuzea longifolia Hoffmanns. & LinkLigularia sibirica (L.) Cass.Santolina impressa Hoffmanns. & LinkSantolina semidentata Hoffmanns. & Link* Senecio elodes Boiss. ex DC.Senecio jacobea L. subsp. gotlandicus (Neuman) SternerSenecio nevadensis Boiss. & ReuterCONVOLVULACEAE* Convolvulus argyrothamnus Greuter* Gonvolvulus fernandesii Pinto da Silva & TelesCRUCIFERAEAlyssum pyrenaicum Lapeyr.Arabis sadina (Samp.) P. Cout.* Biscutella neustriaca BonnetBiscutella vincentina (Samp.) Rothm.Boleum asperum (Pers.) DesvauxBrassica glabrescens PoldiniBrassica insularis Moris* Brassica macrocarpa Guss.Braya linearis Rouy* Coincya rupestris Rouy* Coronopus navasii PauDiplotaxis ibicensis (Paul) Gomez-Campo* Diplotaxis siettiana MaireDiplotaxis vicentina (P. Cout.) Rothm.Draba cacuminum Elis EkmanDraba cinerea AdamsErucastrum palustre (Pirona) Vis.* Iberis arbuscula RunemarkIberis procumbens Lange subsp. microcarpa Franco & Pinto da Silva* Jonopsidium acaule (Desf.) Reichenb.Jonopsidium savianum (Caruel) Ball ex Arcang.Rhynchosinapis erucastrum (L.) Dandy ex Clapham subsp. cintrana (Coutinho)Franco & P. Silva [Coincya cintrana (P. Cout.) Pinto da Silva]Sisymbrium cavanillesianum Valdes & CastroviejoSisymbrium supinum L.CYPERACEAECarex holostoma Drejer* Carex panormitana Guss.Eleocharis carniolica KochDIOSCOREACEAE* Borderea chouardii (Gaussen) HeslotDROSERACEAEAldrovanda vesiculosa L.EUPHORBIACEAE* Euphorbia margalidiana Kuhbier & LewejohannEuphorbia transtagana Boiss.GENTIANACEAE* Centaurium rigualii Esteve* Centaurium somedanum LainzGentiana ligustica R. de Vilm. & ChopinetGentianella anglica (Pugsley) E. F. WarburgGERANIACEAE* Erodium astragaloides Boiss. & ReuterErodium paularense Fernandez-Gonzalez & Izco* Erodium rupicola Boiss.GLOBULARIACEAE* Globularia stygia Orph. ex Boiss.GRAMINEAEArctagrostis latifolia (R. Br.) Griseb.Arctophila fulva (Trin.) N. J. AndersonAvenula hackelii (Henriq.) HolubBromus grossus Desf. ex DC.Calamagrostis chalybaea (Laest.) FriesCinna latifolia (Trev.) Griseb.Coleanthus subtilis (Tratt.) SeidlFestuca brigantina (Markgr.-Dannenb.) Markgr.-Dannenb.Festuca duriotagana Franco & R. AfonsoFestuca elegans Boiss.Festuca henriquesii Hack.Festuca summilusitanica Franco & R. AfonsoGaudinia hispanica Stace & TutinHolcus setiglumis Boiss. & Reuter subsp. duriensis Pinto da SilvaMicropyropsis tuberosa Romero — Zarco & CabezudoPseudarrhenatherum pallens (Link) J. HolubPuccinellia phryganodes (Trin.) Scribner + Merr.Puccinellia pungens (Pau) Paunero* Stipa austroitalica Martinovsky* Stipa bavarica Martinovsky & H. Scholz* Stipa styriaca Martinovsky* Stipa veneta MoraldoTrisetum subalpestre (Hartman) NeumanGROSSULARIACEAE* Ribes sardoum MartelliHIPPURIDACEAEHippuris tetraphylla L. Fil.HYPERICACEAE* Hypericum aciferum (Greuter) N. K. B. RobsonJUNCACEAEJuncus valvatus LinkLuzula arctica BlyttLABIATAEDracocephalum austriacum L.* Micromeria taygetea P. H. DavisNepeta dirphya (Boiss.) Heldr. ex Halacsy* Nepeta sphaciotica P. H. DavisOriganum dictamnus L.Sideritis incana subsp. glauca (Cav.) MalagarrigaSideritis javalambrensis PauSideritis serrata Cav. ex Lag.Teucrium lepicephalum PauTeucrium turredanum Losa & Rivas Goday* Thymus camphoratus Hoffmanns. & LinkThymus carnosus Boiss.* Thymus lotocephalus G. López & R. Morales (Thymus cephalotos L.)LEGUMINOSAEAnthyllis hystrix Cardona, Contandr. & E. Sierra* Astragalus algarbiensis Coss. ex Bunge* Astragalus aquilanus AnzaloneAstragalus centralpinus Braun-Blanquet* Astragalus maritimus MorisAstragalus tremolsianus Pau* Astragalus verrucosus Moris* Cytisus aeolicus Guss. ex Lindl.Genista dorycnifolia Font QuerGenista holopetala (Fleischm. ex Koch) BaldacciMelilotus segetalis (Brot.) Ser. subsp. fallax Franco* Ononis hackelii LangeTrifolium saxatile All.* Vicia bifoliolata J. D. RodriguezLENTIBULARIACEAEPinguicula nevadensis (Lindb.) CasperLILIACEAEAllium grosii Font Quer* Androcymbium rechingeri Greuter* Asphodelus bento-rainhae P. SilvaHyacinthoides vicentina (Hoffmans. & Link) Rothm.* Muscari gussonei (Parl.) Tod.LINACEAE* Linum muelleri Moris (Linum maritimum muelleri)LYTHRACEAE* Lythrum flexuosum Lag.MALVACEAEKosteletzkya pentacarpos (L.) Ledeb.NAJADACEAENajas flexilis (Willd.) Rostk. & W. L. SchmidtNajas tenuissima (A. Braun) MagnusORCHIDACEAECalypso bulbosa L.* Cephalanthera cucullata Boiss. & Heldr.Cypripedium calceolus L.Gymnigritella runei Teppner & KleinLiparis loeselii (L.) Rich.* Ophrys lunulata Parl.Platanthera obtusata (Pursh) subsp. oligantha (Turez.) HultenPAEONIACEAEPaeonia cambessedesii (Willk.) Willk.Paeonia parnassica TzanoudakisPaeonia clusii F. C. Stern subsp. rhodia (Stearn) TzanoudakisPALMAEPhoenix theophrasti GreuterPAPAVERACEAECorydalis gotlandica LidénPapaver laestadianum (Nordh.) Nordh.Papaver radicatum Rottb. subsp. hyperboreum Nordh.PLANTAGINACEAEPlantago algarbiensis Sampaio (Plantago bracteosa (Willk.) G. Sampaio)Plantago almogravensis FrancoPLUMBAGINACEAEArmeria berlengensis Daveau* Armeria helodes Martini & PoldArmeria neglecta GirardArmeria pseudarmeria (Murray) Mansfeld* Armeria rouyana DaveauArmeria soleirolii (Duby) GodronArmeria velutina Welw. ex Boiss. & ReuterLimonium dodartii (Girard) O. Kuntze subsp. lusitanicum (Daveau) Franco* Limonium insulare (Beg. & Landi) Arrig. & DianaLimonium lanceolatum (Hoffmans. & Link) FrancoLimonium multiflorum Erben* Limonium pseudolaetum Arrig. & Diana* Limonium strictissimum (Salzmann) Arrig.POLYGONACEAEPersicaria foliosa (H. Lindb.) Kitag.Polygonum praelongum Coode & CullenRumex rupestris Le GallPRIMULACEAEAndrosace mathildae LevierAndrosace pyrenaica Lam.* Primula apennina WidmerPrimula nutans GeorgiPrimula palinuri PetagnaPrimula scandinavica BruunSoldanella villosa Darracq.RANUNCULACEAE* Aconitum corsicum Gayer (Aconitum napellus subsp. corsicum)Adonis distorta Ten.Aquilegia bertolonii SchottAquilegia kitaibelii Schott* Aquilegia pyrenaica D. C. subsp. cazorlensis (Heywood) Galiano* Consolida samia P. H. DavisPulsatilla patens (L.) MillerPulsatilla vulgaris Hill. subsp. gotlandica (Johanss.) Zaemelis & PaegleRanunculus lapponicus L.* Ranunculus weyleri MaresRESEDACEAE* Reseda decursiva Forssk.ROSACEAEAgrimonia pilosa LedebourPotentilla delphinensis Gren. & GodronSorbus teodori LiljeforsRUBIACEAE* Galium litorale Guss.* Galium viridiflorum Boiss. & ReuterSALICACEAESalix salvifolia Brot. subsp. australis FrancoSANTALACEAEThesium ebracteatum HayneSAXIFRAGACEAESaxifraga berica (Beguinot) D. A. WebbSaxifraga florulenta MorettiSaxifraga hirculus L.Saxifraga osloėnsis KnabenSaxifraga tombeanensis Boiss. ex Engl.SCROPHULARIACEAEAntirrhinum charidemi LangeChaenorrhinum serpyllifolium (Lange) Langesubsp. lusitanicum R. Fernandes* Euphrasia genargentea (Feoli) DianaEuphrasia marchesettii Wettst. ex Marches.Linaria algarviana Chav.Linaria coutinhoi Valdés* Linaria ficalhoana RouyLinaria flava (Poiret) Desf.* Linaria hellenica Turrill* Linaria ricardoi Cout.* Linaria tursica B. Valdes & CabezudoLinaria tonzigii LonaOdontites granatensis Boiss.Verbascum litigiosum Samp.Veronica micrantha Hoffmanns. & Link* Veronica oetaea L.-A. GustavssonSOLANACEAE* Atropa baetica Willk.THYMELAEACEAEDaphne petraea Leybold* Daphne rodriguezii TexidorULMACEAEZelkova abelicea (Lam.) Boiss.UMBELLIFERAE* Angelica heterocarpa LloydAngelica palustris (Besser) Hoffm.* Apium bermejoi LlorensApium repens (Jacq.) Lag.Athamanta cortiana Ferrarini* Bupleurum capillare Boiss. & Heldr.* Bupleurum kakiskalae GreuterEryngium alpinum L.* Eryngium viviparum Gay* Laserpitium longiradium Boiss.* Naufraga balearica Constans & Cannon* Oenanthe conioides LangePetagnia saniculifolia Guss.Rouya polygama (Desf.) Coincy* Seseli intricatum Boiss.Thorella verticillatinundata (Thore) Briq.VALERIANACEAECentranthus trinervis (Viv.) BeguinotVIOLACEAE* Viola hispida Lam.Viola jaubertiana Mares & VigineixViola rupestris F. W. Schmidt subsp. relicta JalasZemākie augiBRYOPHYTABruchia vogesiaca Schwaegr. (o)Bryhnia novae-angliae (Sull & Lesq.) Grout (o)* Bryoerythrophyllum campylocarpum (C. Müll.) Crum. (Bryoerythrophyllum machadoanum (Sergio) M. O. Hill) (o)Buxbaumia viridis (Moug.) Moug. & Nestl. (o)Cephalozia macounii (Aust.) Aust. (o)Cynodontium suecicum (H. Arn. & C. Jens.) I. Hag. (o)Dichelyma capillaceum (Dicks) Myr. (o)Dicranum viride (Sull. & Lesq.) Lindb. (o)Distichophyllum carinatum Dix. & Nich. (o)Drepanocladus (Hamatocaulis) vernicosus (Mitt.) Warnst. (o)Encalypta mutica (I. Hagen) (o)Hamatocaulis lapponicus (Norrl.) Hedenäs (o)Herzogiella turfacea (Lindb.) I. Wats. (o)Hygrohypnum montanum (Lindb.) Broth. (o)Jungermannia handelii (Schiffn.) Amak. (o)Mannia triandra (Scop.) Grolle (o)* Marsupella profunda Lindb. (o)Meesia longiseta Hedw. (o)Nothothylas orbicularis (Schwein.) Sull. (o)Orthothecium lapponicum (Schimp.) C. Hartm. (o)Orthotrichum rogeri Brid. (o)Petalophyllum ralfsii (Wils.) Nees & Gott. (o)Plagiomnium drummondii (Bruch & Schimp.) T. Kop. (o)Riccia breidleri Jur. (o)Riella helicophylla (Bory & Mont.) Mont. (o)Scapania massolongi (K. Müll.) K. Müll. (o)Sphagnum pylaisii Brid. (o)Tayloria rudolphiana (Garov) B. & S. (o)Tortella rigens (N. Alberts) (o)MAKRONĒZIJAS SUGASPTERIDOPHYTAHYMENOPHYLLACEAEHymenophyllum maderensis Gibby & LovisDRYOPTERIDACEAE* Polystichum drepanum (Sw.) C. Presl.ISOETACEAEIsoetes azorica Durieu & Paiva ex MildeMARSILEACEAE* Marsilea azorica Launert & PaivaANGIOSPERMAEASCLEPIADACEAECaralluma burchardii N. E. Brown* Ceropegia chrysantha Svent.BORAGINACEAEEchium candicans L. fil.* Echium gentianoides Webb & CoincyMyosotis azorica H. C. WatsonMyosotis maritima Hochst. in Seub.CAMPANULACEAE* Azorina vidalii (H. C. Watson) FeerMusschia aurea (L. f.) DC.* Musschia wollastonii LoweCAPRIFOLIACEAE* Sambucus palmensis LinkCARYOPHYLLACEAESpergularia azorica (Kindb.) LebelCELASTRACEAEMaytenus umbellata (R. Br.) Mabb.CHENOPODIACEAEBeta patula Ait.CISTACEAECistus chinamadensis Banares & Romero* Helianthemum bystropogophyllum Svent.COMPOSITAEAndryala crithmifolia Ait.* Argyranthemum lidii HumphriesArgyranthemum thalassophylum (Svent.) Hump.Argyranthemum winterii (Svent.) Humphries* Atractylis arbuscula Svent. & MichaelisAtractylis preauxiana Schultz.Calendula maderensis DC.Cheirolophus duranii (Burchard) HolubCheirolophus ghomerytus (Svent.) HolubCheirolophus junonianus (Svent.) HolubCheirolophus massonianus (Lowe) Hansen & Sund.Cirsium latifolium LoweHelichrysum gossypinum WebbHelichrysum monogynum Burtt & Sund.Hypochoeris oligocephala (Svent. & Bramw.) Lack* Lactuca watsoniana Trel.* Onopordum nogalesii Svent.* Onorpordum carduelinum Bolle* Pericallis hadrosoma (Svent.) B. NordPhagnalon benettii LoweStemmacantha cynaroides (Chr. Son. in Buch) DittSventenia bupleuroides Font Quer* Tanacetum ptarmiciflorum Webb & BerthCONVOLVULACEAE* Convolvulus caput-medusae Lowe* Convolvulus lopez-socasii Svent.* Convolvulus massonii A. Dietr.CRASSULACEAEAeonium gomeraense PraegerAeonium saundersii BolleAichryson dumosum (Lowe) Praeg.Monanthes wildpretii Banares & ScholzSedum brissemoretii Raymond-HametCRUCIFERAE* Crambe arborea Webb ex ChristCrambe laevigata DC. ex Christ* Crambe sventenii R. Petters ex Bramwell & Sund.* Parolinia schizogynoides Svent.Sinapidendron rupestre (Ait.) LoweCYPERACEAECarex malato-belizii RaymondDIPSACACEAEScabiosa nitens Roemer & J. A. SchultesERICACEAEErica scoparia L. subsp. azorica (Hochst.) D. A. WebbEUPHORBIACEAE* Euphorbia handiensis BurchardEuphorbia lambii Svent.Euphorbia stygiana H. C. WatsonGERANIACEAE* Geranium maderense P. F. YeoGRAMINEAEDeschampsia maderensis (Haeck. & Born.) Buschm.Phalaris maderensis (Menezes) MenezesGLOBULARIACEAE* Globularia ascanii D. Bramwell & Kunkel* Globularia sarcophylla Svent.LABIATAE* Sideritis cystosiphon Svent.* Sideritis discolor (Webb ex de Noe) BolleSideritis infernalis BolleSideritis marmorea BolleTeucrium abutiloides L'Hér.Teucrium betonicum L'Hér.LEGUMINOSAE* Anagyris latifolia Brouss. ex. Willd.Anthyllis lemanniana Lowe* Dorycnium spectabile Webb & Berthel* Lotus azoricus P. W. BallLotus callis-viridis D. Bramwell & D. H. Davis* Lotus kunkelii (E. Chueca) D. Bramwell & al.* Teline rosmarinifolia Webb & Berthel.* Teline salsoloides Arco & Acebes.Vicia dennesiana H. C. WatsonLILIACEAE* Androcymbium psammophilum Svent.Scilla maderensis MenezesSemele maderensis CostaLORANTHACEAEArceuthobium azoricum Wiens & Hawksw.MYRICACEAE* Myrica rivas-martinezii Santos.OLEACEAEJasminum azoricum L.Picconia azorica (Tutin) Knobl.ORCHIDACEAEGoodyera macrophylla LowePITTOSPORACEAE* Pittosporum coriaceum Dryand. ex. Ait.PLANTAGINACEAEPlantago malato-belizii LawalreePLUMBAGINACEAE* Limonium arborescens (Brouss.) KuntzeLimonium dendroides Svent.* Limonium spectabile (Svent.) Kunkel & Sunding* Limonium sventenii Santos & Fernandez GalvanPOLYGONACEAERumex azoricus Rech. fil.RHAMNACEAEFrangula azorica TutinROSACEAE* Bencomia brachystachya Svent.Bencomia sphaerocarpa Svent.* Chamaemeles coriacea Lindl.Dendriopoterium pulidoi Svent.Marcetella maderensis (Born.) Svent.Prunus lusitanica L. subsp. azorica (Mouillef.) FrancoSorbus maderensis (Lowe) DodeSANTALACEAEKunkeliella subsucculenta KammerSCROPHULARIACEAE* Euphrasia azorica H. C. WatsonEuphrasia grandiflora Hochst. in Seub.* Isoplexis chalcantha Svent. & O'ShanahanIsoplexis isabelliana (Webb & Berthel.) MasferrerOdontites holliana (Lowe) Benth.Sibthorpia peregrina L.SOLANACEAE* Solanum lidii SundingUMBELLIFERAEAmmi trifoliatum (H. C. Watson) TreleaseBupleurum handiense (Bolle) KunkelChaerophyllum azoricum TreleaseFerula latipinna SantosMelanoselinum decipiens (Schrader & Wendl.) Hoffm.Monizia edulis LoweOenanthe divaricata (R. Br.) Mabb.Sanicula azorica Guthnick ex Seub.VIOLACEAEViola paradoxa LoweZemākie augiBRYOPHYTA* Echinodium spinosum (Mitt.) Jur. (o)* Thamnobryum fernandesii Sergio (o)"[1] "Eiropas Savienības dzīvotņu interpretācijas rokasgrāmata, EUR 15 versija", ko pieņēmusi Dzīvotņu komiteja 1996. gada 25. aprīlī, Eiropas Komisija, DG XI--------------------------------------------------