title: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/27/ES ( 2014. gada 26. februāris ), ar ko groza Padomes Direktīvas 92/58/EEK, 92/85/EEK, 94/33/EK, 98/24/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/37/EK, lai tās pielāgotu Regulai (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu

text:
               5.3.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 65/1

      EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2014/27/ES
   (2014. gada 26. februāris),
   ar ko groza Padomes Direktīvas 92/58/EEK, 92/85/EEK, 94/33/EK, 98/24/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/37/EK, lai tās pielāgotu Regulai (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 153. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
   ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
   pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,
   saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),
   tā kā:

               (1)

               Ievērojot Līguma 153. pantu, Eiropas Parlaments un Padome ar direktīvām var noteikt minimālās prasības, lai veicinātu uzlabojumus, jo īpaši darba vidē, ar mērķi uzlabot darba ņēmēju veselības aizsardzības un drošības līmeni. Ar šādām direktīvām būtu jāizvairās kavēt mazo un vidējo uzņēmumu veidošanu un attīstību un to iespējas radīt darbvietas. Labi veselības un drošības standarti nebūtu jāuzskata par ierobežojumiem, jo tie ietver pamattiesības un bez izņēmumiem būtu jāpiemēro visās darba tirgus nozarēs un visu veidu uzņēmumos neatkarīgi no to lieluma.

               (2)

               Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 31. panta 1. punktā noteikts, ka ikvienam darba ņēmējam ir tiesības uz veselībai nekaitīgiem, drošiem un cilvēka cieņai atbilstīgiem darba apstākļiem.

               (3)

               Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1272/2008 (3) Savienībā tika izveidota jauna vielu un maisījumu klasificēšanas, marķēšanas un iepakošanas sistēma, kas balstīta uz starptautiski atzīto Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas Ķīmisko vielu klasificēšanas un marķēšanas vispārēji saskaņoto sistēmu (GHS).

               (4)

               Padomes Direktīvās 92/58/EEK (4), 92/85/EEK (5), 94/33/EK (6), 98/24/EK (7) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2004/37/EK (8) ir atsauces uz iepriekšējo klasificēšanas un marķēšanas sistēmu. Tāpēc minētās direktīvas būtu jāgroza, lai tās pielāgotu jaunajai sistēmai, kas noteikta Regulā (EK) Nr. 1272/2008.

               (5)

               Grozījumi ir vajadzīgi, lai nodrošinātu minēto direktīvu pastāvīgu efektivitāti. Šīs direktīvas mērķis ir nemainīt minēto direktīvu piemērošanas jomu. Ar šo direktīvu paredzēts saglabāt un nemazināt darba ņēmēju drošības līmeni, ko nodrošina minētās direktīvas. Tomēr, ņemot vērā pašreizējo tehnoloģisko progresu, minētās direktīvas periodiski būtu jāpārskata saskaņā ar Padomes Direktīvas 89/391/EEK (9) 17.a pantu, lai nodrošinātu tiesību aktu saskaņotību un atbilstīgu veselības aizsardzības un drošības līmenis, ja darba vidē ir jāsaskaras ar bīstamām ķīmiskām vielām un maisījumiem. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš darba ņēmējiem, kas strādā profesijās, kurās bieži ir jāsaskaras ar bīstamām vielām un maisījumiem.

               (6)

               Ar grozījumiem Direktīvā 92/85/EEK netiek risināts jautājums par bīstamām vielām un maisījumiem, kas var nelabvēlīgi ietekmēt reproduktīvās spējas strādājošām grūtniecēm vai sievietēm, kuras strādā pēcdzemdību periodā, vai strādājošām sievietēm, kuras baro bērnu ar krūti, jo šīs direktīvas mērķis ir vienīgi atjaunināt minētajā direktīvā lietotās atsauces un terminoloģiju. Tomēr, ņemot vērā jaunākos zinātniskos pierādījumus šajā jautājumā un to, ka aizvien palielinās minētās ietekmes klasificēšanas sarežģītība, Komisijai būtu jāapsver vispiemērotākie veidi, kādos pievērsties šādas ietekmes jautājuma risināšanai.

               (7)

               Ar grozījumiem Direktīvās 92/85/EEK un 94/33/EK minētajās direktīvās izklāstītā pieeja būtu jāsaskaņo ar Direktīvā 98/24/EK pieņemto formulējumu tādā mērā, lai Direktīvas 92/85/EEK I pielikuma A iedaļas 3. punkta a) apakšpunktā minētos vārdus “vielas, kas apzīmētas” un Direktīvas 94/33/EK pielikuma I iedaļas 3. punkta a) apakšpunktā minētos vārdus “vielas un preparāti, kas (..) klasificēti” aizstātu ar formulējumu “vielas un maisījumi, kas atbilst klasificēšanas kritērijiem”. Ar šo direktīvu darba devējiem neuzliek pienākumus attiecībā uz Regulā (EK) Nr. 1272/2008 ietverto vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu. Neatkarīgi no tā, vai vielas vai maisījumi tiek vai netiek laisti tirgū, darba devējam ir jāveic visu bīstamo ķimikāliju riska novērtējums saskaņā ar Direktīvu 98/24/EK.

               (8)

               Direktīvas 94/33/EK pielikuma I iedaļas 2. punktā un II iedaļas 1. punktā ir atsauces uz atceltām Padomes direktīvām 90/679/EEK (10) un 90/394/EEK (11). Tāpēc minētās atsauces būtu jāaizstāj ar atsaucēm uz attiecīgajiem noteikumiem, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/54/EK (12) un Direktīvā 2004/37/EK.

               (9)

               Komisija saskaņā ar Līguma 154. pantu ir apspriedusies ar sociālajiem partneriem par Savienības rīcības iespējamo ievirzi šajā jomā, un sociālie partneri ir norādījuši, ka būtu lietderīgas skaidrojošas pamatnostādnes, jo īpaši attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem.

               (10)

               Pēc šīs apspriešanās Komisija atzina Savienības rīcību par vēlamu un saskaņā ar Līguma 154. pantu apsprieda plānotā priekšlikuma saturu ar sociālajiem partneriem.

               (11)

               Pēc šā otrā apspriešanās posma sociālie partneri nevēlējās sākt procesu, kura rezultātā varētu noslēgt nolīgumu, kā noteikts Līguma 155. pantā,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.
   1. pants
   Grozījumi Direktīvā 92/58/EEK
   Direktīvu 92/58/EEK groza šādi:

               1)

               direktīvas 1. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
               “2.   Šo direktīvu nepiemēro zīmēm bīstamu vielu un maisījumu, bīstamu ražojumu un/vai iekārtu laišanai tirgū, ja vien tas nav īpaši norādīts citos Savienības noteikumos.”;

               2)

               I pielikuma 12. iedaļu aizstāj ar šādu:
               12.   Zonas, telpas vai norobežotas vietas, ko izmanto ievērojamu daudzumu bīstamu vielu vai maisījumu glabāšanai, ir jānorāda ar piemērotu brīdinājuma zīmi, kas ņemta no II pielikuma 3.2. iedaļas, vai apzīmēta, kā paredzēts III pielikuma 1. iedaļā, ja vien šim nolūkam jau nepietiek ar atsevišķu iepakojumu vai konteineru marķējumu.
               Ja II pielikuma 3.2. iedaļā nav līdzvērtīgas brīdinājuma zīmes, ar ko brīdināt par bīstamām ķīmiskām vielām vai maisījumiem, tad ir jāizmanto attiecīga bīstamības piktogramma, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1272/2008 (13) V pielikumā.

               3)

               II pielikuma 3.2. iedaļu groza šādi:

                           a)

                           brīdinājuma zīmi “kaitīgs vai kairinošs materiāls” svītro;

                           b)

                           saistībā ar brīdinājuma zīmi “vispārējs apdraudējums” pievieno šādu zemsvītras piezīmi:

                                       “(***)

                                       Šo brīdinājuma zīmi neizmanto, lai brīdinātu par bīstamām ķīmiskām vielām vai maisījumiem, izņemot gadījumus, kad brīdinājuma zīme ir izmantota saskaņā ar III pielikuma 5. iedaļas otro daļu, lai apzīmētu bīstamu vielu vai maisījumu krājumus”;

               4)

               III pielikumu groza šādi:

                           a)

                           pielikuma 1. iedaļu aizstāj ar šādu:

                                       “1.

                                       Konteineriem, ko izmanto darbā ar ķīmiskām vielām vai maisījumiem, kas klasificēti kā bīstami atbilstīgi jebkuriem fizikālās vai veselības bīstamības klases kritērijiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008, un konteineriem, ko izmanto šādu bīstamu vielu vai maisījumu glabāšanai, kā arī redzamajiem cauruļvadiem, kuri satur šādas bīstamas vielas un maisījumus vai pa kuriem tos transportē, jābūt marķētiem ar attiecīgām bīstamības piktogrammām saskaņā ar minēto regulu.
                                       Pirmais punkts neattiecas uz konteineriem, ko izmanto darbā īsu laiku, un uz konteineriem, kuru saturs bieži mainās, ar noteikumu, ka jo īpaši informēšanai un/vai apmācībai tiek veikti atbilstīgi alternatīvi pasākumi, kuri garantē to pašu aizsardzības līmeni.
                                       Pirmajā punktā minētos marķējumus var:

                                                   —

                                                   aizstāt ar brīdinājuma zīmēm, kā paredzēts II pielikumā, izmantojot tās pašas piktogrammas vai simbolus. Ja II pielikuma 3.2. iedaļā nav līdzvērtīgas brīdinājuma zīmes, tad ir jāizmanto attiecīga bīstamības piktogramma, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1272/2008 V pielikumā,

                                                   —

                                                   papildināt ar tādu papildu informāciju kā bīstamās vielas vai maisījuma nosaukums un/vai formula un sīkākas ziņas par apdraudējumu,

                                                   —

                                                   konteineru transportēšanai darba vietā papildināt vai aizstāt ar zīmēm, kas visā Savienībā piemērojamas bīstamu vielu vai maisījumu transportēšanai.”;

                           b)

                           pielikuma 5. iedaļas pirmajā un otrajā daļā attiecīgi vārdus “bīstamu vielu vai preparātu” un “bīstamo vielu vai preparātu” aizstāj ar vārdiem “bīstamu vielu vai maisījumu”.

         2. pants
   Grozījumi Direktīvā 92/85/EEK
   Direktīvas 92/85/EEK I pielikumu groza šādi:

               1)

               pielikuma A iedaļu groza šādi:

                           a)

                           iedaļas 2. punktu aizstāj ar šādu:
                           “2.   Bioloģiskie faktori
                           Bioloģiskie faktori, kas pieder pie 2., 3. un 4. riska grupas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/54/EK (14) 2. panta otrās daļas 2., 3. un 4. punkta nozīmē, ja ir zināms, ka šie faktori vai ārstnieciskie pasākumi, kuri jāveic saistībā ar šiem faktoriem, apdraud grūtnieces un nedzimušā bērna veselību, un ja tie vēl nav uzskaitīti II pielikumā.

                           b)

                           iedaļas 3. punktu groza šādi:

                                       i)

                                       punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

                                                   “a)

                                                   ķīmiskās vielas un maisījumi, kas atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1272/2008 (15) minētajiem klasificēšanas kritērijiem vienā vai vairākās turpmāk minētajās bīstamības klasēs un bīstamības kategorijās ar vienu vai vairākiem turpmāk minētajiem bīstamības apzīmējumiem, ja tās vēlnav uzskaitītas II pielikumā:

                                                               —

                                                               cilmes šūnu mutagenitāte, 1.A, 1.B vai 2. kategorija (H340, H341),

                                                               —

                                                               kancerogenitāte, 1.A, 1.B vai 2. kategorija (H350, H350i, H351),

                                                               —

                                                               toksiska ietekme uz reproduktīvo funkciju, 1.A, 1.B vai 2. kategorija vai ar ietekmi uz laktāciju vai laktācijas procesu saistīta papildu kategorija (H360, H360D, H360FD, H360Fd, H360Df, H361, H361d, H361fd, H362),

                                                               —

                                                               toksiska ietekme uz īpašu mērķorgānu pēc vienreizējas iedarbības, 1. vai 2. kategorija (H370, H371).

                                       ii)

                                       punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

                                                   “b)

                                                   ķīmiskās vielas, kas uzskaitītas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/37/EK (16) I pielikumā;

               2)

               pielikuma B iedaļu aizstāj ar šādu:
               “B.   Procesi
               Rūpnieciskie procesi, kas uzskaitīti Direktīvas 2004/37/EK I pielikumā.”

         3. pants
   Grozījumi Direktīvā 94/33/EK
   Direktīvas 94/33/EK pielikumu groza šādi:

               1)

               pielikuma I iedaļu groza šādi:

                           a)

                           iedaļas 2. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

                                       “a)

                                       Bioloģiskie faktori, kas pieder pie 3. un 4. riska grupas tādā nozīmē, kā noteikts 2. panta otrās daļas 3. un 4. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/54/EK (17).

                           b)

                           iedaļas 3. punktu groza šādi:

                                       i)

                                       punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

                                                   “a)

                                                   ķīmiskās viela un maisījumi, kas atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1272/2008 (18) minētajiem klasificēšanas kritērijiem vienā vai vairākās turpmāk minētajās bīstamības klasēs un bīstamības kategorijās ar vienu vai vairākiem turpmāk minētajiem bīstamības apzīmējumiem:

                                                               —

                                                               akūta toksicitāte, 1., 2. vai 3. kategorija (H300, H310, H330, H301, H311, H331),

                                                               —

                                                               kodīgums ādai, 1.A, 1.B vai 1.C kategorija (H314),

                                                               —

                                                               uzliesmojoša gāze, 1. vai 2. kategorija (H220, H221),

                                                               —

                                                               uzliesmojoši aerosoli, 1. kategorija (H222),

                                                               —

                                                               uzliesmojošs šķidrums, 1. vai 2. kategorija (H224, H225),

                                                               —

                                                               sprādzienbīstamas vielas, kategorija “nestabilas sprādzienbīstamas vielas” vai 1.1., 1.2., 1.3., 1.4., 1.5. apakšgrupas sprādzienbīstamas vielas (H200, H201, H202, H203, H204, H205),

                                                               —

                                                               pašreaģējošas vielas un maisījumi, A, B, C vai D tips (H240, H241, H242),

                                                               —

                                                               organiskie peroksīdi, A vai B tips (H240, H241),

                                                               —

                                                               toksiska ietekme uz īpašu mērķorgānu pēc vienreizējas iedarbības, 1. vai 2. kategorija (H370, H371,

                                                               —

                                                               toksiska ietekme uz īpašu mērķorgānu pēc atkārtotas iedarbības, 1. vai 2. kategorija (H372, H373),

                                                               —

                                                               elpceļu sensibilizācija, 1. kategorija, 1.A vai 1.B apakškategorija (H334),

                                                               —

                                                               ādas sensibilizācija, 1. kategorija, 1.A vai 1.B apakškategorija (H317),

                                                               —

                                                               kancerogenitāte 1.A, 1.B vai 2. kategorija (H350, H350i, H351),

                                                               —

                                                               cilmes šūnu mutagenitāte 1.A, 1.B vai 2. kategorija (H340, H341);

                                                               —

                                                               toksiska ietekme uz reproduktīvo funkciju, 1.A vai 1.B kategorija, (H360, H360F, H360FD, H360Fd, H360D, H360Df).

                                       ii)

                                       punkta b) apakšpunktu svītro;

                                       iii)

                                       punkta c) apakšpunktu svītro;

                                       iv)

                                       punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

                                                   “d)

                                                   Vielas un maisījumi, kas minēti 2. panta a) punkta ii) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2004/37/EK (19);

               2)

               pielikuma II iedaļas 1. punktu aizstāj ar šādu:

                           “1.

                           Darba procesi, kas minēti Direktīvas 2004/37/EK I pielikumā.”

         4. pants
   Grozījumi Direktīvā 98/24/EK
   Direktīvu 98/24/EK groza šādi:

               1)

               direktīvas 2. panta b) punktu groza šādi:

                           a)

                           punkta i) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

                                       “i)

                                       jebkuru ķimikāliju, kura atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1272/2008 (20) noteiktajiem kritērijiem klasificēšanai kādā no fizikālās un/vai veselības bīstamības klasēm, neatkarīgi no tā, vai šī ķimikālija ir klasificēta saskaņā ar minēto regulu;

                           b)

                           punkta ii) apakšpunktu svītro;

                           c)

                           punkta iii) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

                                       “iii)

                                       jebkuru ķimikāliju, kura gan neatbilst kritērijiem, lai tiktu klasificēta kā bīstama saskaņā ar šā panta b) punkta i) apakšpunktu, tomēr savu fizikālķīmisko, ķīmisko vai toksikoloģisko īpašību dēļ un veidā, kādā tā tiek izmantota vai atrodas darba vietā, rada risku darba ņēmēju drošībai un veselībai, tostarp jebkura ķimikālija, kurai saskaņā ar 3. pantu ir noteikta limita vērtība iedarbībai darbā.”;

               2)

               direktīvas 4. panta 1. punkta otro ievilkumu aizstāj ar šādu:

                           “—

                           piegādātāja sniegto informāciju par drošību un veselību (piemēram, attiecīgo drošības datu lapu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (21)),

               3)

               direktīvas 8. pantu groza šādi:

                           a)

                           panta 1. punkta ceturto ievilkumu aizstāj ar šādu:

                                       “—

                                       piekļuvi jebkurai drošības datu lapai, ko piegādātājs nodrošinājis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 31. pantu,”;

                           b)

                           panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
                           “3.   Ja nedz Regulā (EK) Nr. 1907/2006, nedz Regulā (EK) Nr. 1272/2008 nav iekļauts pienākums sniegt informāciju, dalībvalstis var veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka darba devēji, vēlams, no ražotāja vai piegādātāja, pēc pieprasījuma var saņemt visu informāciju par bīstamajām ķimikālijām, kas vajadzīga šīs direktīvas 4. panta 1. punkta piemērošanai.”

         5. pants
   Grozījumi Direktīvā 2004/37/EK
   Direktīvu 2004/37/EK groza šādi:

               1)

               direktīvas 1. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
               “4.   Attiecībā uz azbestu, kas ir Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/148/EK (22) priekšmets, šīs direktīvas noteikumus piemēro visos gadījumos, kad tie ir labvēlīgāki veselībai un drošībai darbā.

               2)

               direktīvas 2. pantu groza šādi:

                           a)

                           panta a) punktu aizstāj ar šādu:
                           “a)   “kancerogēns” ir:

                                       i)

                                       viela vai maisījums, kas atbilst 1.A vai 1.B kategorijas kancerogēnu klasifikācijas kritērijiem, kuri izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1272/2008 (23) I pielikumā;

                                       ii)

                                       viela, maisījums vai process, kas minēts šīs direktīvas I pielikumā, kā arī viela vai maisījums, kas izdalās kādā no procesiem, kuri uzskaitīti minētajā pielikumā;

                           b)

                           panta b) punktu aizstāj ar šādu:
                           “b)   “mutagēns” ir: viela vai maisījums, kas atbilst 1.A vai 1.B kategorijas cilmes šūnu mutācijas izraisošu vielu klasifikācijas kritērijiem, kuri izklāstīti Regulas (EK) Nr. 1272/2008 I pielikumā;”;

               3)

               direktīvas 4. panta 1. punktā vārdu “preparāts” aizstāj ar vārdu “maisījums”;

               4)

               direktīvas 5. panta 2. punktā vārdu “preparāts” aizstāj ar vārdu “maisījums”;

               5)

               direktīvas 6. panta b) punktā vārdu “preparāti” aizstāj ar vārdu “maisījumi”;

               6)

               direktīvas I pielikuma virsrakstā vārdu “preparāti” aizstāj ar vārdu “maisījumi”.

         6. pants
   Transponēšana
   1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības līdz 2015. gada 1. jūnijam. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.
   Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu, vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarāma šāda atsauce.
   2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.
   7. pants
   Stāšanās spēkā un piemērošana
   Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   8. pants
   Adresāti
   Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

      Strasbūrā, 2014. gada 26. februārī

            Eiropas Parlamenta vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. SCHULZ

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         D. KOURKOULAS

      (1)  OV C 204, 9.8.2008., 47. lpp.

      (2)  Eiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2014. gada 20. februāra lēmums.

      (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1272/2008 (2008. gada 16. decembris) par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.).

      (4)  Padomes Direktīva 92/58/EEK (1992. gada 24. jūnijs) par minimālajām prasībām drošības un/vai veselības aizsardzības zīmēm darba vietā (devītā atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) (OV L 245, 26.8.1992., 23. lpp.).

      (5)  Padomes Direktīva 92/85/EEK (1992. gada 19. oktobris) par pasākumu ieviešanu, lai veicinātu drošības un veselības aizsardzības darbā uzlabošanu strādājošām grūtniecēm, sievietēm, kas strādā pēcdzemdību periodā, vai strādājošām sievietēm, kas baro bērnu ar krūti (desmitā atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) (OV L 348, 28.11.1992., 1. lpp.).

      (6)  Padomes Direktīva 94/33/EK (1994. gada 22. jūnijs) par jauniešu darba aizsardzību (OV L 216, 20.8.1994., 12. lpp.).

      (7)  Padomes Direktīva 98/24/EK (1998. gada 7. aprīlis) par darba ņēmēju veselības un drošības aizsardzību pret risku, kas saistīts ar ķimikāliju izmantošanu darbā (četrpadsmitā atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) (OV L 131, 5.5.1998., 11. lpp.).

      (8)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīva 2004/37/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā (Sestā atsevišķā direktīva Padomes Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) (OV L 158, 30.4.2004., 50. lpp.).

      (9)  Padomes Direktīva 89/391/EEK (1989. gada 12. jūnijs) par pasākumiem, kas ieviešami, lai uzlabotu darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību darbā (OV L 183, 29.6.1989., 1. lpp.).

      (10)  Padomes Direktīva 90/679/EEK (1990. gada 26. novembris) par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar bioloģisku aģentu iedarbību darba vietā (septītā atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) (OV L 374, 31.12.1990., 1. lpp.).

      (11)  Padomes Direktīva 90/394/EEK (1990. gada 28. jūnijs) par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar pakļautību kancerogēnu iedarbībai darbā (sestā atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) (OV L 196, 26.7.1990., 1. lpp.).

      (12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/54/EK (2000. gada 18. septembris) par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar bioloģisku aģentu iedarbību darba vietā (septītā atsevišķā direktīva saskaņā ar Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punktu) (OV L 262, 17.10.2000., 21. lpp.).

      (13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1272/2008 (2008. gada 16. decembris) par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp).”;

      (14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/54/EK (2000. gada 18. septembris) par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar bioloģisku aģentu iedarbību darba vietā (septītā atsevišķā direktīva saskaņā ar Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punktu) (OV L 262, 17.10.2000., 21. lpp.).”;

      (15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1272/2008 (2008. gada 16. decembris) par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.).”;

      (16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/37/EK (2004. gada 29. aprīlis) par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā (Sestā atsevišķā direktīva Padomes Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) (OV L 158, 30.4.2004., 50. lpp.).”;

      (17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/54/EK (2000. gada 18. septembris) par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar bioloģisku aģentu iedarbību darba vietā (septītā atsevišķā direktīva saskaņā ar Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punktu) (OV L 262, 17.10.2000., 21. lpp.).”;

      (18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1272/2008 (2008. gada 16. decembris) par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.).”;

      (19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/37/EK (2004. gada 29. aprīlis) par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā (Sestā atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) (OV L 158, 30.4.2004., 50. lpp.).”;

      (20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1272/2008 (2008. gada 16. decembris) par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.).”;

      (21)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1907/2006 (2006. gada 18. decembris), kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.).”;

      (22)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/148/EK (2009. gada 30. novembris) par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar pakļaušanu azbesta iedarbībai darba vietā (OV L 330, 16.12.2009., 28. lpp.).”;

      (23)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1272/2008 (2008. gada 16. decembris) par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.).”;


title: Padomes Direktīva (1976. gada 27. jūlijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz spirta tabulām

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31976L0766

Oficiālais Vēstnesis L 262 , 27/09/1976 Lpp. 0149 - 0152 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 13 Sējums 5 Lpp. 0178  Speciālizdevums grieķu valodā Nodaļa 13 Sējums 4 Lpp. 0123  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 13 Sējums 5 Lpp. 0178  Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 13 Sējums 5 Lpp. 0188  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 13 Sējums 5 Lpp. 0188

		Padomes Direktīva(1976. gada 27. jūlijs)par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz spirta tabulām(76/766/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 100. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [1],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [2],tā kā dažās dalībvalstīs ir tiesību akti attiecībā uz spirta satura noteikšanu ūdens un etilspirta maisījumos, un tā kā šie tiesību akti dalībvalstīs atšķiras, tādējādi radot šķēršļus tirdzniecībai; tā kā tādēļ ir vajadzīga šīs jomas saskaņošana Kopienas mērogā un kopējas definīcijas noteikšana;tā kā 1973. gada 17. decembra rezolūcijā [3] par rūpniecības politiku Padome ir aicinājusi Komisiju līdz 1974. gada 1. decembrim iesniegt Padomei priekšlikumu direktīvai par spirta satura mērīšanu un spirta skaitītājiem;tā kā tādu normatīvu un administratīvu aktu saskaņošana, kuri attiecas uz metodi spirta satura noteikšanai, izmantojot veikto mērījumu rezultātus, ir būtiska arī kā papildinājums direktīvai par spirta skaitītāju un spirta blīvummēru saskaņošanu, lai novērstu neskaidrību vai domstarpību iespējas,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsŠī direktīva definē metodi spirta koncentrācijas izteikšanai pēc tilpuma vai masas, kā tas noteikts pielikumā, un sniedz formulu, kas dod iespēju veidot tabulas spirta koncentrācijas aprēķināšanai, pamatojoties uz veiktajiem mērījumiem.2. pantsDalībvalstis no 1980. gada 1. janvāra nedrīkst apšaubīt spirta koncentrācijas rādītājus, kas iegūti, izmantojot spirta tabulas, kuras veidotas pēc pielikumā norādītās formulas, un izmantojot mērījumiem ar spirta skaitītājiem vai spirta blīvummēriem, kam ir EEK marķējums un zīmes, vai ar instrumentiem, kas nodrošina vismaz līdzvērtīgu precizitātes pakāpi, ja šaubas pamato saistībā ar šīm tabulām vai instrumentiem.3. pantsSimboli, kas izmantoti, lai norādītu 2. pantā minēto un pielikumā definēto spirta koncentrāciju, ir šādi:- "% vol" spirta koncentrācijai pēc tilpuma,- "% mas" spirta koncentrācijai pēc masas.4. pantsDalībvalstīs no 1980. gada 1. janvāra aizliedz tādu spirta koncentrācijas apzīmējumu izmantošanu, kas neatbilst šīs direktīvas prasībām.5. pants1. Dalībvalstis 24 nedēļās no šīs direktīvas paziņošanas dienas pieņem un publicē pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu atbilstību šai direktīvai, un par to tūlīt informē Komisiju.Dalībvalstis piemēro šos pasākumus vēlākais no 1980. gada 1. janvāra.2. Dalībvalstis Komisijai dara zināmus tos savu tiesību aktu svarīgākos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.6. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 1976. gada 27. jūlijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsM. van der Stoel[1] OV C 76, 7.4.1975., 39. lpp.[2] OV C 248, 29.10.1975., 22. lpp.[3] OV C 117, 31.12.1973., 1. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMSSPIRTA KONCENTRĀCIJA1. DEFINĪCIJAŪdens un etilspirta maisījuma "spirta tilpumkoncentrācija" ir tīrā spirta tilpuma, kas ir maisījumā 20 °C temperatūrā, procentuālā attiecība pret kopējo maisījuma tilpumu tādā pašā temperatūrā.Ūdens un etilspirta maisījuma "spirta koncentrācija pēc masas" ir tīrā spirta masas, kas ir maisījumā, procentuālā attiecība pret kopējo maisījuma masu.2. SPIRTA KONCENTRĀCIJAS IZTEIKŠANASpirta koncentrāciju izsaka kā spirta vienības 100 maisījuma vienībās.Atbilstīgie simboli ir šādi:"% vol" spirta tilpumkoncentrācijai,"% mas" spirta koncentrācijai pēc masas.3. SPIRTA KONCENTRĀCIJAS NOTEIKŠANALai noteiktu spirta koncentrāciju ar instrumentiem, kas paredzēti Padomes 1976. gada 27. jūlija Direktīvā par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz spirta skaitītājiem un spirta blīvummēriem [1], ir jāveic šādas procedūras:- spirta skaitītāja vai spirta blīvummēra rādītāja nolasīšana attiecīgā maisījuma temperatūrā,- maisījuma temperatūras mērīšana.Rezultātus iegūst no starptautiskām spirta tabulām.4. FORMULA, LAI APRĒĶINĀTU STARPTAUTISKĀS SPIRTA KONCENTRĀCIJAS TABULAS ŪDENS UN ETILSPIRTA MAISĪJUMIEMŪdens un etilspirta maisījuma blīvums "ρ", kas izteikts kilogramos uz kubikmetru (kg/m3), temperatūrā (t), kas izteikta grādos pēc Celsija skalas, tiek noteikts pēc šādas formulas kā funkcija:- masas proporcijai "p", kas tiek izteikta ar daļskaitli [2],- temperatūrai "t", kas izteikta grādos pēc Celsija skalas (IPTS-68),- skaitliskie koeficienti norādīti turpmāk.Šo formulu izmanto temperatūras amplitūdā no –20 līdz + 40 0C.ρ = A+ ∑Ap+ ∑B+ ∑∑Cpn | = | 5 |m1 | = | 11 |m2 | = | 12 |m3 | = | 9 |m4 | = | 4 |m5 | = | 2 |FORMULAS SKAITLISKIE KOEFICIENTIké | Ak kg/m3 | Bk |1 | 9,982 012 300 · 102 | –2,061 851 3 · 10-1 kg/(m3 · oC) |2 | –1,929 769 495 · 102 | –5,268 254 2 · 10-3 kg/(m3 · oC2) |3 | 3,891 238 958 · 102 | 3,613 001 3 · 10-5 kg/(m3 · oC2) |4 | –1,668 103 923 · 103 | –3,895 770 2 · 10-7 kg/(m3 · oC4) |5 | 1,352 215 441 · 104 | 7,169 354 0 · 10-8 kg/(m3 · oC5) |6 | –8,829 278 388 · 104 | –9,973 923 1 · 10-11 kg/(m3 · oC5) |7 | 3,062 874 042 · 105 | |8 | –6,138 381 234 · 105 | |9 | 7,470 172 998 · 105 | |10 | –5,478 461 354 · 105 | |11 | 2,234 460 334 · 105 | |12 | –3,903 285 426 · 104- | || C1,k kg/(m3 · 0C) | C2,k kg/(m3 · oC2) |1 | 1,693 443 461 530 087 · 10-1 | –1,193 013 005 057 010 · 10-2 |2 | –1,046 914 743 455 169 · 101 | 2,517 399 633 803 461 · 10-1 |3 | 7,196 353 469 546 523 · 101 | –2,170 575 700 536 933 |4 | –7,047 478 054 272 792 · 102 | 1,353 034 988 843 029 · 101 |5 | 3,924 090 430 035 045 · 103 | –5,029 988 758 547 014 · 101 |6 | –1,210 164 659 068 747 · 104 | 1,096 355 666 577 570 · 102 |7 | 2,248 646 550 400 788 · 104 | –1,422 753 946 421 155 · 102 |8 | –2,605 562 982 188 164 · 104 | 1,080 435 942 856 230 · 102 |9 | 1,852 373 922 069 467 · 104 | –4,414 153 236 817 392 · 102 |10 | –7,420 201 433 430 137 · 103 | 7,442 971 530 188 783 |11 | 1,285 617 841 998 974 · 103 | |k | C3,k kg/(m3 · oC3) | C4,k kg/(m3 · oC4) | C5,k kg/(m3 · oC5) |1 | –6,802 995 733 503 803 · 10-4 | 4,075 376 675 622 027 · 10-6 | –2,788 074 354 782 409 · 10-8 |2 | 1,876 837 790 289 664 · 10-2 | –8,763 058 573 471 110 · 10-6 | 1,345 612 883 493 354 · 10-8 |3 | –2,002 561 813 734 156 · 10-1 | 6,515 031 360 099 368 · 10-6 | |4 | 1,022 992 966 719 220 | –1,515 784 836 987 210 · 10-6 | |5 | –2,895 696 483 903 638 | | |6 | 4,810 060 584 300 657 | | |7 | –4,672 147 440 794 683 | | |8 | 2,458 043 105 903 461 | | |9 | –5,411 227 621 436 812 · 10-1 | | |[1] OV L 262, 27.9.1976., 143. lpp.[2] Piemērs: masas proporcijai 12 % p = 0,12.--------------------------------------------------


title: Padomes Direktīva (1972. gada 2. augusts) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pasākumiem, kas jāveic, lai samazinātu piesārņojuma emisiju no transportlīdzekļiem paredzētiem dīzeļmotoriem

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31972L0306

Oficiālais Vēstnesis L 190 , 20/08/1972 Lpp. 0001 - 0023 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 13 Sējums 2 Lpp. 0142  Speciālizdevums dāņu valodā: Sērija I Nodaļa 1972(III) Lpp. 0846  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 13 Sējums 2 Lpp. 0142  Speciālizdevums angļu valodā: Sērija I Nodaļa 1972(III) Lpp. 0889  - 0908 Speciālizdevums grieķu valodā Nodaļa 13 Sējums 2 Lpp. 0033  Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 13 Sējums 2 Lpp. 0154  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 13 Sējums 2 Lpp. 0154

		Padomes Direktīva(1972. gada 2. augusts)par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pasākumiem, kas jāveic, lai samazinātu piesārņojuma emisiju no transportlīdzekļiem paredzētiem dīzeļmotoriem(72/306/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 100. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu,tā kā tehniskās prasības, kādām jāatbilst mehāniskajiem transportlīdzekļiem, ievērojot valsts tiesību aktus, inter alia, attiecas uz piesārņojuma emisiju no dīzeļmotoriem, ko lieto transportlīdzekļos;tā kā šīs prasības katrā dalībvalstī ir citādākas, un tā kā tādēļ ir vajadzīgs, lai visas dalībvalstis pieņem vienādas prasības, vai nu papildinot vai aizvietojot spēkā esošos tiesību aktus, lai jo īpaši varētu izmantot EEK tipa apstiprināšanas procedūru, kas irnoteikta Padomes 1970. gada 6. februāra Direktīvā par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju tipu apstiprinājumu [1], piemērojot atbilstīgi katram transportlīdzekļu tipam;tā kā ir vēlams ievērot tehniskās prasības, ko Eiropai ir pieņēmusi ANO Eiropas Ekonomikas komisija tās Noteikumos Nr. 24 (Vienoti noteikumi attiecībā uz transportlīdzekļu apstiprināšanu, kas aprīkoti ar dīzeļmotoriem, attiecībā uz piesārņojuma emisiju no motora), kas ir pievienotas 1958. gada 20. martā pieņemtajam nolīgumam attiecībā uz vienotu noteikumu pieņemšanu par mehānisko transportlīdzekļu aprīkojuma un daļu apstiprināšanas kārtību un apstiprināšanas savstarpēju atzīšanu [2],IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsŠajā direktīvā "transportlīdzeklis" nozīmē jebkuru transportlīdzekli ar dīzeļmotoru, kurš paredzēts lietošanai uz ceļa ar virsbūvi vai bez tās, kuram ir vismaz četri riteņi un kura maksimālais projektētais ātrums pārsniedz 25 km/h, izņemot transportlīdzekļus, kuri brauc pa sliedēm, un lauksaimniecības traktorus un mašīnas, un transportlīdzekļus, kas iesaistīti sabiedrisko darbu veikšanā.2. pantsJa motors atbilst prasībām, kas minētas šīs direktīvas I, II, III, IV un VI pielikumā, tad neviena dalībvalsts nedrīkst atteikties nodrošināt tipa apstiprinājumu vai valsts tipa apstiprinājumu dīzeļmotoru, kas darbina transportlīdzekļus, piesārņojumu emisijas dēļ.3. pantsDalībvalsts, kura ir piešķīrusi tipa apstiprinājumu, veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tā ir informēta par I pielikuma 2.2. punktā minētās daļas vai raksturlieluma jebkuru modifikāciju. Dalībvalsts kompetentas iestādes nolemj, vai attiecībā uz modificēto transportlīdzekļa tipu ir vajadzīgi jauni testi vai sastādāms jauns ziņojums. Ja testi atklāj neatbilstību šai direktīvai, tad modifikācijas neapstiprina.4. pantsVajadzīgos grozījumus, lai pielikumus pielāgotu tehnikas attīstībai, pieņem saskaņā ar procedūru, kas noteikta 13. pantā Padomes 1970. gada 6. februāra Direktīvā par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju tipa apstiprinājumu.5. pants1. Dalībvalstīs stājas spēkā noteikumi, kas vajadzīgi, lai astoņpadsmit mēnešu laikā pēc šīs direktīvas paziņošanas izpildītu tās prasības, un tās nekavējoties informē par to Komisiju.2. Turklāt, tiklīdz šī direktīva ir paziņota, dalībvalstīm ir jānodrošina to, ka Komisiju informē, lai tā varētu iesniegt savus komentārus, par vissvarīgākajiem normatīviem un administratīvajiem aktiem, kurus tās paredz pieņemt šīs direktīvas jomā.6. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 1972. gada 2. augustāPadomes vārdā —priekšsēdētājsT. Westerterp[1] OV L 42, 23.2.1970., 1. lpp.[2] DOC. E/EEC324 – E/EEC/TRANS/505, Rev1/add 23.8.1971.--------------------------------------------------I PIELIKUMS [1]DEFINĪCIJAS, PIETEIKUMS EEK TIPA APSTIPRINĀŠANAI, KORIĢĒTĀ ABSORBCIJAS KOEFICIENTA SIMBOLS, SPECIFIKĀCIJAS UN TESTI, UN RAŽOJUMU ATBILSTĪBA(1.) 2. DEFINĪCIJASŠajā direktīvā:(2.1.) 2.2. "Transportlīdzekļa tips attiecībā uz piesārņojuma emisijas ierobežošanu no motora" nozīmē mehāniskos transportlīdzekļus, kuri būtiski neatšķiras attiecībā uz transportlīdzekļa un motora parametriem, kas definēti II pielikumā;2.3. "Dīzeļmotors" nozīmē motoru, kas darbojas pēc kompresijaizdedzes principa;2.4. "Aukstas palaišanas iekārta" nozīmē iekārtu, kura savā darbībā kādu laiku palielina motoram piegādātās degvielas daudzumu un ir domāta motora palaišanas atvieglošanai;2.5. "Dūmmērs" nozīmē instrumentu gaismas absorbcijas koeficientu nepārtrauktai mērīšanai transportlīdzekļu izplūdes gāzēs.3. PIETEIKUMS TIPA APSTIPRINĀŠANAI3.1. Pieteikumus tipa apstiprināšanai iesniedz transportlīdzekļa ražotājs vai tā attiecīgais pilnvarotais pārstāvis.3.2. Tam pievieno šādus dokumentus trijos eksemplāros un šādas ziņas:3.2.1. Motora tipa aprakstu, ieskaitot visu II pielikumā minēto informāciju;3.2.2. Degkameras un virzuļa augšējās skaldnes rasējumus.3.3. Par motoru un iekārtu, kas norādīti II pielikumā, uzstādīšanu apstiprināmajam transportlīdzeklim ziņo tehniskajam dienestam, kas veic 5. punktā noteiktos apstiprināšanas testus. Tomēr, ja ražotājs to prasa un tehniskais dienests, kas veic apstiprināšanas testus, piekrīt, var testēt transportlīdzekli, kas pārstāv apstiprināmā transportlīdzekļa tipu.3.a TIPA APSTIPRINĀŠANAEEK tipa apstiprinājuma sertifikātam pievieno sertifikātu, kurš atbilst X pielikumā attēlotajam.4. KORIĢĒTĀ ABSORBCIJAS KOEFICIENTA SIMBOLS(4.1.) (4.2.) (4.3.) 4.4. Katram transportlīdzeklim, kas atbilst transportlīdzekļa tipam, kurš apstiprināts saskaņā ar šo Direktīvu, skaidri redzami un viegli pieejamā vietā, kas noteikta tipa apstiprinājuma sertifikāta pielikumā, kurš parādīts X pielikumā, pievieno simbolu, kas ir taisnstūris ap skaitli, kurš izsaka m-1 koriģēto absorbcijas koeficientu, kas apstiprināšanas brīdī iegūts testa laikā brīvā paātrinājumā un kas apstiprināšanas brīdī noteikts ar metodi, kura aprakstīta IV pielikuma 3.2. punktā.4.5. Simbols ir skaidri salasāms un neizdzēšams.4.6. IX pielikumā ir dots simbola paraugs.5. SPECIFIKĀCIJAS UN TESTI5.1. Vispārīgi norādījumiDetaļas, kas var iespaidot piesārņotāju emisiju, ir tā projektētas, konstruētas un samontētas, lai transportlīdzeklis, ja to normāli lieto, atbilstu šīs direktīvas prasībām, neskatoties uz vibrācijām, kurām tas var būt pakļauts.5.2. Specifikācijas attiecībā uz aukstas palaišanas iekārtām5.2.1. Aukstas palaišanas iekārta ir tā projektēta un konstruēta, lai tā nevarētu sākt vai turpināt darboties, kad motors normāli darbojas.5.2.2. Iepriekš minētā 5.2.1. punkta noteikumus nepiemēro, ja vismaz viens no šādiem noteikumiem ir izpildīts:5.2.2.1. Gaismas absorbcijas koeficients motora izplūdes gāzēs pie vienmērīgiem ātrumiem ir VI pielikumā norādītajās robežās, kad to mēra ar III pielikumā aprakstīto metodi auksta starta iekārtas darbības laikā;5.2.2.2. Aukstas palaišanas iekārtas paturēšana darbībā izraisa motora apstāšanos pieņemamā laikā.5.3. Specifikācijas attiecībā uz piesārņojuma emisiju5.3.1. Piesārņojuma emisiju no apstiprināšanai iesniegtā transportlīdzekļa tipa mērī ar divām metodēm, kas aprakstītas III un IV pielikumā un kas attiecīgi atbilst testiem pie vienmērīgiem ātrumiem un testiem pie brīva paātrinājuma [2].5.3.2. Ar III pielikumā aprakstīto metodi mērītā piesārņojuma emisija nepārsniedz VI pielikumā norādītās robežas.5.3.3. Motoriem, kuriem uzstādīts ar izplūdes gāzēm piedzīts kompresors, absorbcijas koeficients, kas mērīts pie brīva paātrinājuma, nepārsniedz VI pielikumā norādīto robežu nominālai plūsmas vērtībai, kura atbilst maksimālajam absorbcijas koeficientam, kas izmērīts pie vienmērīgiem ātrumiem plus 0,5 m-1.5.4. Līdzvērtīgi instrumenti mērīšanai ir atļauti. Ja lieto citus instrumentus nekā VII pielikumā aprakstītie, tad tiek veikts to līdzvērtīguma tests apskatāmajam motoram.(6.) 7. RAŽOJUMU ATBILSTĪBA7.1. Katram sērijveida transportlīdzeklim to detaļu ziņā, kas ietekmē motora piesārņojuma emisiju, jāatbilst apstiprinātajam transportlīdzekļa tipam.(7.2.) 7.3. Parasti transportlīdzekļa atbilstību apstiprinātajam tipam piesārņojuma emisijas ziņā no dīzeļmotoriem pārbauda, pamatojoties uz aprakstu, kas dots EEK apstiprinājuma sertifikāta pielikumā, kas parādīts X pielikumā. Turklāt:7.3.1. Kad izdara testu šīs sērijas transportlīdzekļiem, testus izdara šādi:7.3.1.1. Transportlīdzeklim, kurš nav iebraukts, ir jāizdara tests pie brīva paātrinājuma, kā aprakstīts IV pielikumā. Transportlīdzekli uzskata par atbilstīgu apstiprinātajam tipam, ja noteiktais absorbcijas koeficients nepārsniedz apstiprināšanas zīmē uzrādīto skaitli vairāk par 0,5 m-1;7.3.1.2. Ja testā noteiktais skaitlis, kas iepriekš minēts 7.3.1.1. punktā, pārsniedz apstiprināšanas atzīmē uzrādīto skaitli par vairāk nekā 0,5 m-1, tad apskatāmā tipa transportlīdzekli vai tā motoru testē pie vienmērīgiem ātrumiem visā pilnas slodzes līknes diapazonā, kā tas ir aprakstīts III pielikumā. Emisijas līmenis nedrīkst pārsniegt VI pielikumā norādītās robežas.[1] Pielikumu teksti līdzinās ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Noteikumiem Nr. 24, jo īpaši iedalījums punktos. Šā iemesla dēļ, ja Noteikumu Nr. 24 punktam neatbilst punkts šajā direktīvā, atpazīšanas nolūkā šāda punkta numurs likts iekavās.[2] Tiks veikts tests paātrinājumā, īpaši lai sniegtu atsauces skaitli administratīvajām iestādēm, kuras izmantos šo metodi, lai pārbaudītu ekspluatācijā esošos transportlīdzekļus.--------------------------------------------------II PIELIKUMS+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------III PIELIKUMSTESTS PIE VIENMĒRĪGIEM ĀTRUMIEM PILNAS SLODZES LĪKNES DIAPAZONĀ1. IEVADS1.1. Šajā pielikumā ir aprakstīta piesārņojuma emisijas noteikšanas metode pie dažādiem vienmērīgiem ātrumiem pilnas slodzes līknes diapazonā.1.2. Tests ir jāizdara vai nu motoram vai arī transportlīdzeklim.2. MĒRĪŠANAS PRINCIPS2.1. Izplūdes gāzu dūmainību, ko radījis motors, mērī motoram darbojoties ar pilnu slodzi un pie vienmērīga ātruma. Sešus mērījumus izdara pie motora ātrumiem, kas vienmērīgi izvietoti starp to, kas atbilst maksimālajai jaudai, un lielāko no šādiem diviem motora ātrumiem:- 45 % no motora ātruma, kas atbilst maksimālajai jaudai, un- 1000 apgriezieni/minūtē.Galējie mērījuma punkti ietilpst iepriekš definēta intervāla robežās.2.2. Dīzeļmotoriem, kuri ir apgādāti ar kompresoru, ko var izmantot pēc vēlēšanās un kurš, sākot darboties kā gaisa spiediena paaugstinātājs, automātiski paaugstina iesmidzinātās degvielas daudzumu, mērījumus izdara, gan kompresoram darbojoties, gan arī tam nedarbojoties.Pie katra motora ātruma mērījuma rezultāts ir augstākais rezultāts no diviem iegūtajiem skaitļiem.3. TESTA NOSACĪJUMI3.1. Transportlīdzeklis vai motors3.1.1. Motoru vai transportlīdzekli pakļauj testēšanai, kad tas ir labā tehniskā stāvoklī. Transportlīdzeklim ir jābūt iebrauktam.3.1.2. Motoru testē ar II pielikumā aprakstīto iekārtu.3.1.3. Motora uzbūvei jābūt tādai, kā aprakstīts II pielikumā.3.1.4. Izplūdes ierīcei nav nekādu caurumu, caur kuriem no motora izplūstošās gāzes varētu tikt atšķaidītas.3.1.5. Motors ir normālā darba stāvoklī, kā to ir noteicis ražotājs. Jo sevišķi dzesēšanas ūdenim un eļļai ir jābūt normālā temperatūrā, kādu ir uzrādījis ražotājs.3.2. DegvielaDegviela ir standartdegviela, kuras specifikācijas ir dotas V pielikumā.3.3. Laboratorija3.3.1. Mērī laboratorijas absolūto temperatūru T, kas izteikta Kelvina grādos, un atmosfēras spiedienu H, kas izteikts toros, un koeficientu F nosaka pēc formulasF =×T2980,53.3.2. Lai koeficientu F atzītu par derīgu, tam jābūt 0,98 ≤F ≤1,02.3.4. Paraugu ņemšanas un mērīšanas aparatūraIzplūdes gāzu gaismas absorbcijas koeficientu mērī ar dūmmēru, kas atbilst VII pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem un ir uzstādīts atbilstīgi VIII pielikuma prasībām.4. ROBEŽVĒRTĪBAS4.1. Nominālo gāzes plūsmu G, kas izteikta litros sekundē, katram no sešiem ātrumiem, pie kuriem mērī absorbcijas koeficientu, ievērojot 2.1. punktu, aprēķina pēc šādām formulām:— divtaktu motoriem | G = Vn60 |— četrtaktu motoriem | G = Vn120 |kurV  ir motora cilindra tilpums, kas izteikts litros unn  ir motora ātrums apgriezienos minūtē.4.2. Pie katra motora ātruma izplūdes gāzu absorbcijas koeficients nepārsniedz robežvērtību, kas dota VI pielikuma tabulā. Ja nominālās plūsmas lielums neatbilst tabulā dotajiem lielumiem, tad derīgo robežlielumu iegūst, proporcionāli interpolējot.--------------------------------------------------IV PIELIKUMSTESTS PIE BRĪVA PAĀTRINĀJUMA1. TESTA NOSACĪJUMI1.1. Šo testu izdara motoram vai transportlīdzeklim, kuram ir izdarīts tests pie vienmērīgiem ātrumiem, kā aprakstīts III pielikumā.1.1.1. Ja motoru pārbauda stendā, tad testu izdara, cik ātri vien iespējams pēc dūmainuma testa mērījumiem ar pilnu slodzi pie vienmērīga ātruma. It sevišķi ūdens dzesēšanai un eļļai ir jābūt normālā temperatūrā, ko uzrādījis ražotājs.1.1.2. Ja testu izdara stāvošam transportlīdzeklim, tā motoru vispirms darbina normālā darba režīmā, braucot pa ceļu. Testu izdara pēc brauciena pa ceļu, cik ātri vien iespējams.1.2. Degkameru neatdzesē un nepiesārņo ar ilgstošu dīkstāvi pirms testa.1.3. Piemēro testa nosacījumus, kas aprakstīti III pielikuma 3.1., 3.2. un 3.3. punktā.1.4. Piemēro III pielikuma 3.4. punktā aprakstītos nosacījumus attiecībā uz paraugu ņemšanas un mērīšanas aparatūru.2. TESTA METODES2.1. Ja tests notiek stendā, motors ir atvienots no bremzes, ko aizvieto vai nu iekustinātas rotējošas daļas, kad nelieto ātruma kārbu, vai arī inerce, kas pēc būtības ir ekvivalenta rotējošo daļu inercei.2.2. Ja testu izdara transportlīdzeklim, ātruma pārslēgs ir neitrālā stāvoklī un motors ir ātrumā.2.3. Motora tukšgaitas laikā akseleratora sviru darbina ātri, bet ne spēcīgi, tā, lai iegūtu maksimālo atdevi no iesmidzināšanas pumpja. Šo stāvokli jāsaglabā, līdz ir sasniegts motora maksimālais ātrums un regulators sāk darboties. Tiklīdz šis ātrums ir sasniegts, akseleratoru atlaiž, motors atgriežas tukšgaitā un dūmmērs atgriežas atbilstošajā stāvoklī.2.4. Pielikuma 2.3. punktā aprakstīto darbību atkārto ne mazāk kā sešas reizes, lai iztīrītu izplūdes sistēmu un atļautu izdarīt jebkuru nepieciešamo aparatūras regulēšanu. Atzīmē maksimālos dūmainuma lielumus pie katra sekojošā paātrinājuma, līdz iegūst stabilizētas vērtības. Vērtības, kas iegūtas motoram darbojoties tukšgaitā pēc katra sekojošā paātrinājuma, neņem vērā. Nolasītus lielumus uzskata par stabilizētiem, ja četri nolasījumi pēc kārtas atrodas robežās no 0,25 m-1 un monotoni nesamazinās. Pierakstāmais absorbcijas koeficients XM ir vienāds ar vidējo aritmētisko vērtību no šiem četriem lielumiem.2.5. Ar gaisa kompresoru aprīkotie motori attiecīgos gadījumos atbilst šādām prasībām:2.5.1. Ja motori ir ar gaisa kompresoru, kas ir savienots ar motoru vai kuru mehāniski darbina motors un kuru var atvienot, tad izdara divus pilnus mērījumu ciklus ar iepriekšēju paātrināšanu, turklāt vienā gadījumā kompresors ir pievienots, bet otrā atvienots. Pierakstītais mērījumu rezultāts ir lielākais no abiem iegūtajiem;2.5.2. Ja motori aprīkoti ar kompresoru, ko vadītājs var atvienot, izmantojot blakusceļu, testu izdara ar un bez šī blakusceļa. Par mērījuma rezultātu ņem lielāko no iegūtajiem rezultātiem.3. ABSORBCIJAS KOEFICIENTA KORIĢĒTĀ LIELUMA NOTEIKŠANA3.1. ApzīmējumiXM = absorbcijas koeficienta vērtība, kas iegūta, mērot pie brīva paātrinājuma, kā tas ir aprakstīts šī pielikuma 2.4. punktā;XL = koriģētā absorbcijas koeficienta vērtība pie brīva paātrinājuma;SM = absorbcijas koeficienta vērtība, kas mērīta pie vienmērīga ātruma (III pielikums, 2.1. punkts), kurš ir vistuvākais norādītajai robežvērtībai pie tā paša nominālā ātruma;SL = absorbcijas koeficienta vērtība (III pielikums, 4.2. punkts) pie nominālas plūsmas, kas atbilst mērījumam, kurā iegūta SM vērtība;L = efektīvais gaismas ceļa garums dūmmērā.3.2. Ja absorbcijas koeficients ir izteikts mērvienībās m–1 un gaismas efektīvais ceļa garums metros, tad par koriģēto XL vērtību ņem mazāko no tām, ko dod divas šādas izteiksmes.X′=· XX″= X+ 0,5--------------------------------------------------V PIELIKUMSSTANDARTDEGVIELAS SPECIFIKĀCIJAS, KAS NOTEIKTAS APSTIPRINĀJUMA TESTIEM UN RAŽOJUMU ATBILSTĪBAS PĀRBAUDEIPiezīme:degvielai jābalstās tikai uz destilātiem, hidrodesulfurizētiem vai nav, un jābūt bez piedevām.| Robežvērtības un mērvienības | Metode |Blīvums 15/4 oC | min 0,830 + 0,005 | ASTM D 1298-67 |Destilācija | | ASTM D 86-67 |50 % | min 245 oC | |90 % | min 330 + 10 oC | |Galējais vārīšanās punkts | maks. 370 oC | |Cetānskaitlis | 54 + 3 | ASTM D 976-66 |Kinemātiskā viskozitāte pie 100 oF | 3 + 0,5 cst | ASTM D 445-65 |Sēra saturs | 0,4 + 0,1 % no masas | ASTM D 129-64 |Uzliesmošanas punkts | min. 55o C | ASTM D 93-71 |Saduļķošanās punkts | maks. – 7o C | ASTM D 2500-66 |Anilīna punkts | 69 + 5o C | ASTM D 611-64 |Oglekļa atlikums uz 10 % pamatnes | maks. 0,2 % no masas | ASTMD 524-64 |Pelnu saturs | maks 0,01 % no masas | ASTM D 482-63 |Ūdens saturs | maks. 0,05 % no masas | ASTM D 95-70 |Vara korozijas tests pie 100 oC | maks. 1 | ASTM D 130-68 |+++++ TIFF +++++Neto siltumietilpība | | ASTM D 2-68 (VI papild.) |Neitralizācijas skaitlis (stipra skābe) | nol mg KoH/g | ASTM D 976-64 |--------------------------------------------------VI PIELIKUMSTESTĀ PIE VIENMĒRĪGIEM ĀTRUMIEM IZMANTOJAMĀS ROBEŽVĒRTĪBASPiezīme:iepriekš minētās vērtības ir noapaļotas līdz tuvākajai vērtībai 0,01 vai 0,005; tas gan nenozīmē, ka eksperimenti ir jāveic ar šādu precizitātes pakāpi.Nominālā plūsma G litri/sekundē | Absorbcijas koeficients K m-1 |≤ 42 | 2,26 |45 | 2,19 |50 | 2,08 |55 | 1,985 |60 | 1,90 |65 | 1,84 |70 | 1,775 |75 | 1,72 |80 | 1,665 |85 | 1,62 |90 | 1,575 |95 | 1,535 |100 | 1,495 |105 | 1,465 |110 | 1,425 |115 | 1,395 |120 | 1,37 |125 | 1,345 |130 | 1,32 |135 | 1,30 |140 | 1,27 |145 | 1,25 |150 | 1,225 |155 | 1,205 |160 | 1,19 |165 | 1,17 |170 | 1,155 |175 | 1,14 |180 | 1,125 |185 | 1,11 |190 | 1,095 |195 | 1,08 |≥200 | 1,065 |--------------------------------------------------VII PIELIKUMSDŪMMĒRU PARAMETRI1. PIELIETOJAMĪBAŠajā pielikumā tiek definēti noteikumi, kādiem jābūt dūmmēriem, tos lietojot III un IV pielikumos aprakstītajos testos.2. DŪMMĒRU GALVENĀ SPECIFIKĀCIJA2.1. Pārbaudāmo gāzi ievieto slēgtā traukā, kura sienu iekšējā virsma neatstaro.2.2. Nosakot efektīvo gaismas ceļa garumu caur gāzi, ņem vērā iespējamo gaismas avota un fotoelementa aizsargierīču iespaidu. Šo efektīvo garumu norāda uz instrumenta.2.3. Dūmmēra skala ir graduēta divās mērījumu skalās kā gaismas absorbcija absolūtās vienībās no 0 līdz ∞ (m-1), tā arī lineāri no 0 līdz 100; abas skalas ir ar diapazonu no 0 pie pilnas gaismas plūsmas līdz pilnai skalai pilnīgā tumsā.3. KONSTRUKCIJAS SPECIFIKĀCIJAS3.1. Vispārīgi norādījumiKonstrukcija ir tāda, lai darba apstākļos pie vienmērīga ātruma dūmu kamera būtu piepildīta ar dūmiem, kuri ir vienmērīgs caurspīdīgums.3.2. Dūmu kamera un dūmmēra apvalks3.2.1. Izkliedētas gaismas krišana uz fotošūnu iekšējās atstarošanas vai difūzijas efektu dēļ ir samazināta līdz minimumam (piem., matējot iekšējās virsmas melnā krāsā un izvietojot tās piemērotā veidā).3.2.2. Optiskie raksturlielumi ir tādi, lai kopējais difūzijas un atstarošanās iespaids nepārsniegtu vienu lineārās skalas iedaļu, kad dūmu kamera ir pilna ar dūmiem, kuru absorbcijas koeficients ir tuvs vērtībai 1,7 m-1.3.3. Gaismas avotsGaismas avots ir kvēlspuldze, kuras krāsas temperatūra ir diapazonā no 2800 līdz 3200oK.3.4. Uztvērējs3.4.1. Uztvērējs sastāv no fotoelementa un spektrālās reakcijas līknes, kas ir līdzīgas cilvēka acs gaismas uztveršanas līknei (maksimālā reakcija ir diapazonā 550/570 nm, zem 430 nm un virs 680 nm reakcija ir mazāka par 4 % no maksimālās reakcijas).3.4.2. Fotoelementa elektriskās ķēdes, ieskaitot ciparnīcu, konstrukcija ir tāda, lai fotoelementa strāva būtu lineāra funkcija no krītošās gaismas intensitātes visā fotoelementa darba temperatūras diapazonā.3.5. Mērīšanas skalas3.5.1. Gaismas absorbcijas koeficientu k aprēķina pēc formulas Φ = Φo · e–kL, kur L ir gaismas ceļa efektīvais garums caur mērāmo gāzi, Φo ir krītošā plūsma un Φ ir no gāzes iznākušā plūsma. Ja efektīvo garumu L attiecīgajam dūmmēra tipam nevar tieši noteikt pēc tā ģeometrijas, tad efektīvo garumu L jānosaka:- vai nu ar šā pielikuma 4. punktā aprakstīto metodi, vai- pēc korelācijas ar cita tipa dūmmēru, kuram efektīvais garums ir zināms.3.5.2. Attiecība starp 0 – 100 lineāro skalu un gaismas absorbcijas koeficientu k ir dota formulā+++++ TIFF +++++kur N ir nolasījums uz lineārās skalas un k ir atbilstošā absorbcijas koeficienta vērtība.3.5.3. Uz dūmmēra ciparnīcas absorbcijas koeficienta vērtību 1,7 m-1 var nolasīt ar precizitāti 0,025 m-1.3.6. Mēraparatūras noregulēšana un testēšana3.6.1. Fotoelementa elektriskā ķēde un ciparnīca ir tā iestādītas, lai rādītāju varētu no jauna iestādīt uz nulli, kad gaismas plūsma iet caur dūmu kameru, kura pildīta ar tīru gaisu, vai caur kameru ar identiskām raksturlīknēm.3.6.2. Ar izslēgtu lampu un atvērtu vai īssavienojumā esošu elektrisko ķēdi nolasījums uz absorbcijas koeficienta skalas ir vienlīdzīgs ar x un tas paliek vienlīdzīgs ar x, kad elektrisko ķēdi saslēdz no jauna.3.6.3. Starppārbaudi izdara, ievietojot dūmu kamerā ekrānu, kas aizvieto gāzi ar zināmu gaismas absorbcijas koeficientu k, kas izmērīts ar 3.5.1. punktā aprakstīto metodi un kura vērtība atrodas starp no 1,6 m-1 un 1,8 m-1. k vērtībai ir jābūt zināmai robežās no 0,025 m-1. Pārbaudes nolūks ir pārliecināties, ka šī vērtība neatšķiras no vērtības, kas nolasīta uz dūmmēra skalas vairāk par 0,05 m-1, kad ekrāns ir novietots starp gaismas avotu un fotoelementu.3.7. Dūmmēra reakcija3.7.1. Mērinstrumenta elektriskās ķēdes reakcijas laiks, kas ir vajadzīgs, lai rādītājs uz skalas sasniegtu 90 % no pilnas tā novirzes pēc ekrāna izņemšanas un pilnīgas fotoelementa aptumšošanas, ir no 0,9 līdz no 1,1 sekundei.3.7.2. Mērinstrumenta elektriskās ķēdes svārstību bremzēšanai ir jābūt tādai, lai rādītāja sākotnējais pārsvēriens aiz nolasāmās vērtības pēc ievadāmo datu pēkšņas izmaiņas (piem., kalibrēšana) nepārsniegtu 4 % no šā nolasījuma skalas lineārās vienībās.3.7.3. Dūmmēra reaģēšanas laiks, kurš dūmu kamerā, pateicoties fizikālai parādībai, ir laiks starp gāzes ieplūšanu mēraparātā un dūmu kameras piepildīšanās beigām, nepārsniedz 0,4 sekundes.3.7.4. Šie noteikumi attiecas tikai uz dūmmēriem, ar kuriem mērī necaurlaidību pie brīva paātrinājuma.3.8. Mērāmās gāzes un izplūdes gaisa spiediens3.8.1. Izplūdes gāzes spiediens dūmu kamerā neatšķiras no atmosfēras spiediena vairāk par 75 mm (ūdens spiediena mērinstruments).3.8.2. Mērāmā gāzes un izplūdes gaisa spiediena izmaiņas neizsauc absorbcijas koeficienta izmaiņas vairāk par 0,05 m-1, ja gāzei absorbcijas koeficients ir 1,7 m-1.3.8.3. Dūmmērs ir apgādāts ar piemērotu iekārtu spiediena mērīšanai dūmu kamerā.3.8.4. Gāzes un izplūdes gaisa spiediena izmaiņu robežas dūmu kamerā norāda aparatūras ražotājs.3.9. Mērāmās gāzes temperatūra3.9.1. Katrā dūmu kameras punktā gāzes temperatūra mērīšanas laikā ir starp 70 oC un maksimālo temperatūru, ko nosaka dūmmēra ražotājs tā, lai nolasījumi šajā temperatūras diapazonā nemainītos vairāk par 0,1 m-1, ja kamera ir piepildīta ar gāzi, kuras absorbcijas koeficients ir 1,7 m-1.3.9.2. Dūmmērs ir apgādāts ar piemērotām iekārtām temperatūras mērīšanai dūmu kamerā.4. DŪMMĒRA EFEKTĪVAIS GARUMS "L"4.1. Vispārīgi norādījumi4.1.1. Dažos dūmmēra tipos gāzes dūmainība starp gaismas avotu un fotoelementu vai starp caurspīdīgām daļām, kas aizsargā avotu un fotoelementu, nav konstanta. Šādos gadījumos efektīvais garums L ir vienāds ar to, kāds ir gāzes kolonnā ar vienmērīgu necaurlaidību un tādu pašu gaismas absorbciju, kāda ir iegūta tad, kad gāzi ievada dūmmērā normālā veidā.4.1.2. Gaismas ceļa efektīvo garumu iegūst, salīdzinot nolasījumu N no dūmmēra, kurš normāli darbojas, ar nolasījumu N0, kas iegūts ar dūmmēru, kurš modificēts tādā veidā, lai pārbaudāmā gāze piepildītu labi definētu garumu L0.4.1.3. Lai noteiktu korekciju nulles nobīdēm, jāizmanto ātrā secībā izdarīti nolasījumi.4.2. L novērtējuma metode4.2.1. Pārbaudāmā gāze ir izplūdes gāze ar konstantu dūmainību, vai gaismas absorbējoša gāze ar blīvumu, kas tuvs izplūdes gāzu blīvumam.4.2.2. Dūmmēra kolonnas garumu, ko var vienmērīgi piepildīt ar pārbaudāmajām gāzēm un kuras gali būtībā veido taisnu leņķi ar gaismas ceļu, nosaka precīzi. L0 ir tuvs iepriekš pieņemtajam dūmmēra efektīvajam garumam.4.2.3. Tiek mērīta pārbaudāmās gāzes vidējā temperatūra dūmu kamerā.4.2.4. Ja vajadzīgs, paraugu līnijā, cik tuvu vien iespējams zondei, var iebūvēt kompakti konstruētu tvertni ar pietiekamu tilpumu, kur gāzei izplesties, lai noslāpētu pulsācijas. Arī dzesētāju var pielāgot. Izplešanās tvertnes un dzesētāja pievienošana nedrīkst pārmērīgi izmainīt izplūdes gāzes sastāvu.4.2.5. Tests efektīvā garuma noteikšanai atbilst procedūrai, kurā pārbaudāmās gāzes paraugu laiž pārmaiņus caur dūmmēru, kas normāli darbojas, un tādu pašu aparatūru, kas modificēta, kā norādīts 4.1.2. punktā.4.2.5.1. Dūmmēra nolasījumus testa laikā nepārtraukti pieraksta ar magnetofonu, kura reakcijas laiks ir vienāds ar dūmmēra reakcijas laiku vai mazāks par pēdējo.4.2.5.2. Ja dūmmērs darbojas normāli, tad nolasījums uz dūmmēra lineārās skalas ir N un vidējā gāzes temperatūra, kas izteikta Kelvina grādos, ir T.4.2.5.3. Ja ir zināms garums L0, kad iepildīta tā pati pārbaudāmā gāze, dūmainības nolasījums uz lineārās skalas ir N0 un gāzes vidējās temperatūras nolasījums, kas izteikts Kelvina grādos, ir T0.4.2.6. Efektīvais garums ir:+++++ TIFF +++++4.2.7. Testu atkārto ar vismaz četrām testa gāzēm, iegūstot nolasījumus, kas vienmērīgi novietojas starp 20 un 80 uz lineārās skalas.4.2.8. Dūmmēra vidējais efektīvais garums L ir vidējais aritmētiskais no efektīvajiem garumiem, kas iegūti katrai gāzei, kā norādīts 4.6. punktā.--------------------------------------------------VIII PIELIKUMSDŪMMĒRA UZSTĀDĪŠANA UN LIETOŠANA1. JOMAŠinī pielikumā ir apskatīta dūmmēra uzstādīšana un lietošana III un IV pielikumā aprakstītajiem testiem.2. PARAUGU ŅEMŠANAS DŪMMĒRS2.1. Uzstādīšana testiem pie vienmērīgiem ātrumiem2.1.1. Zondes šķērsgriezuma laukuma attiecība pret izplūdes caurules šķērsgriezuma laukumu ir ne mazāka kā 0,05. Izplūdes caurulē izmērītais pretspiediens pie ieejas zondē nepārsniedz 75 mm (ūdens iekārta).2.1.2. Zonde ir caurule ar atvērtu galu, kas vērsta izplūdes caurules vai izplešanās caurules, ja tāda tiek prasīta, ass virzienā. Tā ir novietota sekcijā, kur dūmu sadalījums ir apmēram vienmērīgs. Lai to panāktu, zonde ir tik tālu novietota lejup pa plūsmu izplūdes caurulē vai, ja ir vajadzīgs, tad izplešanās caurulē tā, ka, ja D ir izplūdes caurules diametrs, zondes gals ir novietots taisnajā daļā vismaz 6D garumā pa plūsmu uz augšu no parauga un 3D garumā pa plūsmu uz leju. Ja ir lietota izplešanās caurule, gaisam caur savienojumu nav atļauts ieplūst.2.1.3. Spiediens izplūdes caurulē un spiediena krituma raksturlīknes paraugu ņemšana līnijā ir tādas, ka zonde iegūst paraugu, kas ir būtiski ekvivalents tam, kuru iegūtu, paraugus ņemot izokinētiski.2.1.4. Ja vajadzīgs, izplešanās tvertni ar kompaktu konstrukciju un pietiekošu ietilpību, lai slāpētu pulsācijas, var iebūvēt paraugu pētīšanas līnijā tik tuvu zondei, cik iespējams. Arī dzesinātāju var pielāgot.Izplešanās tvertnes un dzesētāja konstrukcija nevar pārmērīgi izmainīt izplūdes gāzu sastāvu.2.1.5. Izplūdes caurulē vismaz 3D uz leju pa plūsmu var ievietot droseļvārstu vai citādas iekārtas, kas palielina spiedienu paraugos.2.1.6. Savienotājas caurules starp zondi, dzesēšanas iekārtu, izplešanās tvertni (ja vajadzīga) un dūmmēru ir tik īsas, cik iespējams, apmierinot spiediena un temperatūras prasības, kas aprakstītas VII pielikuma 3.8. un 3.9. punktā. Caurule no paraugu punkta ir vērsta augšup uz dūmmēru, un jāizvairās no visiem līkumiem, kur var uzkrāties sodrēji. Apvedceļa vārstu var novietot augšup pa plūsmu, ja tas nav ievietots dūmmērā.2.1.7. Pārbaudes laikā ir jākontrolē, vai VII pielikuma 3.8. punkta prasības par spiedienu un VII pielikuma 3.9. punkta prasības par temperatūru kamerā, kur izdara mērījumus, ir ievērotas.2.2. Iekārta testam pie brīva paātrinājuma2.2.1. Zondes šķērsgriezuma laukuma attiecība pret izplūdes caurules šķērsgriezuma laukumu nav mazāka par 0,05. Pretspiediens, kas mērīts izplūdes caurulē pie zondes ievades, nepārsniedz 75 mm (ūdens iekārta).2.2.2. Zonde ir caurule ar atvērtu galu, kas vērsta izplūdes caurulē paralēli tās asij plūsmas virzienā vai tādā pašā veidā — paplašināšanas caurulē, ja vajadzīgs. To novieto rajonā, kur dūmu sadalījums ir apmēram vienmērīgs. Lai to panāktu, zondi novieto tik tālu lejup pa plūsmu izplūdes caurulē, cik iespējams, vai, ja vajadzīgs, to ievieto paplašināšanas caurulē tā, ka, ja D ir izplūdes caurules diametrs pie izejas, zondes gals ir novietots taisnajā daļā vismaz 6D attālumā augšup pa plūsmu no parauga un 3D attālumā lejup pa plūsmu. Ja izplešanās caurule ir lietota, gaiss nedrīkst ieplūst savienojumā.2.2.3. Paraugu ņemšanas sistēma ir tāda, ka pie visiem motora ātrumiem parauga spiediens pie dūmmēra ir VII pielikuma 3.8.2. punktā norādītajās robežās. To var kontrolēt, atzīmējot parauga spiedienu, kad motors darbojas tukšgaitā pie maksimāla ātruma. Atkarībā no dūmmēra raksturlīknēm, to var panākt ar fiksētu ierobežojumu vai droseļvārstu izplūdes vai paplašinājuma caurulē. Lai kuru metodi lieto, izplūdes caurulē mērītais spiediens pie zondes ieejas nepārsniedz 75 mm (ūdens iekārta).2.2.4. Ar dūmmēru savienotājas caurules ir tik īsas, cik iespējams. Caurule ir novietota slīpi uz augšu no parauga uz dūmmēru tā, lai izvairītos no asiem līkumiem, kur varētu uzkrāties sodrēji. Apvedceļa vārstu var novietot augšup pa plūsmu no dūmmēra, lai izolētu to no izplūdes gāzēm mērījuma laikā.3. PILNAS PLŪSMAS DŪMMĒRSVienīgie vispārējie piesardzības pasākumi, kas jāievēro pie vienmērīgas plūsmas un brīva paātrinājuma mērījumiem, ir šādi:3.1. Savienojošo cauruļu savienojumi starp izplūdes cauruli un dūmmēru neļauj ieplūst gaisam no ārpuses;3.2. Ar dūmmēru savienotājas caurules ir tik īsas, cik iespējams, tāpat kā paraugu ņemšanas dūmmēru gadījumā. Cauruļu sistēma ir novietota slīpi uz augšu no izplūdes caurules uz dūmmēru, lai izvairītos no asiem līkumiem, kur varētu uzkrāties sodrēji. Apvedceļa vārstu var ievietot augšup pa plūsmu no dūmmēra, lai to izolētu no izplūdes gāzes mērījuma laikā;3.3 Dzesēšanas sistēmu arī jānovieto augšup pa plūsmu no dūmmēra.--------------------------------------------------IX PIELIKUMSKORIĢĒTĀ ABSORBCIJAS KOEFICIENTA SIMBOLA PIEMĒRS+++++ TIFF +++++Iepriekšminētais simbols norāda, ka koriģētais absorbcijas koeficients ir 1,30 m-1.--------------------------------------------------X PIELIKUMS+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: Padomes Direktīva (1977. gada 5. jūlijs) par liellopu sugu tīršķirnes vaisliniekiem

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31977L0504

Oficiālais Vēstnesis L 206 , 12/08/1977 Lpp. 0008 - 0010 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 3 Sējums 9 Lpp. 0049  Speciālizdevums grieķu valodā Nodaļa 03 Sējums 19 Lpp. 0058  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 3 Sējums 9 Lpp. 0049  Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 03 Sējums 13 Lpp. 0024  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 03 Sējums 13 Lpp. 0024

		Padomes Direktīva(1977. gada 5. jūlijs)par liellopu sugu tīršķirnes vaisliniekiem(77/504/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 43. un 100. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [1],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [2],tā kā liellopu ražošana ieņem ļoti nozīmīgu vietu Kopienas lauksaimniecībā, un apmierinošus rezultātus lielā mērā nosaka tīršķirnes vaislinieku izmantošana;tā kā vairums dalībvalstu līdz šim centušās daļā no to valsts audzēšanas stratēģijām sekmēt mājdzīvnieku ražošanā to šķirņu skaita ierobežošanu, kuras atbilst īpašiem zootehniskiem standartiem; tā kā šķirnes un standarti atšķiras dažādās dalībvalstīs; tā kā šīs atšķirības traucē Kopienas iekšējo tirdzniecību;tā kā ja šīs atšķirības jālikvidē, tādējādi palielinot ražīgumu šajā lauksaimniecības nozarē, tad Kopienas iekšējā tirdzniecība attiecībā uz visiem tīršķirnes vaisliniekiem pakāpeniski jāliberalizē; tā kā pilnīga tirdzniecības liberalizācija prasa vēlāku papildu saskaņošanu, jo īpaši attiecībā uz apstiprināšanu vairošanai;tā kā dalībvalstīm jābūt iespējai pieprasīt ģenealoģijas sertifikātus, kas sastādīti saskaņā ar Kopienā pastāvošo kārtību;tā kā noteiktā tehniskā jomā būtu jāveic ieviešanas pasākumi; tā kā šādu pasākumu pieņemšanai būtu jāparedz procedūra ciešas sadarbības izveidei starp dalībvalstīm un Komisiju Zootehnikas pastāvīgajā komitejā; tā kā līdz šo ieviešanas pasākumu pieņemšanai jāpaliek nemainītiem noteikumiem, kuri šajā jomā ir spēkā pašlaik;tā kā ir jānodrošina, ka liellopu sugu tīršķirnes vaislinieku imports no trešām valstīm nenorit pie mazāk stingriem nosacījumiem kā tie, ko piemēro Kopienā,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsŠajā direktīvā izmanto šādas definīcijas:a) liellopu sugu tīršķirnes vaislinieks: ikviens liellops, kura vecāki un vecvecāki iegrāmatoti vai reģistrēti tās pašas šķirnes ciltsgrāmatā un kurš pats ir iegrāmatots vai reģistrēts un atbilstīgs ierakstīšanai šādā ciltsgrāmatā;b) ciltsgrāmata: jebkurš žurnāls, reģistrs, kartotēka vai datu bāze,- kuru uztur selekcionāru organizācija vai apvienība, kas oficiāli atzīta dalībvalstī, kurā selekcionāru organizācija vai apvienība izveidota, un- kurā attiecīgās šķirnes liellopu sugu tīršķirnes vaislinieki ir iegrāmatoti vai reģistrēti kopā ar to priekštečiem.2. pantsDalībvalstis nodrošina, ka zootehnisku iemeslu dēļ neaizliedz, neierobežo vai nekavē:- Kopienas iekšējo tirdzniecību ar liellopu sugu tīršķirnes vaisliniekiem,- Kopienas iekšējo tirdzniecību ar liellopu sugu tīršķirnes vaislinieku spermu un embrijiem,- ciltsgrāmatu izveidošanu, ar noteikumu, ka tās atbilst 6. panta prasībām,- atzīšanu selekcionāru organizācijām vai apvienībām, kuras uztur ciltsgrāmatas, saskaņā ar 6. pantu,- Kopienas iekšējo tirdzniecību ar buļļiem, kurus izmanto mākslīgajai apsēklošanai, atbilstīgi 3. pantam.3. pantsPadome pēc Komisijas priekšlikuma līdz 1980. gada 1. jūlijam pieņem Kopienas noteikumus, lai apstiprinātu vairošanai liellopu sugu tīršķirnes vaisliniekus.Līdz šādi noteikumi stājas spēkā, uz liellopu sugu tīršķirnes vaislinieku apstiprināšanu vairošanai un buļļu apstiprināšanu izmantošanai mākslīgajā apsēklošanā, tāpat kā spermas un embriju izmantošanu attiecas atsevišķu valstu likumi, ar nosacījumu, ka šis likums nevar būt ierobežojošāks par to, ko piemēro liellopu sugu tīršķirnes vaisliniekiem, spermai un embrijiem galamērķa dalībvalstī.4. pantsDalībvalstī oficiāli atzītas selekcionāru organizācijas vai apvienības nedrīkst iebilst pret citu dalībvalstu liellopu sugu tīršķirnes vaislinieku ierakstīšanu savās ciltsgrāmatās, ja tie atbilst prasībām, kas noteiktas saskaņā ar 6. pantu.5. pantsDalībvalstis var pieprasīt, lai Kopienas iekšējā tirdzniecībā liellopu sugu tīršķirnes vaisliniekiem un šo dzīvnieku spermai vai embrijiem būtu pievienoti ģenealoģijas sertifikāti, kas atbilst paraugam, kurš sastādīts saskaņā ar 8. pantā izklāstīto procedūru, jo īpaši attiecībā uz zootehnisko sniegumu.6. pants1. Saskaņā ar 8. pantā izklāstīto procedūru nosaka:- snieguma kontroles metodes un metodes liellopu ģenētiskās vērtības novērtēšanai,- kritērijus, kas reglamentē selekcionāru organizāciju vai apvienību atzīšanas,- kritērijus, kas reglamentē ciltsgrāmatu izveidi,- kritērijus, kas reglamentē reģistrēšanu ciltsgrāmatā,- sīkas ziņas, kas jānorāda ģenealoģijas sertifikātā.2. Līdz stājas spēkā 1. punkta pirmajā, otrajā un trešajā ievilkumā paredzētie noteikumi:a) citas dalībvalstis atzīst katrā dalībvalstī veiktās 1. punkta pirmajā ievilkumā minētās oficiālās pārbaudes un pašlaik pastāvošās ciltsgrāmatas;b) selekcionāru organizācijas vai apvienību atzīšanu turpina reglamentēt katrā dalībvalstī pašreiz spēkā esošie noteikumi;c) jaunas ciltsgrāmatas turpina ieviest saskaņā ar katrā dalībvalstī pašreiz spēkā esošiem noteikumiem.7. pantsLīdz attiecīgā jomā ievieš Kopienas noteikumus, liellopu sugu tīršķirnes vaislinieku importam no trešām valstīm piemērotie nosacījumi nedrīkst būt labvēlīgāki par tiem, kas reglamentē Kopienas iekšējo tirdzniecību.Dalībvalstis neatļauj liellopu sugu tīršķirnes vaislinieku importu no trešām valstīm, ja tiem nav pievienots ģenealoģijas sertifikāts, kas apliecina, ka tie ir iegrāmatoti vai reģistrēti ciltsgrāmatā eksportētājā trešā valstī. Jāparedz apliecinājums, ka dzīvnieki ir vai nu iegrāmatoti vai reģistrēti un atbilstīgi ierakstīšanai ciltsgrāmatā Kopienā.8. pants1. Gadījumos, kad jāievēro šajā pantā paredzētā procedūra, Komitejas priekšsēdētājs pēc savas iniciatīvas vai pēc dalībvalsts lūguma tūlīt nodod jautājumus izskatīšanai ar Padomes Lēmumu 77/505/EEK izveidotajā Pastāvīgajā zootehnikas komitejā (turpmāk saukta "Komiteja").2. Dalībvalstu balsis Komitejā vērtē saskaņā ar Līguma 148. panta 2. punktu. Priekšsēdētājs nebalso.3. Komisijas pārstāvis iesniedz pieņemamo pasākumu projektu. Komiteja sniedz savu atzinumu par šiem pasākumiem laikā, ko priekšsēdētājs nosaka atkarībā no jautājuma steidzamības. Atzinumus pieņem ar 41 balss vairākumu.4. Komisija pieņem paredzētos pasākumus un tūlīt tos piemēro, ja tie saskan ar Komitejas atzinumu. Ja paredzētie pasākumi nesaskan ar Komitejas atzinumu vai nekāds atzinums nav sniegts, Komisija nevilcinādamās iesniedz Padomei priekšlikumu par ierosinātajiem pasākumiem. Padome pieņem paredzētos pasākumus ar kvalificētu balsu vairākumu.Ja Padome triju mēnešu laikā dienās pēc priekšlikuma iesniegšanas nav pieņēmusi pasākumus, Komisija pieņem plānotos pasākumus un tūlīt tos piemēro, ja vien Padome nav lēmusi pret tiem ar vienkāršu balsu vairākumu.9. pantsDalībvalstīs līdz 1979. gada 1. janvārim stājas spēkā normatīvi un administratīvi akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šo direktīvu, un tās par to tūlīt informē Komisiju.10. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 1977. gada 25. jūlijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsH. Simonet[1] OV C 76, 3.7.1974., 52. lpp.[2] OV C 116, 30.9.1974., 33. lpp.--------------------------------------------------


title: Padomes direktīva (1988. gada 19. decembris) par zootehniskajiem standartiem, kas piemērojami tīršķirnes vaislas cūkām

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31988L0661

Oficiālais Vēstnesis L 382 , 31/12/1988 Lpp. 0036 - 0038 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 3 Sējums 28 Lpp. 0096  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 3 Sējums 28 Lpp. 0096

		Padomes direktīva(1988. gada 19. decembris)par zootehniskajiem standartiem, kas piemērojami tīršķirnes vaislas cūkām(88/661/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 43. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [3],tā kā cūku audzēšanai un ražošanai ir ļoti liela nozīme Kopienas lauksaimniecībā; tā kā tas var būt ienākumu avots daļai lauksaimniecībā nodarbināto;tā kā būtu jāveicina cūku ražošana; tā kā apmierinošus rezultātus lielā mērā nosaka tīršķirnes vaislinieku vai vaislinieku hibrīdu izmantošana;tā kā vairums dalībvalstu kā daļu no valsts audzēšanas stratēģijas līdz šim centušās sekmēt mājlopu turēšanā atbilstību īpašiem zootehniskiem standartiem; tā kā pastāvošās atšķirības šo stratēģiju īstenošanā var traucēt Kopienas iekšējo tirdzniecību;tā kā, ja šīs atšķirības jālikvidē, tādējādi palielinot ražīgumu šajā lauksaimniecības nozarē, tad pakāpeniski jāliberalizē Kopienas iekšējā tirdzniecība ar visām vaislas cūkām; tā kā pilnīga tirdzniecības liberalizācija pieņem kā priekšnoteikumu vēlāku papildu saskaņošanu, sevišķi attiecībā uz atzīšanu par derīgu vairošanai un kritērijiem reģistrēšanai ciltsgrāmatās vai reģistros;tā kā dalībvalstīm jāspēj pieprasīt ģenealoģijas sertifikātus, kas sastādīti saskaņā ar Kopienā pastāvošo kārtību;tā kā būtu jāveic ieviešanas pasākumi; tā kā šādu pasākumu pieņemšanai būtu jāparedz kārtība ciešas sadarbības izveidei starp dalībvalstīm un Komisiju Zootehnikas pastāvīgajā komitejā, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 77/505/EEK [4];tā kā līdz turpmākiem Kopienas lēmumiem dalībvalstis var turpināt piemērot savus valsts noteikumus saskaņā ar Līgumā izklāstītajiem vispārīgajiem noteikumiem;tā kā ir jānodrošina, ka vaislas cūkas nevar importēt no trešām valstīm, kurās ir mazāk stingri nosacījumi par tiem, ko piemēro Kopienā;tā kā, ievērojot pašlaik Spānijā un Portugālē pastāvošos īpašos nosacījumus, jāparedz noteikums par šīs direktīvas īstenošanas termiņa pagarināšanu,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.I NODAĻADefinīcijas1. pantsŠajā direktīvā izmanto šādas definīcijas:a) tīršķirnes vaislas cūka: ikviena cūka, kuras vecāki un vecvecāki iegrāmatoti vai reģistrēti tās pašas šķirnes ciltsgrāmatā, un kura pati ir iegrāmatota vai reģistrēta un atbilstīga ierakstīšanai šādā ciltsgrāmatā;b) vaislas cūku hibrīds: ikviena cūka, kas atbilst šādiem kritērijiem:1) ir radīta iepriekš nodomātā krustošanā (krosbrīdingā):- starp dažādu šķirņu vai līniju tīršķirnes vaislas cūkām,- starp dzīvniekiem, kas paši ir dažādu šķirņu vai līniju krustojums,- vai starp tīršķirnes dzīvniekiem un dzīvniekiem no vienas vai otras iepriekšminētās kategorijas;2) ir obligāti reģistrēta;c) ciltsgrāmata: jebkurš žurnāls, kartotēka vai datu bāze:- kuru uztur vai nu selekcionāru apvienība, kas oficiāli atzīta dalībvalstī, kurā šī apvienība izveidota, vai attiecīgās dalībvalsts oficiāls dienests,tomēr dalībvalsts var arī paredzēt, ka to uztur audzētāju organizācija, kas oficiāli atzīta dalībvalstī, kurā šī organizācija izveidota,- kurā attiecīgās šķirnes tīršķirnes vaislas cūkas ir iegrāmatotas vai reģistrētas kopā ar to priekštečiem;d) reģistrs: jebkurš žurnāls, kartotēka vai datu bāze:- kuru uztur vai nu selekcionāru apvienība, audzētāju organizācija vai privāts uzņēmums, kas oficiāli atzīts dalībvalstī, kurā šī apvienība, organizācija vai uzņēmums izveidots, vai attiecīgās dalībvalsts oficiāls dienests,- kurā vaislas cūku hibrīdi ir reģistrēti kopā ar to priekštečiem.II NODAĻANoteikumi, kas reglamentē Kopienas iekšējo tirdzniecību ar tīršķirnes vaislas cūkām2. pants1. Dalībvalstis nedrīkst zootehnisku iemeslu dēļ aizliegt, ierobežot vai kavēt:- Kopienas iekšējo tirdzniecību ar tīršķirnes vaislas cūkām vai to spermu, olšūnām un embrijiem,- ciltsgrāmatu izveidošanu, ar noteikumu, ka tās atbilst 6. panta prasībām,- oficiālu apstiprinājumu 1. panta c) punktā minētām selekcionāru apvienībām vai audzētāju organizācijām, kuras uztur ciltsgrāmatas, saskaņā ar 6. pantu.2. Tomēr līdz 3., 5. un 6. pantā minēto attiecīgo Kopienas lēmumu stāšanās spēkā dalībvalstis var turpināt piemērot savu valstu noteikumus, kas atbilst Līguma vispārīgajiem noteikumiem.3. pantsPadome ar kvalificētu balsu vairākumu pēc Komisijas priekšlikuma līdz 1990. gada 31. decembrim pieņem Kopienas noteikumus tīršķirnes vaislas cūku atzīšanai par derīgām vairošanai.4. pants1. Dalībvalstī oficiāli apstiprinātas 1. panta c) punktā minētās selekcionāru apvienības, audzētāju organizācijas un/vai attiecīgās dalībvalsts oficiālais dienests nedrīkst iebilst pret citu dalībvalstu tīršķirnes vaislas cūku ierakstīšanu savās ciltsgrāmatās, ja tās apmierina prasības, kas noteiktas saskaņā ar 6. pantu.2. Tomēr dalībvalstis var pieprasīt vai pieļaut no citas dalībvalsts sūtītas noteiktas tīršķirnes vaislas cūkas ar īpatnējām pazīmēm, kas atšķir tās no tādas pašas šķirnes populācijas galamērķa dalībvalstī, iegrāmatojumu atbilstošās šķirnes ciltsgrāmatas atsevišķā nodaļā.5. pantsDalībvalstis var pieprasīt tīršķirnes vaislas cūkām un šo dzīvnieku spermai, olšūnām un embrijiem to tirdzniecības laikā pievienot sertifikātus, kas sastādīti saskaņā ar 6. pantu.6. pants1. Saskaņā ar 11. pantā izklāstīto kārtību nosaka:- pārraudzības metodes sniegumam un ģenētiskās vērtības novērtējumam tīršķirnes vaislas cūkām,- kritērijus, kas reglamentē ciltsgrāmatu izveidi,- kritērijus, kas reglamentē reģistrēšanu ciltsgrāmatā,- kritērijus, kas reglamentē apstiprināšanu un uzraudzību 1. panta c) punktā minētajām selekcionāru apvienībām un/vai audzētāju organizācijām, kas izveido vai uztur ciltsgrāmatas,- 5. pantā minēto sertifikātu.2. Līdz stājas spēkā 1. punktā paredzētie noteikumi, 1. punkta pirmajā ievilkumā minēto pārraudzību, ko oficiāli veic katrā dalībvalstī, un ciltsgrāmatas jāatzīst citām dalībvalstīm.III NODAĻANoteikumi, kas reglamentē Kopienas iekšējo tirdzniecību ar vaislas cūku hibrīdiem7. pants1. Dalībvalstis nedrīkst zootehnisku iemeslu dēļ aizliegt, ierobežot vai kavēt:- Kopienas iekšējo tirdzniecību ar vaislas cūku hibrīdiem vai tādu dzīvnieku spermu, olšūnām un embrijiem,- reģistru izveidošanu, ar noteikumu, ka tie atbilst 10. panta prasībām,- oficiāli atzīt 1. panta d) punktā minētās selekcionāru apvienības un/vai audzētāju organizācijas, un/vai privātus uzņēmumus, kuri uztur reģistrus, saskaņā ar 10. pantu.2. Tomēr līdz 8., 9. un 10. pantā minēto attiecīgo Kopienas lēmumu stāšanās spēkā dalībvalstis var turpināt piemērot savu valstu noteikumus, kas atbilst Līguma vispārīgajiem noteikumiem.8. pantsPadome ar kvalificētu balsu vairākumu pēc Komisijas priekšlikuma ne vēlāk kā 1990. gada 31. decembrī pieņem Kopienas noteikumus vaislas cūku hibrīdu atzīšanai par derīgiem vairošanai.9. pantsDalībvalstis var pieprasīt vaislas cūku hibrīdiem un šo dzīvnieku spermai, olšūnām un embrijiem to tirdzniecības laikā pievienot sertifikātus, kas sastādīti saskaņā ar 10. pantu.10. pants1. Saskaņā ar 11. pantā izklāstīto kārtību nosaka:- pārraudzības metodes sniegumam un ģenētiskās vērtības novērtēšanai vaislas cūku hibrīdiem,- kritērijus, kas reglamentē reģistru izveidi,- kritērijus, kas reglamentē reģistrēšanu reģistros,- kritērijus, kas reglamentē apstiprināšanu un uzraudzību 1. panta d) punktā minētām selekcionāru apvienībām un/vai audzētāju organizācijām, un/vai privātiem uzņēmumiem, kas izveido vai uztur reģistrus,- 9. pantā minēto sertifikātu.2. Līdz stājas spēkā 1. punktā norādītie noteikumi, 1. punkta pirmajā ievilkumā minētā pārraudzība, ko oficiāli veic katrā dalībvalstī, un reģistri jāatzīst citām dalībvalstīm.IV NODAĻAVispārīgie noteikumi11. pants1. Gadījumos, kad jāievēro šajā pantā paredzētā procedūra, Komitejas priekšsēdētājs pēc savas iniciatīvas vai pēc dalībvalsts lūguma tūlīt nodod jautājumus izskatīšanai ar Padomes Lēmumu 77/505/EEK izveidotajā Zootehnikas pastāvīgajā komitejā (turpmāk saukta "Komiteja").2. Dalībvalstu balsis Komitejā vērtē saskaņā ar Līguma 148. panta 2. punktu. Priekšsēdētājs nebalso.3. Komisijas pārstāvis iesniedz pieņemamo pasākumu projektu. Komiteja sniedz savu atzinumu par šiem pasākumiem laikā, ko priekšsēdētājs nosaka atkarībā no jautājuma steidzamības. Atzinumus sniedz ar 54 balsu vairākumu.4. Komisija pieņem paredzētos pasākumus un tūlīt tos piemēro, ja tie saskan ar Komitejas atzinumu.Ja paredzētie pasākumi nesaskan ar Komitejas atzinumu vai nekāds atzinums nav sniegts, Komisija nevilcinādamās iesniedz Padomei priekšlikumu par pieņemamajiem pasākumiem.Padome pieņem paredzētos pasākumus ar kvalificētu balsu vairākumu. Ja Padome triju mēnešu laikā pēc priekšlikuma iesniegšanas dienas nav pieņēmusi pasākumus, Komisija pieņem plānotos pasākumus un tūlīt tos piemēro.12. pantsLīdz Kopienas noteikumu ieviešanai attiecīgajā jomā, zootehniskie nosacījumi, ko piemēro tīršķirnes vaislas cūku un vaislas cūku hibrīdu importam no trešām valstīm, nedrīkst būt labvēlīgāki par tiem, kas reglamentē Kopienas iekšējo tirdzniecību.13. pantsDalībvalstīs līdz 1991. gada 1. janvārim stājas spēkā normatīvi un administratīvi akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šo direktīvu. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.Tomēr Spānijas Karaliste un Portugāles Republika turpmākos divus gadus nepiemēro šo direktīvu, izņemot gadījumus, kad Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu nolemj paplašināt šo izņēmuma statusu.14. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 1988. gada 19. decembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsY. Pottakis[1] OV C 44, 21.2.1980., 12. lpp.[2] OV C 147, 16.6.1980., 3. lpp.[3] OV C 182, 21.7.1980., 5. lpp.[4] OV L 206, 12.8.1977., 11. lpp.--------------------------------------------------


title: Komisijas Direktīva 2014/38/ES ( 2014. gada 10. marts ), ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/57/EK III pielikumu attiecībā uz trokšņa piesārņojumu  Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               11.3.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 70/20

      KOMISIJAS DIREKTĪVA 2014/38/ES
   (2014. gada 10. marts),
   ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/57/EK III pielikumu attiecībā uz trokšņa piesārņojumu
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīvu 2008/57/EK par dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību Kopienā (1) un jo īpaši tās 30. panta 3. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Būtu jāizvairās no stingrākām nacionālajām prasībām attiecībā uz jauna un modernizēta ritošā sastāva radīto troksni, jo tās var negatīvi ietekmēt dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību. Tādēļ maksimālais trokšņu līmenis jaunam ātrgaitas un parastajam ritošajam sastāvam ir paredzēts Komisijas Lēmumā 2008/232/EK (2) un Lēmumā 2011/229/ES (3), kas pieņemti saskaņā ar Direktīvu 2008/57/EK.

               (2)

               Direktīvas 2008/57/EK III pielikuma 1.4.4. punktā ir paredzēts, ka, ekspluatējot dzelzceļa sistēmu, jāievēro esošie trokšņa ierobežošanas noteikumi. Šī pamatprasība ir nepieciešama, lai norādītu trokšņu pamatparametrus, kā izklāstīts Lēmuma 2011/229/ES pielikuma 4.2.1., 4.2.2. un 4.2.3. punktā un Lēmuma 2008/232/EK pielikuma 4.2.6.5.2., 4.2.6.5.3., 4.2.6.5.4. un 4.2.7.6. punktā.

               (3)

               Direktīvas 2008/57/EK III pielikuma 1.4.4. punktā ir atsauce uz esošiem noteikumiem, kuri sīkāk nav izklāstīti. Tāpēc, lai izvairītos no pārpratumiem un paredzētu vispārēju šīs direktīvas mērķi saistībā ar troksni, minētais punkts būtu jāgroza.

               (4)

               Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Direktīvas 2008/57/EK 29. panta 1. punktu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.
   1. pants
   Direktīvas 2008/57/EK III pielikuma 1.4.4. punktu aizstāj ar šādu:

                  “1.4.4.

                  Dzelzceļa sistēma jāprojektē un jāizmanto tā, lai neradītu nepieļaujamu trokšņu līmeni:

                              —

                              dzelzceļa infrastruktūras tuvumā, kā tā definēta Direktīvas 2012/34/ES 3. pantā, un

                              —

                              mašīnista kabīnē.”

   2. pants
   1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības vēlākais līdz 2015. gada 1. janvārim. Dalībvalstis tūlīt dara Komisijai zināmu minēto noteikumu tekstu.
   Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka kārtību, kādā šāda atsauce ir izdarāma.
   2.   Dalībvalstis Komisijai dara zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.
   3.   Pienākums transponēt un īstenot šo direktīvu neattiecas uz Kipras Republiku un Maltas Republiku, kamēr to teritorijā nav izveidota dzelzceļa sistēma.
   3. pants
   Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   4. pants
   Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

      Briselē, 2014. gada 10. martā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 191, 18.7.2008., 1. lpp.

      (2)  Komisijas 2008. gada 21. februāra Lēmums 2008/232/EK par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva apakšsistēmai (OV L 84, 26.3.2008., 132. lpp.).

      (3)  Komisijas 2011. gada 4. aprīļa Lēmums 2011/229/ES par savstarpējas izmantojamības tehniskajām specifikācijām attiecībā uz Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas apakšsistēmu “ritošais sastāvs – troksnis” (OV L 99, 13.4.2011., 1. lpp.).