title: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/105/EK ( 2009. gada 16. septembris ) par vienkāršām spiedtvertnēm (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               8.10.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 264/12

      EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2009/105/EK
   (2009. gada 16. septembris)
   par vienkāršām spiedtvertnēm
   (kodificēta versija)
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
   saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),
   tā kā:

               (1)

               Padomes Direktīva 87/404/EEK (1987. gada 25. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz vienkāršām spiedtvertnēm (3) ir vairākkārt būtiski grozīta (4). Skaidrības un praktisku iemeslu labad būtu lietderīgi veikt minētās direktīvas kodifikāciju.

               (2)

               Dalībvalstis savā teritorijā atbild par cilvēku, mājdzīvnieku un īpašuma drošību sakarā ar vienkāršo spiedtvertņu noplūdes vai plīsumu radīto apdraudējumu.

               (3)

               Katrā dalībvalstī obligātie noteikumi definē īpašas drošības prasības vienkāršām spiedtvertnēm, norādot konstrukcijas un darbības parametrus, montāžas nosacījumus un lietošanas un pārbaudes procedūras pirms un pēc laišanas tirgū. Šie obligātie noteikumi neizbēgami nerada atšķirīgas drošības prasības dažādās dalībvalstīs, bet to būtiskas atšķirības kavē tirdzniecību Kopienā.

               (4)

               Tāpēc šajā direktīvā būtu jāiekļauj tikai obligātās un būtiskās prasības. Lai atvieglotu pārbaudi, vai ražojumi atbilst būtiskajām prasībām, ir vajadzīgi saskaņoti standarti Kopienas līmenī, īpaši attiecībā uz vienkāršo spiedtvertņu konstrukciju, darbību un montāžu, lai varētu uzskatīt, ka šiem standartiem atbilstīgiem ražojumiem ir ievērotas drošības prasības. Šos Kopienas līmenī saskaņotos standartus izstrādā privātas organizācijas, un tiem būtu jāpaliek neobligātiem. Šā iemesla dēļ Eiropas Standartizācijas komiteja (CEN), Eiropas Elektrotehnikas standartizācijas komiteja (Cenelec) un Eiropas Telekomunikāciju standartu institūts (ETSI) ir atzīti par kompetentajām iestādēm, kas pieņem saskaņotus standartus atbilstīgi 2003. gada 28. martā parakstītajām vispārējām pamatnostādnēm (5) sadarbībai starp Komisiju, Eiropas Brīvās tirdzniecības asociāciju (EBTA) un šīm trijām organizācijām.

               (5)

               Padome ir jau pieņēmusi virkni direktīvu, kas paredzētas tehnisko šķēršļu atcelšanai tirdzniecībā saskaņā ar principiem, kas noteikti 1985. gada 7. maija Rezolūcijā par jaunu pieeju tehniskajai saskaņošanai un standartiem (6); katra no šīm direktīvām paredz CE marķējumu. 1989. gada 15. jūnija Paziņojumā par vispārēju pieeju sertifikācijai un testēšanai (7) Komisija izvirzīja priekšlikumu par kopīgu noteikumu izstrādi attiecībā uz CE marķējumu pēc vienota parauga. Padome 1989. gada 21. decembra Rezolūcijā par vispārēju pieeju atbilstības vērtējumam (8) par galveno principu apstiprināja konsekventas pieejas pieņemšanu attiecībā uz CE marķējuma lietošanu. Divi jaunās pieejas pamatelementi, kas būtu jāpiemēro, ir galvenās prasības un atbilstības izvērtēšanas procedūras.

               (6)

               Jāpārbauda atbilstība attiecīgām tehniskām prasībām, lai nodrošinātu lietotāju un trešo personu efektīvu aizsardzību. Pārbaudes procedūras dažādās dalībvalstīs atšķiras. Lai izvairītos no vairākkārtējas pārbaudes, kas rada šķēršļus tvertņu brīvai apritei, būtu jāpanāk pārbaudes savstarpēja atzīšana dalībvalstīs. Lai atvieglotu pārbaudes procedūru savstarpēju atzīšanu, būtu jāparedz Kopienas procedūras un kritēriji, pēc kuriem izvēlas iestādes, kas atbild par pārbaužu, uzraudzības un verifikācijas veikšanu.

               (7)

                  CE marķējumam uz vienkāršās spiedtvertnes būtu jānorāda, ka tas atbilst šīs direktīvas noteikumiem, un tādēļ, tvertni ievedot un sākot to izmantot, nebūtu jāatkārto jau veiktās pārbaudes. Vienkāršās spiedtvertnes tomēr var apdraudēt drošību. Tādēļ būtu jāizstrādā šā riska samazināšanas procedūra.

               (8)

               Šī direktīva nedrīkstētu skart dalībvalstu pienākumus attiecībā uz termiņiem IV pielikuma B daļā minēto direktīvu transponēšanai valsts tiesību aktos un to piemērošanai,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.
   I   NODAĻA

      DARBĪBAS JOMA, DEFINĪCIJAS, LAIŠANA TIRGŪ UN BRĪVA APRITE

   1. pants
   1.   Šī direktīva attiecas uz vienkāršām spiedtvertnēm, kas ražotas sērijās.
   2.   Šī direktīva neattiecas uz:

               a)

               tvertnēm, kas īpaši paredzētas lietošanai kodolenerģētikā, kuru bojājumi var radīt radioaktivitātes noplūdi;

               b)

               tvertnēm, kas īpaši paredzētas kuģu un lidmašīnu gāzes iekārtām vai dzinējiem;

               c)

               ugunsdzēšamajiem aparātiem.

         3.   Šajā direktīvā lieto šādas definīcijas:

               a)

               “vienkāršā spiedtvertne” vai “tvertne” ir jebkura metināta tvertne, kam iekšējais spiediens ir lielāks par 0,5 bāriem, ko ir paredzēts piepildīt ar gaisu vai slāpekli un nav paredzēts karsēt.
               Detaļas, kas nodrošina tvertnes izturību pret spiedienu, ir izgatavotas vai nu no neleģēta tērauda, vai neleģēta alumīnija, vai nenovecojoša alumīnija sakausējumiem.
               Tvertne ir izgatavota:

                           i)

                           vai nu no apaļa šķērsgriezuma cilindriskās daļas, ko noslēdz uz āru vērsti puslodes veida vai plakani gali, kuru rotācijas asis sakrīt ar cilindriskās daļas rotācijas asi;

                           ii)

                           vai no diviem puslodes veida galiem, kuru rotācijas asis sakrīt.

                     Tvertnes maksimālais darba spiediens nepārsniedz 30 bārus, un spiediena reizinājums ar tvertnes tilpumu litros (PS × V) nepārsniedz 10 000 bāru uz litru.
               Minimālā darba temperatūra nedrīkst būt zemāka par mīnus 50 °C, un maksimālā darba temperatūra tērauda traukiem nedrīkst būt augstāka par 300 °C un 100 °C alumīnija vai alumīnija sakausējumu traukiem;

               b)

               “saskaņoti standarti” nozīmē tehnisku specifikāciju (Eiropas standarti vai saskaņošanas dokuments), ko Komisijas uzdevumā apstiprinājusi Eiropas Standartizācijas komiteja (CEN), Eiropas Elektrotehnikas standartizācijas komiteja (Cenelec) vai Eiropas Telekomunikāciju standartu institūts (ETSI) vai arī divas vai trīs no šīm iestādēm, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/34/EK (1998. gada 22. jūnijs), kas nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu, un Informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu sfērā (9), un 2003. gada 28. martā parakstītajām vispārējām pamatnostādnēm sadarbībai starp Komisiju, Eiropas Brīvās tirdzniecības asociāciju (EBTA) un šīm trijām organizācijām.

         2. pants
   1.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tvertnes varētu laist tirgū un nodot ekspluatācijā tikai tad, ja, pareizi uzstādot un uzturot kārtībā, kā arī lietojot paredzētajiem mērķiem, tās neapdraud cilvēku, mājdzīvnieku un īpašuma drošību.
   2.   Šīs direktīvas noteikumi neskar dalībvalstu tiesības, attiecīgi ievērojot Līgumu, noteikt prasības, ko tās uzskata par vajadzīgām, lai nodrošinātu darbinieku aizsardzību, tvertnes lietojot, ar noteikumu, ka tvertnes netiek pārveidotas tā, kā šajā direktīvā nav paredzēts.
   3. pants
   1.   Tvertnēm, kam reizinājums PS × V pārsniedz 50 bāru/l, jāatbilst būtiskajām drošības prasībām, kuras izklāstītas I pielikumā.
   2.   Tvertnes, kam reizinājums PS × V nepārsniedz 50 bāru/l, jāražo vienā dalībvalstī saskaņā ar labu inženierijas praksi, un tās jāmarķē tā, kā paredzēts II pielikuma 1. punktā, izņemot 16. pantā minēto CE marķējumu.
   4. pants
   Dalībvalstis savā teritorijā nekavē laist tirgū un nodot ekspluatācijā tvertnes, kuras atbilst šīs direktīvas prasībām.
   5. pants
   1.   Dalībvalstis pieņem, ka tvertnes, uz kurām ir CE marķējums, atbilst visiem šīs direktīvas noteikumiem.
   Tvertņu atbilstība valsts standartiem, kas transponē saskaņotos standartus, kuru atsauces numuri ir publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, nosaka atbilstības prezumpciju I pielikumā izklāstītajām galvenajām drošības prasībām.
   Dalībvalstis publicē šo valsts standartu atsauces numurus.
   2.   Dalībvalstis paļaujas uz to, ka tvertnes, kurām nav 1. punkta otrajā daļā minēto standartu vai kuru ražotājs nav ievērojis šos standartus vai ievērojis tos tikai daļēji, atbilst I pielikumā izklāstītajām būtiskajām drošības prasībām, ja pēc EK tipa pārbaudes sertifikāta saņemšanas to atbilstība apstiprinātajam modelim ir apliecināta ar piestiprinātu CE marķējumu.
   3.   Ja uz tvertnēm attiecas citas direktīvas, kas nosaka citus aspektus un kas arī paredz CE marķējuma piestiprināšanu, tad pēdējais liecina arī par attiecīgo tvertņu atbilstības prezumpciju šīm citām direktīvām.
   Tomēr, ja viena vai vairākas no šīm direktīvām pārejas periodā ļauj izgatavotājam izvēlēties piemērojamos noteikumus, tad CE marķējums liecina par atbilstību tikai tām direktīvām, kuras izgatavotājs ir piemērojis ražojumam. Šajā gadījumā informācijai par piemērotajām direktīvām, kā tās ir publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, jābūt direktīvās noteiktajos dokumentos, paziņojumos vai instrukcijās, ko pievieno šīm tvertnēm.
   6. pants
   Ja dalībvalsts vai Komisija uzskata, ka 5. panta 1. punktā minētie saskaņotie standarti pilnībā neatbilst I pielikumā izklāstītajām būtiskajām drošības prasībām, tad Komisija vai šī dalībvalsts ar šo jautājumu, izklāstot šādas rīcības iemeslus, vēršas pie Pastāvīgās komitejas (turpmāk “komiteja”), kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 98/34/EK 5. pantu.
   Komiteja nekavējoties sniedz atzinumu.
   Saņemot komitejas atzinumu, Komisija informē dalībvalstis par to, vai ir jāatsauc publicētās norādes uz šiem standartiem, kas minētas 5. panta 1. punktā.
   7. pants
   1.   Ja dalībvalsts konstatē, ka tvertnes ar CE marķējumu, kas izmantotas atbilstīgi paredzētajam mērķim, var apdraudēt cilvēku, mājdzīvnieku vai īpašuma drošību, tā veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atsauktu šos ražojumus no tirgus vai arī aizliegtu vai ierobežotu to laišanu tirgū.
   Attiecīgā dalībvalsts tūlīt informē Komisiju par visiem šādiem pasākumiem, norādot sava lēmuma iemeslus un, jo īpaši, vai neatbilstību rada:

               a)

               neatbilstība I pielikumā izklāstītajām būtiskajām drošības prasībām, ja tvertne neatbilst 5. panta 1. punktā minētajiem saskaņotajiem standartiem;

               b)

               nepareiza 5. panta 1. punktā minēto saskaņoto standartu piemērošana;

               c)

               pašu 5. panta 1. punktā minēto saskaņoto standartu nepilnības.

         2.   Komisija apspriežas ar iesaistītajām pusēm cik drīz vien iespējams. Ja pēc šīm apspriedēm Komisija atzīst, ka kāds no 1. punktā minētajiem pasākumiem ir pamatots, tā tūlīt par to informē dalībvalsti, kas veikusi šos pasākumus, un pārējās dalībvalstis.
   Ja 1. punktā minētais lēmums pieņemts sakarā ar trūkumiem standartos, tad Komisija, apspriedusies ar attiecīgām pusēm, divu mēnešu laikā iesniedz šo jautājumu komitejai, ja dalībvalsts ir nolēmusi tās uzsāktos pasākumus turpināt, kā arī piemēro 6. pantā minēto procedūru.
   3.   Ja tvertnei, kas neatbilst prasībām, ir CE marķējums, tad attiecīgā dalībvalsts atbilstīgi rīkojas pret jebkuru personu, kura devusi šo marķējumu, un dara to zināmu Komisijai un pārējām dalībvalstīm.
   4.   Komisija nodrošina, lai dalībvalstis tiktu informētas par 1., 2. un 3. punktā minēto procedūras norisi un rezultātiem.
   II   NODAĻA

      SERTIFIKĀCIJA

      1.   IEDAĻA

         Sertifikācija

   8. pants
   1.   Pirms tādu spiedtvertņu, kam reizinājums PS × V pārsniedz 50 bāru/l, ražošanas atbilstoši 5. panta 1. punktā minētajiem saskaņotajiem standartiem ražotājs vai viņa pilnvarots Kopienā reģistrēts pārstāvis pēc paša izvēles:

               a)

               informē 9. pantā minēto apstiprināto pārbaudes iestādi, kas pēc II pielikuma 3. punktā minētās konstrukcijas un ražošanas apraksta izpētes sastāda sertifikātu par atbilstību, ar kuru apliecina, ka grafiks ir apmierinošs; vai

               b)

               iesniedz tvertnes paraugu 10. pantā minētajai EK tipa pārbaudei.

         2.   Pirms tādu spiedtvertņu ražošanas, kam reizinājums PS × V pārsniedz 50 bāru/l, kas nav izgatavotas vai ir daļēji izgatavotas atbilstīgi 5. panta 1. punktā minētajiem saskaņotajiem standartiem, ražotājam vai viņa pilnvarotam Kopienā reģistrētam pārstāvim jāiesniedz tvertnes paraugs 10. pantā minētajai EK tipa pārbaudei.
   3.   Tvertnēm, ko ražo atbilstīgi 5. panta 1. punktā minētajiem saskaņotajiem standartiem, vai apstiprinātam paraugam pirms laišanas tirgū:

               a)

               jāveic 11. pantā minētā EK verifikācija, ja reizinājums PS × V pārsniedz 3 000 bāru/l;

               b)

               pēc ražotāja izvēles, ja reizinājums PS × V nepārsniedz 3 000 bāru/l, bet pārsniedz 50 bāru/l:

                           i)

                           vai nu jāveic 12. pantā minētā EK atbilstības deklarēšana; vai

                           ii)

                           jāveic 11. pantā minētā EK verifikācija.

         4.   Dokumentāciju un korespondenci, kas attiecas uz sertifikācijas procedūrām, kas minētas 1., 2. un 3. punktā, sastāda tās valsts oficiālajā valodā, kurā apstiprinātā pārbaudes iestāde ir reģistrēta, vai citā iestādei pieņemamā valodā.
   9. pants
   1.   Dalībvalstis informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par apstiprinātajām pārbaudes iestādēm, ko tās izvirzījušas 8. panta 1., 2., un 3. punktā minēto procedūru izpildei, un par konkrētiem uzdevumiem, kuru izpilde šīm iestādēm ir uzticēta, kā arī par identifikācijas numuriem, ko tām iepriekš piešķīrusi Komisija.
   Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē izziņoto iestāžu sarakstu kopā ar to identifikācijas numuriem un uzdevumiem, kuru izpildei tās ir pilnvarotas. Komisija nodrošina šā saraksta atjaunināšanu.
   2.   Attiecībā uz 1. punktā minēto iestāžu apstiprināšanu dalībvalstis atbilst III pielikumā minētajiem obligātajiem kritērijiem.
   3.   Dalībvalsts, kas apstiprinājusi pārbaudes iestādi, apstiprinājumu atsauc, ja konstatē, ka šī iestāde vairs neatbilst III pielikumā minētajiem obligātajiem kritērijiem.
   Dalībvalsts tūlīt par to informē Komisiju un pārējās dalībvalstis.

      2.   IEDAĻA

         EK tipa pārbaude

   10. pants
   1.   EK tipa pārbaude ir procedūra, ar ko apstiprināta pārbaudes iestāde konstatē un apliecina, ka tvertnes paraugs atbilst šīs direktīvas noteikumiem, kuri uz to attiecas.
   2.   EK tipa pārbaudes pieteikumu attiecībā uz tvertnes vai viena tipa tvertņu paraugu ražotājs vai viņa pilnvarots pārstāvis iesniedz vienai apstiprinātai pārbaudes iestādei. Pilnvarotais pārstāvis jāreģistrē Kopienā.
   Pieteikumā iekļauj:

               a)

               ražotāja vai tā pilnvarota pārstāvja vārdu vai nosaukumu un adresi, kā arī tvertnes ražošanas vietu;

               b)

               konstrukcijas un ražošanas aprakstu, kas minēts II pielikuma 3. punktā.

         Tam pievieno tvertni, kas ir plānotās produkcijas paraugs.
   3.   Apstiprinātā pārbaudes iestāde veic EK tipa pārbaudi otrajā un trešajā daļā minētajā kārtībā.
   Tā izpēta ne tikai konstrukcijas un ražošanas aprakstu, lai pārbaudītu tā atbilstību, bet arī iesniegto tvertni.
   Izpētot tvertni, iestāde:

               a)

               pārliecinās, ka tvertne ir ražota saskaņā ar konstrukcijas un ražošanas aprakstu un to var droši lietot paredzētajos darba apstākļos;

               b)

               veic attiecīgās pārbaudes un izmēģinājumus, lai noskaidrotu, vai tvertne atbilst būtiskajām prasībām, kas uz to attiecas.

         4.   Ja paraugs atbilst tam piemērojamiem noteikumiem, tad apstiprinātā pārbaudes iestāde sastāda EK tipa pārbaudes sertifikātu, ko nosūta pieteikuma iesniedzējam. Sertifikātā norāda pārbaudes slēdzienu, visus iespējamos sertifikāta izdošanas nosacījumus, kā arī pievieno rasējumus un aprakstus, kas vajadzīgi, lai identificētu apstiprināto paraugu.
   Komisija, citas apstiprinātās pārbaudes iestādes un citas dalībvalstis pēc pieprasījuma var saņemt sertifikāta kopiju un pēc pamatota pieprasījuma – konstrukcijas un ražošanas aprakstu, kā arī ziņojumus par veiktajām pārbaudēm un izmēģinājumiem.
   5.   Apstiprinātā pārbaudes iestāde, kura atsaka izdot EK tipa pārbaudes sertifikātu, par to informē pārējās apstiprinātās pārbaudes iestādes.
   Apstiprinātā pārbaudes iestāde, kura atsauc EK tipa pārbaudes sertifikātu, par to informē dalībvalsti, kura šo iestādi ir apstiprinājusi. Šī dalībvalsts, pamatojot lēmumu, par to informē pārējās dalībvalstis un Komisiju.

      3.   IEDAĻA

         EK verifikācija

   11. pants
   1.   EK verifikācija ir procedūra, ar kuru izgatavotājs vai viņa pilnvarots pārstāvis Kopienā nodrošina un deklarē saskaņā ar 3. punktu pārbaudīto tvertņu atbilstību EK tipa pārbaudes sertifikātā aprakstītajam tipam vai II pielikuma 3. punktā minētajam projektēšanas un izgatavošanas grafikam, par kuru ir sastādīts atbilstības sertifikāts.
   2.   Ražotājs veic visus vajadzīgos pasākumus, lai izgatavošanas process nodrošinātu tvertņu atbilstību EK tipa pārbaudes sertifikātā aprakstītajam tipam vai II pielikuma 3. punktā minētajam projektēšanas un izgatavošanas grafikam. Ražotājs vai viņa pilnvarots pārstāvis, kas ir reģistrēts Kopienā, veic katras tvertnes CE marķējumu un sastāda atbilstības deklarāciju.
   3.   Apstiprinātā pārbaudes iestāde izdara attiecīgās pārbaudes un testus, lai noteiktu tvertņu atbilstību šīs direktīvas prasībām, pārbaudot un testējot tvertnes saskaņā ar otro līdz desmito daļu:
   Izgatavotājs nodod izgatavotās tvertnes vienādās partijās un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai izgatavošanas procesā nodrošinātu izgatavoto partiju vienādību.
   Šīm partijām pievieno 10. pantā minēto EK tipa pārbaudes sertifikātu vai gadījumā, ja tvertnes nav izgatavotas saskaņā ar apstiprinātu paraugu, pēc II pielikuma 3. punktā minētā projektēšanas un izgatavošanas grafika. Šajā gadījumā apstiprinātā pārbaudes iestāde pirms EK verifikācijas pārbauda grafiku, lai apliecinātu tā atbilstību.
   Partiju pārbaudot, apstiprinātā pārbaudes iestāde pārliecinās, ka tvertnes ir izgatavotas un pārbaudītas saskaņā ar projektēšanas un izgatavošanas grafiku, un izdara partijas katras tvertnes hidrostatisko testu vai līdzvērtīgu pneimatisko testu ar spiedienu Ph, kas līdz 1,5 reizēm pārsniedz projektēto spiedienu, lai pārbaudītu tās drošību. Pneimatisko testu pakļauj drošības procedūrām, kādas pieņemtas dalībvalstī, kurā testu veic.
   Turklāt apstiprinātā pārbaudes iestāde testē testa gabalus, kas ņemti no reprezentatīvās produkcijas testa gabaliem vai tvertnēm, pēc izgatavotāja izvēles, lai noteiktu metinājuma kvalitāti. Pārbauda garenvirziena metinājumus. Tomēr, ja garenvirziena un riņķveida metinājumu tehnika atšķiras, pārbauda arī riņķveida metinājumus.
   I pielikuma 2.1.2. punktā minētajām tvertnēm šīs testa gabalu pārbaudes vietā izpilda no katras partijas piecu nejauši izlasītu tvertņu hidrostatisko pārbaudi, lai noteiktu to atbilstību I pielikuma 2.1.2. punktā izklāstītajām būtiskajām prasībām.
   Partijas pieņemšanas gadījumā apstiprinātā pārbaudes iestāde piestiprina tās identifikācijas numuru vai nodrošina tā piestiprināšanu pie katras pārbaudītās tvertnes un sastāda rakstisku atbilstības sertifikātu, kas attiecas uz izdarītajiem testiem. Visas pārbaudītās tvertnes partijā var piedāvāt tirgū, izņemot tās, kuras nav sekmīgi izturējušas hidrostatisko testu vai pneimatisko testu.
   Ja partiju nepieņem, apstiprinātā pārbaudes iestāde veic attiecīgus pasākumus, lai novērstu šīs partijas laišanu tirgū. Biežu atteikumu gadījumā apstiprinātā pārbaudes iestāde var pārtraukt statistisko verifikāciju.
   Izgatavotājs drīkst uz apstiprinātās pārbaudes iestādes atbildību piestiprināt tās identifikācijas numuru izgatavošanas procesā.
   Izgatavotājam vai viņa pilnvarotam pārstāvim jābūt gatavam pēc pieprasījuma iesniegt septītajā daļā minētos apstiprinātās pārbaudes iestādes atbilstības sertifikātus.

      4.   IEDAĻA

         EK atbilstības deklarācija

   12. pants
   1.   Izgatavotājs, kurš izpilda saistības, ko uzliek 13. pants, piestiprina 16. pantā minēto CE marķējumu pie tvertnēm, kuras viņš deklarē par atbilstīgām:

               a)

               II pielikuma 3. punktā minētajam projektēšanas un izgatavošanas grafikam, par kuru ir sastādīts atbilstības sertifikāts; vai

               b)

               apstiprinātam paraugam.

         2.   Ar šo EK atbilstības deklarēšanas procedūru ražotājs tiek pakļauts EK uzraudzībai gadījumos, kad reizinājums PS × V pārsniedz 200 bāru/l.
   EK uzraudzības mērķis ir nodrošināt, kā prasīts 14. panta otrajā daļā, ka ražotājs pienācīgi pilda pienākumus, kas izriet no 13. panta 2. punkta. Uzraudzību veic apstiprinātā pārbaudes iestāde, kas izsniedz 10. panta 4. punkta pirmajā daļā minēto EK tipa pārbaudes sertifikātu, ja tvertnes ir ražotas saskaņā ar apstiprinātu paraugu, vai, ja tas tā nav, tad apstiprinātā iestāde, kurai nosūtīts konstrukcijas un ražošanas apraksts saskaņā ar 8. panta 1. punkta a) apakšpunktu.
   13. pants
   1.   Ja ražotājs paredz izmantot 12. pantā minēto procedūru, tad viņš pirms ražošanas sākšanas nosūta apstiprinātajai pārbaudes iestādei, kas izsniedz EK tipa pārbaudes sertifikātu vai sertifikātu par atbilstību, dokumentu, kurā aprakstīti ražošanas procesi un visi noteiktie sistemātiskie pasākumi, kas veikti, lai nodrošinātu spiedtvertņu atbilstību 5. panta 1. punktā minētajiem standartiem vai apstiprinātajam paraugam.
   2.   Šā panta 1. punktā minētajā dokumentā iekļauj:

               a)

               to ražošanas un pārbaudes līdzekļu aprakstus, kas piemēroti konstrukcijai;

               b)

               pārbaudes dokumentus, kuros aprakstīti ražošanas laikā veicamie testi un pārbaudes kopā ar to procedūrām un biežumu;

               c)

               uzņēmumu, kas veic pārbaudes un testus saskaņā ar b) apakšpunktā minētajiem pārbaudes dokumentiem un hidrostatisko testu vai ar dalībvalsts piekrišanu veic pneimatisko testu katrai ražotajai tvertnei ar testa spiedienu, kurš līdz 1,5 reizēm pārsniedz aprēķina spiedienu.
               Atbildīgi kvalificēti darbinieki, kas ir pietiekami neatkarīgi no ražojošā personāla, veic šīs pārbaudes un testus un sagatavo par to ziņojumu;

               d)

               ražošanas un uzglabāšanas vietu adreses un ražošanas sākšanas datumu.

         3.   Gadījumos, kad reizinājums PS × V pārsniedz 200 bāru/l, ražotāji papildus nodrošina minēto ražošanas un uzglabāšanas vietu pieejamību iestādei, kas atbild par EK uzraudzību, pārbaudes nolūkā un ļauj šai iestādei atlasīt parauga tvertnes, kā arī sniedz tai visu vajadzīgo informāciju, un jo īpaši:

               a)

               konstrukcijas un ražošanas aprakstu;

               b)

               pārbaudes ziņojumu;

               c)

               EK tipa pārbaudes sertifikātu vai sertifikātu par atbilstību, ja vajadzīgs;

               d)

               ziņojumu par veiktajiem testiem un pārbaudēm.

         14. pants
   Ja tvertnes netiek ražotas saskaņā ar apstiprinātu paraugu, tad līdz dienai, kad uzsāk ražošanu, apstiprinātā pārbaudes iestāde, kas izsniedz EK tipa pārbaudes sertifikātu vai sertifikātu par atbilstību, pārbauda dokumentu, kurš minēts 13. panta 1. punktā, un konstrukcijas un ražošanas aprakstu, kas minēts II pielikuma 3. punktā, lai apstiprinātu tā atbilstību.
   Gadījumos, kad reizinājums PS × V pārsniedz 200 bāru/l, apstiprinātā pārbaudes iestāde ražošanas laikā papildus:

               a)

               pārliecinās, ka ražotājs faktiski pārbauda sērijveidā ražotās tvertnes saskaņā ar 13. panta 2. punkta c) apakšpunktu;

               b)

               pārbaudes vajadzībām ņem tvertņu izvēles paraugus ražošanas vai uzglabāšanas vietās.

         Pārbaudes iestāde nosūta pārbaudes ziņojuma kopiju dalībvalstij, kura to apstiprinājusi, un pēc lūguma citām apstiprinātām pārbaudes iestādēm, pārējām dalībvalstīm un Komisijai.
   III   NODAĻA

         CE MARĶĒJUMS UN UZRAKSTI

   15. pants
   Neskarot 7. pantu:

               a)

               ja kāda dalībvalsts konstatē, ka CE marķējums ir piestiprināts nepamatoti, ražotāja vai viņa pilnvarotā Kopienā reģistrētā pārstāvja pienākums ir nodrošināt ražojuma atbilstību noteikumiem par CE marķējumu un izbeigt pārkāpumu saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts nosacījumiem;

               b)

               ja neatbilstība turpinās, dalībvalstij jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai ierobežotu vai aizliegtu attiecīgā ražojuma laišanu tirgū vai nodrošinātu tā izņemšanu no tirgus saskaņā ar 7. pantā paredzēto procedūru.

         16. pants
   1.   CE marķējumu un uzrakstus, kas paredzēti II pielikuma 1. punktā, piestiprina pie tvertnes vai datu plāksnītes, kura piestiprināta pie tvertnes tā, ka to nevar noņemt, labi saskatāmā, viegli izlasāmā un neizdzēšamā veidā.

      CE marķējums sastāv no lielajiem burtiem “CE” tādā formā, kā parādīts paraugā II pielikuma 1.1. punktā. CE marķējumam seko 9. panta 1. punktā minētais tās apstiprinātās pārbaudes iestādes identifikācijas numurs, kura atbild par EK verifikāciju vai EK uzraudzību.
   2.   Marķējumu, kuri pēc nozīmes un formas ir līdzīgi CE marķējumam un var maldināt trešās personas, piestiprināšana pie tvertnēm ir aizliegta. Jebkurus citus marķējumus drīkst piestiprināt pie tvertnēm vai datu plāksnēm, ja tie neierobežo CE marķējuma redzamību un salasāmību.
   IV   NODAĻA

      NOBEIGUMA NOTEIKUMI

   17. pants
   Jebkuru lēmumu, ko pieņem, ievērojot šo direktīvu, un kas ierobežo tvertnes laišanu tirgū vai nodošanu ekspluatācijā, precīzi motivē. Šādu lēmumu cik vien drīz iespējams paziņo attiecīgajai pusei, ko reizē informē par tai pieejamiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem atbilstīgi spēkā esošajiem tiesību aktiem konkrētajā dalībvalstī un par termiņiem, kādos šāda aizsardzība ir pieejama.
   18. pants
   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.
   19. pants
   Direktīvu 87/404/EEK, kurā grozījumi izdarīti ar IV pielikuma A daļā minētajām direktīvām, ar šo atceļ, neskarot dalībvalstu pienākumus attiecībā uz termiņiem IV pielikuma B daļā minēto direktīvu transponēšanai valsts tiesību aktos un to piemērošanai.
   Atsauces uz atcelto direktīvu uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu un lasa saskaņā ar atbilstības tabulu V pielikumā.
   20. pants
   Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   21. pants
   Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

      Strasbūrā, 2009. gada 16. septembrī

            Eiropas Parlamenta vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. BUZEK

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         C. MALMSTRÖM

      (1)  OV C 27, 3.2.2009., 41. lpp.

      (2)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2009. gada 13. jūlija Lēmums.

      (3)  OV L 220, 8.8.1987., 48. lpp.

      (4)  Skatīt IV pielikuma A daļu.

      (5)  OV C 91, 16.4.2003., 7. lpp.

      (6)  OV C 136, 4.6.1985., 1. lpp.

      (7)  OV C 267, 19.10.1989., 3. lpp.

      (8)  OV C 10, 16.1.1990., 1. lpp.

      (9)  OV L 204, 21.7.1998., 37. lpp.

      I PIELIKUMS

         BŪTISKĀS DROŠĪBAS PRASĪBAS

      (minētas 3. panta 1. punktā)
      1.   MATERIĀLI
      Materiāli jāizvēlas saskaņā ar tvertņu paredzamo izmantošanu un atbilstīgi 1.1. līdz 1.4. punktam.
      1.1.   Spiedienam pakļautās daļas

      Materiāliem, kas minēti 1. pantā un izmantoti spiedienam pakļauto daļu ražošanā, jābūt:

                  a)

                  metināmiem;

                  b)

                  elastīgiem un izturīgiem, lai minimālajā darba temperatūrā pārrāvuma rezultātā nerastos plīsumi vai saplaisājumi;

                  c)

                  tādiem, kas nenoveco.

            Tērauda tvertņu materiāliem papildus jāatbilst 1.1.1. punktā minētajām prasībām, un alumīnija vai alumīnija sakausējumu tvertņu materiāliem – tām, kas minētas 1.1.2. punktā.
      Tiem jāpievieno pārbaudes apliecība, ko noformē materiālu ražotājs, kā aprakstīts II pielikumā.
      1.1.1.   Tērauda tvertnes

      Neleģētais tērauds atbilst šādām prasībām:

                  a)

                  tam jābūt neverdošam un piegādātam pēc normalizācijas vai līdzvērtīgā stāvoklī;

                  b)

                  oglekļa saturam jābūt mazākam par 0,25 %, un sēra un fosfora saturam katram jābūt mazākam par 0,05 %;

                  c)

                  tam jābūt šādām mehāniskajām īpašībām:

                              —

                              maksimālajai stiepes izturībai Rm, max jābūt zemākai par 580 N/mm2,

                              —

                              pagarinājumam pēc pārrāvuma jābūt:

                                          —

                                          ja testam izmantojamos gabalus ņem paralēli velmēšanas virzienam:

                                                      biezums ≥ 3 mm:

                                                      A

                                                      ≥ 22 %,

                                                      biezums < 3 mm:

                                                      A80 mm

                                                      ≥ 17 %,

                                          —

                                          ja testam izmantojamos gabalus ņem perpendikulāri velmēšanas virzienam:

                                                      biezums ≥ 3 mm:

                                                      A

                                                      ≥ 20 %,

                                                      biezums < 3 mm:

                                                      A80 mm

                                                      ≥ 15 %,

                              —

                              trijiem testam izmantojamiem gabaliem no garenvirziena šuvēm vidējā pārrāvuma enerģija KCV minimālajā darba temperatūrā nedrīkst būt zemāka par 35 J/cm2. Ne vairāk kā viens no trim skaitļiem var būt mazāks par 35 J/cm2, bet ne mazāks kā 25 J/cm2.
                              Tēraudam, ko izmanto tādu tvertņu ražošanai, kuru minimālā darba temperatūra ir zem – 10 °C un sieniņu biezums pārsniedz piecus mm, šī īpašība ir jāpārbauda.

            1.1.2.   Alumīnija tvertnes

      Neleģētam alumīnijam alumīnija saturam jābūt vismaz 99,5 %, un šiem sakausējumiem, kas aprakstīti 1. panta 3. punkta a) apakšpunktā, maksimālajā darba temperatūrā jāizrāda pretestība starpkristālu korozijai.
      Bez tam šiem materiāliem jāatbilst šādiem kritērijiem:

                  a)

                  tiem jānodrošina atdzesēšana; un

                  b)

                  tiem jābūt šādām mehāniskajām īpašībām:

                              —

                              maksimālā stiepes izturība Rm, max nedrīkst pārsniegt 350 N/mm2,

                              —

                              pagarinājumam pēc pārrāvuma jābūt:

                                          —

                                          A ≥ 16 %, ja testam izmantojamos gabalus ņem paralēli velmēšanas virzienam,

                                          —

                                          A ≥ 14 %, ja testam izmantojamos gabalus ņem perpendikulāri velmēšanas virzienam.

            1.2.   Metināšanas materiāli

      Metināšanas materiāliem, ko izmanto vienkāršo spiedtvertņu šuvju iegūšanai, jābūt piemērotiem un saderīgiem ar metināmajiem materiāliem.
      1.3.   Palīgierīces tvertņu stiprināšanai

      Šīs palīgierīces (piemēram, skrūves un uzgriežņi) jāizgatavo no materiāliem, kas norādīti 1.1. punktā, vai no cita veida tērauda, alumīnija vai piemērotiem alumīnija sakausējumiem, kuri ir saderīgi ar materiālu, ko izmanto spiedienam pakļautās daļu izgatavošanai.
      Šiem materiāliem minimālajā darba temperatūrā jābūt atbilstošam pagarinājumam pēc pārrāvuma un stingrībai.
      1.4.   Spiedienam nepakļautās daļas

      Visas spiedienam nepakļautās daļas jāizgatavo no materiāliem, kas ir saderīgi ar to detaļu materiāliem, pie kurām tās piemetina.
      2.   TVERTNES PROJEKTĒŠANA
      Projektējot tvertni, ražotājam jānosaka tās izmantošana un jāizvēlas:

                  a)

                  minimālā darba temperatūra Tmin;

                  b)

                  maksimālā darba temperatūra Tmax;

                  c)

                  maksimālais darba spiediens PS.

            Tomēr, ja izvēlas minimālo darba temperatūru, kas zemāka par – 10 °C, tad materiālu vajadzīgajai kvalitātei jāatbilst temperatūrai – 10 °C.
      Ražotājam jāņem vērā arī šādi noteikumi:

                  —

                  jābūt iespējamam pārbaudīt tvertņu iekšpusi,

                  —

                  jābūt iespējamam tvertnes iztukšot,

                  —

                  mehāniskajām īpašībām jāsaglabājas visā paredzētajā tvertnes izmantošanas laikā,

                  —

                  ņemot vērā tām noteikto izmantošanu, tvertnes ir pienācīgi jāaizsargā pret koroziju,

            un tas, ka paredzētajos lietošanas nosacījumos:

                  —

                  tvertnes lietošanas laikā nedrīkst pārslogot, kaitējot to drošībai,

                  —

                  iekšējais spiediens nedrīkst pastāvīgi pārsniegt maksimālo darba spiedienu PS. Tomēr īslaicīgi to var pārsniegt līdz 10 %.

            Apļveida šuves un garenšuves sametina ar pilnīgi cauri ejošu vai līdzīgu metināšanas paņēmienu. Izliektam galam, kas nav puslodes veida, ir cilindriska mala.
      2.1.   Sieniņu biezums

      Ja reizinājums PS × V nepārsniedz 3 000 bāru/l, tad tvertnes sieniņu biezuma noteikšanai ražotājam jāizvēlas viena no metodēm, kas aprakstītas 2.1.1. un 2.1.2. punktā; ja reizinājums PS × V pārsniedz 3 000 bāru/l vai maksimālā darba temperatūra pārsniedz 100 °C, tad minētais biezums jānosaka ar 2.1.1. punktā aprakstīto metodi.
      Faktiskais cilindriskās daļas sieniņu biezums un galu sieniņu biezums tomēr nedrīkst būt mazāks par 2 mm tērauda tvertnēm un mazāks par 3 mm alumīnija vai alumīnija sakausējumu tvertnēm.
      2.1.1.   Aprēķina metode

      Spiedienam pakļauto daļu minimālais biezums jāaprēķina, ņemot vērā spriegumu intensitāti un šādus noteikumus:

                  a)

                  aprēķinā ņemtais spiediens nedrīkst būt zemāks par izvēlēto maksimālo darba spiedienu PS;

                  b)

                  pieļaujamais vispārējais apvalka spriegums nedrīkst pārsniegt zemāko no 0,6 RET vai 0,3 Rm vērtībām. Lai noteiktu pieļaujamo spriegumu, ražotājam jāizmanto materiāla ražotāja garantētās RET un Rm minimālās vērtības.

            Tomēr, ja tvertnes cilindriskajā daļā ir viena vai vairākas garenšuves, kas iegūtas ar neautomātisku metināšanas paņēmienu, tad ar pirmajā daļā minēto paņēmienu aprēķinātais biezums jāreizina ar koeficientu 1,15.
      2.1.2.   Eksperimentālā metode

      Sieniņu biezums jānosaka tā, lai apkārtējās vides temperatūrā tvertne spētu izturēt spiedienu, kas līdzvērtīgs vismaz pieckārtējam maksimālajam darba spiedienam, ar paliekošo riņķa līnijas deformācijas koeficientu ne lielāku par 1 %.
      3.   RAŽOŠANAS PROCESI
      Tvertnes projektē un veic to ražošanas pārbaudes saskaņā ar konstruēšanas un ražošanas dokumentu, kas norādīts II pielikuma 3. punktā.
      3.1.   Sastāvdaļu sagatavošana

      Sastāvdaļu sagatavošana (piemēram, veidošana un fāzēšana) nedrīkst radīt virsmas defektus vai plaisas, vai mehānisko īpašību izmaiņas, kas varētu mazināt tvertņu drošumu.
      3.2.   Spiedienam pakļauto daļu metināšana

      Sametināto šuvju un blakuszonu īpašībām jābūt līdzīgām metināto materiālu īpašībām, un tām nedrīkst būt nekādi ārēji vai iekšēji defekti, kas varētu mazināt tvertņu drošumu.
      Metināšana jāveic kvalificētiem metinātājiem vai darbiniekiem ar attiecīgu pieredzi atbilstīgi apstiprinātiem metināšanas procesiem. Apstiprināšanu un kvalifikācijas testus veic apstiprinātas pārbaudes iestādes.
      Ražošanas laikā ražotājam pastāvīgi jānodrošina metināto šuvju kvalitāte, veicot attiecīgus testus ar atbilstošām procedūrām. Šie testi jāiekļauj ziņojumā.
      4.   TVERTŅU NODOŠANA EKSPLUATĀCIJĀ
      Tvertnēm jāpievieno ražotāja sastādītas instrukcijas, kā norādīts II pielikuma 2. punktā.

      II PIELIKUMS

            CE MARĶĒJUMS UN UZRAKSTI, INSTRUKCIJAS, KONSTRUKCIJAS UN RAŽOŠANAS APRAKSTI, DEFINĪCIJAS UN SIMBOLI

      1.   CE MARĶĒJUMS UN UZRAKSTI
      1.1.   CE marķējums

         CE marķējums sastāv no lielajiem burtiem “CE” šādā formā:

      Ja CE marķējumu samazina vai palielina, šajā punktā sniegtajā graduētajā zīmējumā norādītās proporcijas jāsaglabā.

         CE marķējuma komponentu vertikālajam izmēram jābūt vienādam, un tas nedrīkst būt mazāks par 5 mm.
      1.2.   Uzraksti

      Uz tvertnes vai datu plāksnes jābūt vismaz šādām ziņām:

                  a)

                  maksimālajam darba spiedienam (PS bar);

                  b)

                  maksimālajai darba temperatūrai (Tmax °C);

                  c)

                  minimālajai darba temperatūrai (Tmin °C);

                  d)

                  tvertnes tilpumam (V l);

                  e)

                  izgatavotāja nosaukumam vai markai;

                  f)

                  tvertnes tipa un sērijas vai partijas identifikācijai;

                  g)

                     CE marķējuma piestiprināšanas gadskaitļa pēdējiem diviem cipariem.

            Ja lieto datu plāksni, tā jāprojektē tā, lai to nevar lietot atkārtoti, un tajā jāatstāj brīva vieta papildu ziņām.
      2.   INSTRUKCIJAS
      Instrukcijās jānorāda šāda informācija:

                  a)

                  dati, kas norādīti 1. punktā, izņemot tvertnes sērijas identifikāciju;

                  b)

                  tvertnes paredzētā izmantošana;

                  c)

                  apkalpes un uzstādīšanas prasības tvertnes drošībai.

            Tām jābūt galamērķa valsts oficiālajā valodā vai valodās.
      3.   KONSTRUKCIJAS UN RAŽOŠANAS APRAKSTI
      Konstrukcijas un ražošanas aprakstos jāiekļauj to metožu un paņēmienu apraksti, ko izmanto, lai nodrošinātu atbilstību I pielikumā izklāstītajām būtiskajām drošības prasībām vai 5. panta 1. punktā minētajiem saskaņotajiem standartiem, un jo īpaši:

                  a)

                  precīzs tvertnes tipa ražošanas rasējums;

                  b)

                  instrukcijas;

                  c)

                  dokuments, kurā aprakstīti:

                              —

                              izvēlētie materiāli,

                              —

                              izvēlētie metināšanas procesi,

                              —

                              izvēlētās pārbaudes,

                              —

                              jebkuras derīgas sīkākas ziņas par tvertnes konstrukciju.

            Piemērojot procedūras, kas paredzētas no 11. līdz 14. pantam, grafikā jāiekļauj arī:

                  a)

                  sertifikāti par metināšanas darbību un metinātāju vai darbinieku piemērotu kvalifikāciju;

                  b)

                  to materiālu pārbaudes apliecība, kas izmantoti, ražojot detaļas, kuras nodrošina tvertnes izturību pret spiedienu;

                  c)

                  ziņojums par veiktajiem testiem un pārbaudēm vai ierosināto pārbaužu apraksts.

            4.   DEFINĪCIJAS UN SIMBOLI
      4.1.   Definīcijas

                  a)

                  Aprēķina spiediens “P” ir ražotāja izvēlētais spiediens, ko izmanto, lai noteiktu spiedienam pakļauto tvertnes daļu biezumu;

                  b)

                  maksimālais darba spiediens “PS” ir maksimālais spiediens normālos tvertnes izmantošanas apstākļos;

                  c)

                  minimālā darba temperatūra “Tmin” ir tvertnes sieniņu zemākā stabilā temperatūra normālos izmantošanas apstākļos;

                  d)

                  maksimālā darba temperatūra “Tmax” ir augstākā stabilā temperatūra, kuru tvertnes sieniņas var sasniegt normālos izmantošanas apstākļos;

                  e)

                  materiāla tecēšanas robeža “RET” ir vērtība maksimālajā darba temperatūrā Tmax:

                              —

                              augšējai tecēšanas robežai ReH materiālam ar abām tecēšanas robežām – zemāko un augšējo,

                              —

                              vai pagarinājuma spriegumam Rp0,2,

                              —

                              vai pagarinājuma spriegumam Rp1,0 neleģētam alumīnijam;

                  f)

                  viena tipa tvertnes:
                  tvertnes ir viena tipa, ja tās no parauga atšķiras tikai diametrā, ar noteikumu, ka tās atbilst prasībām, kas minētas I pielikuma 2.1.1. un 2.1.2. punktā, vai to cilindriskās daļas atšķiras garumā ar šādiem nosacījumiem:

                              —

                              ja paraugam papildus galos ir viens vai vairāki aptveroši gredzeni, viena tipa tvertnēm jābūt vismaz vienam aptverošam gredzenam,

                              —

                              ja paraugam ir tikai divi puslodes veida gali, viena tipa tvertnēm nav jābūt aptverošam gredzenam.

                        Atšķirības garumā, kas rada modificējamus caurumus un/vai iespiedumus, jāparāda katra varianta rasējumā;

                  g)

                  tvertņu partija sastāv vismaz no 3 000 viena veida tipa tvertnēm;

                  h)

                  šīs direktīvas nozīmē sērijveida ražošana ir tad, ja noteiktā laika posmā ar nepārtrauktu ražošanas procesu ir saražotas vairākas viena tipa tvertnes saskaņā ar kopīgo projektu un pielietojot vienu ražošanas procesu;

                  i)

                  pārbaudes apliecība: dokuments, ar kuru ražotājs apliecina, ka piegādātie izstrādājumi atbilst noteiktajām prasībām, un kurā viņš izklāsta parastā rūpnīcas testa rezultātus, un jo īpaši ķīmisko sastāvu un mehāniskās īpašības izstrādājumiem no viena ražošanas procesa kā piegādātie, bet ne obligāti piegādātajiem izstrādājumiem.

            4.2.   Simboli

                  A

               pagarinājums pēc pārrāvuma

                  %

                  A 80 mm

                  pagarinājums pēc pārrāvuma (Lo = 80 mm)

                  %

                  KCV

                  pārrāvuma enerģija

                  J/cm2

                  P

                  aprēķina spiediens

                  bāri

                  PS

                  maksimālais darba spiediens

                  bāri

                  Ph

                  hidrostatiskais vai pneimatiskais testa spiediens

                  bāri

                  Rp0,2

                  spriegums pagarinājumam par 0,2 %

                  N/mm2

                  RET

                  tecēšanas robeža maksimālajā darba temperatūrā

                  N/mm2

                  ReH

                  augšējā tecēšanas robeža

                  N/mm2

                  Rm

                  stiepes izturība

                  N/mm2

                  Rm, max

                  maksimālā stiepes izturība

                  N/mm2

                  Rp1,0

                  spriegums pagarinājumam par 1,0 %

                  N/mm2

                  Tmax

                  maksimālā darba temperatūra

                  °C

                  Tmin

                  minimālā darba temperatūra

                  °C

                  V

                  tvertnes tilpums

                  l

      III PIELIKUMS

         PĀRBAUDES IESTĀŽU APSTIPRINĀŠANAS OBLIGĀTIE KRITĒRIJI, KAS JĀIEVĒRO DALĪBVALSTĪM

      (minēti 9. panta 2. punktā)

                  1.

                  Apstiprinātā pārbaudes iestāde, tās direktors un darbinieki, kas atbild par verifikācijas testiem, nav nedz tvertņu projektētāji, ražotāji, piegādātāji vai uzstādītāji, nedz minēto pušu pilnvaroti pārstāvji. Tie nedrīkst būt tieši iesaistīti tvertņu projektēšanā, ražošanā, tirdzniecībā vai apkalpošanā, tāpat tie nevar pārstāvēt šajās darbībās iesaistītās personas. Tas neizslēdz tehniskās informācijas apmaiņu starp ražotāju un pārbaudes iestādi.

                  2.

                  Apstiprinātā pārbaudes iestāde un tās darbinieki veic verifikācijas testus ar visaugstāko profesionālo godīgumu un tehnisko kompetenci neatkarīgi no jebkāda spiediena un pamudinājumiem, galvenokārt finansiāliem, kas var ietekmēt lēmumu vai pārbaudes rezultātus, īpaši no to personu vai personu grupu puses, kuras ir ieinteresētas pārbaudes rezultātos.

                  3.

                  Apstiprinātās pārbaudes iestādes rīcībā jābūt vajadzīgajiem darbiniekiem un nodrošinājumam, kas ļautu kārtīgi veikt administratīvos un tehniskos uzdevumus saistībā ar pārbaužu veikšanu; tai jābūt pieejamām arī iekārtām, kas vajadzīgas noteiktu pārbaužu veikšanai.

                  4.

                  Darbiniekiem, kas ir atbildīgi par pārbaudi, jābūt ar:

                              a)

                              atbilstošu tehnisko un profesionālo sagatavotību;

                              b)

                              pietiekamu veicamo testu prasību izpratni un attiecīgo pieredzi to izpildē;

                              c)

                              prasmi sastādīt sertifikātus, protokolus un ziņojumus, kas ir nepieciešami veikto testu apstiprināšanai.

                  5.

                  Pārbaudes iestāde garantē darbinieku objektivitāti. Darbinieku atalgojums nedrīkst būt atkarīgs no izdarīto testu skaita vai to rezultātiem.

                  6.

                  Apstiprinātajai pārbaudes iestādei jāapdrošina atbildība, ja atbildību saskaņā ar valsts tiesību aktiem neuzņemas valsts vai pati dalībvalsts tieši neatbild par testiem.

                  7.

                  Apstiprinātās pārbaudes iestādes darbiniekiem ir pienākums saskaņā ar šo direktīvu vai jebkuru valsts tiesību aktu, kas nosaka tās piemērošanu, glabāt profesionālos noslēpumus, kas attiecas uz informāciju, kuru iegūst, izpildot iestādes uzdevumus, izņemot attiecībā pret tās valsts kompetentajām iestādēm, kurā šos uzdevumus izpilda.

      IV PIELIKUMS
      A   DAĻA

         Atceltā direktīva ar turpmāko grozījumu sarakstu

      (minēti 19. pantā)

                  Padomes Direktīva 87/404/EEK
                  (OV L 220, 8.8.1987., 48. lpp.)

                  Padomes Direktīva 90/488/EEK
                  (OV L 270, 2.10.1990., 25. lpp.)

                  Padomes Direktīva 93/68/EEK
                  (OV L 220, 30.8.1993., 1. lpp.)

                  tikai 1. panta 1. punkts un 2. pants

            B   DAĻA

         Termiņi transponēšanai valsts tiesību aktos un piemērošanai

      (minēti 19. pantā)

                  Direktīva

                  Termiņš transponēšanai

                  Piemērošanas datums

                  87/404/EEK

                  1989. gada 31. decembris

                  1990. gada 1. jūlijs (1)

                  90/488/EEK

                  1991. gada 1. jūlijs

                  —

                  93/68/EEK

                  1994. gada 30. jūnijs

                  1995. gada 1. janvāris (2)

         (1)  Saskaņā ar 18. panta 2. punkta trešo daļu dalībvalstis laikā līdz 1992. gada 1. jūlijam ļauj laist tirgū un/vai ekspluatācijā tvertnes atbilstīgi noteikumiem, kas to teritorijā ir spēkā līdz 1990. gada 1. jūlijam.

         (2)  Saskaņā ar 14. panta 2. punktu dalībvalstis laikā līdz 1997. gada 1. janvārim ļauj laist tirgū un/vai ekspluatācijā tvertnes atbilstīgi noteikumiem, kas to teritorijā ir spēkā līdz 1995. gada 1. janvārim.

      V PIELIKUMS

         ATBILSTĪBAS TABULA

                  Direktīva 87/404/EEK

                  Šī direktīva

                  5. apsvēruma piektais teikums

                  1. panta 3. punkta b) apakšpunkts

                  1. panta 1. punkts

                  1. panta 1. punkts

                  1. panta 2. punkta pirmā daļa

                  1. panta 3. punkta a) apakšpunkta pirmā daļa

                  1. panta 2. punkta otrās daļas pirmais ievilkums

                  1. panta 3. punkta a) apakšpunkta otrā daļa

                  1. panta 2. punkta otrās daļas otrā ievilkuma pirmais un otrais apakšievilkums

                  1. panta 3. punkta a) apakšpunkta trešās daļas i) un ii) punkts

                  1. panta 2. punkta otrās daļas trešais ievilkums

                  1. panta 3. punkta a) apakšpunkta ceturtā daļa

                  1. panta 2. punkta otrās daļas ceturtais ievilkums

                  1. panta 3. punkta a) apakšpunkta piektā daļa

                  1. panta 3. punkta pirmais, otrais un trešais ievilkums

                  1. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunkts

                  2., 3. un 4. pants

                  2., 3. un 4. pants

                  5. panta 1. punkts

                  5. panta 1. punkts

                  5. panta 2. punkts

                  5. panta 2. punkts

                  5. panta 3. punkta a) un b) apakšpunkts

                  5. panta 3. punkta pirmā un otrā daļa

                  6. pants

                  6. pants

                  7. panta 1. punkts

                  7. panta 1. punkts

                  7. panta 2. punkta pirmais un otrais teikums

                  7. panta 2. punkta pirmā daļa

                  7. panta 2. punkta trešais teikums

                  7. panta 2. punkta otrā daļa

                  7. panta 3. punkts

                  7. panta 3. punkts

                  7. panta 4. punkts

                  7. panta 4. punkts

                  8. panta 1. punkta ievadteikums un a) apakšpunkta ievadteikums

                  8. panta 1. punkta ievadteikums

                  8. panta 1. punkta a) apakšpunkta pirmais un otrais ievilkums

                  8. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkts

                  8. panta 1. punkta b) apakšpunkts

                  8. panta 2. punkts

                  8. panta 2. punkta a) apakšpunkts

                  8. panta 3. punkta a) apakšpunkts

                  8. panta 2. punkta b) apakšpunkta pirmais un otrais ievilkums

                  8. panta 3. punkta b) apakšpunkta i) un ii) punkts

                  8. panta 3. punkts

                  8. panta 4. punkts

                  9. pants

                  9. pants

                  10. panta 1. punkts

                  10. panta 1. punkts

                  10. panta 2. punkta pirmā daļa

                  10. panta 2. punkta pirmā daļa

                  10. panta 2. punkta otrās daļas pirmais un otrais ievilkums

                  10. panta 2. punkta otrās daļas a) un b) apakšpunkts

                  10. panta 2. punkta trešā daļa

                  10. panta 2. punkta trešā daļa

                  10. panta 3. punkta pirmā daļa

                  10. panta 3. punkta pirmā daļa

                  10. panta 3. punkta otrā daļa

                  10. panta 3. punkta otrā daļa

                  10. panta 3. punkta trešās daļas a) un b) apakšpunkts

                  10. panta 3. punkta trešās daļas a) un b) apakšpunkts

                  10. panta 4. punkts

                  10. panta 4. punkts

                  10. panta 5. punkta pirmais teikums

                  10. panta 5. punkta pirmā daļa

                  10. panta 5. punkta otrais un trešais teikums

                  10. panta 5. punkta otrā daļa

                  11. panta 1. un 2. punkts

                  11. panta 1. un 2. punkts

                  11. panta 3. punkta ievadvārdi

                  11. panta 3. punkta pirmā daļa

                  11. panta 3. punkta 3.1. apakšpunkts

                  11. panta 3. punkta otrā daļa

                  11. panta 3. punkta 3.2. apakšpunkts

                  11. panta 3. punkta trešā daļa

                  11. panta 3. punkta 3.3. apakšpunkta pirmā daļa

                  11. panta 3. punkta ceturtā daļa

                  11. panta 3. punkta 3.3. apakšpunkta otrā daļa

                  11. panta 3. punkta piektā daļa

                  11. panta 3. punkta 3.3. apakšpunkta trešā daļa

                  11. panta 3. punkta sestā daļa

                  11. panta 3. punkta 3.4. apakšpunkta pirmā daļa

                  11. panta 3. punkta septītā daļa

                  11. panta 3. punkta 3.4. apakšpunkta otrā daļa

                  11. panta 3. punkta astotā daļa

                  11. panta 3. punkta 3.4. apakšpunkta trešā daļa

                  11. panta 3. punkta devītā daļa

                  11. panta 3. punkta 3.5. apakšpunkts

                  11. panta 3. punkta desmitā daļa

                  12. panta 1. punkta pirmās daļas pirmais un otrais ievilkums

                  12. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkts

                  12. panta 1. punkta otrā daļa

                  12. panta 2. punkta pirmā daļa

                  12. panta 2. punkts

                  12. panta 2. punkta otrā daļa

                  13. panta 1. punkta pirmā daļa

                  13. panta 1. punkts

                  13. panta 1. punkta otrā daļa

                  13. panta 2. punkts

                  13. panta 2. punkta pirmais līdz ceturtais ievilkums

                  13. panta 3. punkta a) līdz d) apakšpunkts

                  14. panta 1. punkts

                  14. panta pirmā daļa

                  14. panta 2. punkta pirmās daļas pirmais un otrais ievilkums

                  14. panta otrās daļas a) un b) apakšpunkts

                  14. panta 2. punkta otrā daļa

                  14. panta trešā daļa

                  15., 16. un 17. pants

                  15., 16. un 17. pants

                  18. panta 1. punkts

                  —

                  18. panta 2. punkts

                  18. pants

                  —

                  19. pants

                  —

                  20. pants

                  19. pants

                  21. pants

                  I pielikuma 1. punkts

                  I pielikuma 1. punkts

                  I pielikuma 1.1. punkta pirmās daļas pirmais, otrais un trešais ievilkums

                  I pielikuma 1.1. punkta pirmās daļas a), b) un c) apakšpunkts

                  I pielikuma 1.1. punkta otrā un trešā daļa

                  I pielikuma 1.1. punkta otrā un trešā daļa

                  I pielikuma 1.1.1. un 1.1.2. punkts

                  I pielikuma 1.1.1. un 1.1.2. punkts

                  I pielikuma 1.2., 1.3. un 1.4. punkts

                  I pielikuma 1.2., 1.3. un 1.4. punkts

                  I pielikuma 2. punkta pirmās daļas pirmais, otrais un trešais ievilkums

                  I pielikuma 2. punkta pirmās daļas a), b) un c) apakšpunkts

                  I pielikuma 2. punkta otrā, trešā un ceturtā daļa

                  I pielikuma 2. punkta otrā, trešā un ceturtā daļa

                  I pielikuma 2.1., 3. un 4. punkts

                  I pielikuma 2.1., 3. un 4. punkts

                  II pielikuma 1. punkts

                  II pielikuma 1. punkts

                  II pielikuma 1.a) punkta pirmais, otrais un trešais ievilkums

                  II pielikuma 1.1. punkta pirmā, otrā un trešā daļa

                  II pielikuma 1.b) punkta pirmās daļas pirmais līdz septītais ievilkums

                  II pielikuma 1.2. punkta pirmās daļas a) līdz g) apakšpunkts

                  II pielikuma 1.b) punkta otrā daļa

                  II pielikuma 1.2. punkta otrā daļa

                  II pielikuma 2. punkta pirmās daļas pirmais, otrais un trešais ievilkums

                  II pielikuma 2. punkta pirmās daļas a), b) un c) apakšpunkts

                  II pielikuma 2. punkta otrā daļa

                  II pielikuma 2. punkta otrā daļa

                  II pielikuma 3. punkta pirmā daļa

                  II pielikuma 3. punkta pirmā daļa

                  II pielikuma 3. punkta otrās daļas i), ii) un iii) apakšpunkts

                  II pielikuma 3. punkta otrās daļas a), b) un c) apakšpunkts

                  II pielikuma 4. punkts

                  II pielikuma 4. punkts

                  III pielikuma 1., 2. un 3. punkts

                  III pielikuma 1., 2. un 3. punkts

                  III pielikuma 4. punkta pirmais, otrais un trešais ievilkums

                  III pielikuma 4. punkta a), b) un c) apakšpunkts

                  III pielikuma 5., 6. un 7. punkts

                  III pielikuma 5., 6. un 7. punkts

                  —

                  IV pielikums

                  —

                  V pielikums


title: Komisijas Direktīva 97/32/EK (1997. gada 11. jūnijs), ar ko tehnikas attīstībai pielāgo Padomes Direktīvu 77/539/EEK attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju atpakaļgaitas lukturiem

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31997L0032

Oficiālais Vēstnesis L 171 , 30/06/1997 Lpp. 0063 - 0076

		Komisijas Direktīva 97/32/EK(1997. gada 11. jūnijs),ar ko tehnikas attīstībai pielāgo Padomes Direktīvu 77/539/EEK attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju atpakaļgaitas lukturiem(Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes Direktīvu 70/156/EEK (1970. gada 6. februāris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju tipa apstiprinājumu [1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 96/79/EK [2], un jo īpaši tās 13. panta 2. punktu,ņemot vērā Padomes Direktīvu 77/539/EEK (1977. gada 28. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju atpakaļgaitas lukturiem [3], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Austrijas, Somijas un Zviedrijas Pievienošanās aktu, un jo īpaši tās 10. pantu,tā kā Direktīva 77/539/EEK ir viena no atsevišķajām direktīvām par EEK tipa apstiprināšanas procedūru, kas izveidota ar Direktīvu 70/156/EEK; tā kā attiecīgi noteikumi, kas izklāstīti Direktīvā 70/156/EEK, kura attiecas uz transportlīdzekļu sistēmām, detaļām un atsevišķām tehniskajām vienībām, attiecas uz šo direktīvu;tā kā īpaši Direktīvas 70/156/EEK 3. panta 4. punktā un 4. panta 3. punktā ir prasība, ka katrai atsevišķajai direktīvai jāpievieno informācijas dokuments, kā arī minētās direktīvas VI pielikumā noteiktais tipa apstiprinājuma sertifikāts, lai tipa apstiprinājumu var datorizēt; tā kā attiecīgi jāgroza tipa apstiprinājuma sertifikāts, kas paredzēts Direktīvā 77/539/EEK;tā kā procedūras jāvienkāršo, lai saglabātu Direktīvas 70/156/EEK 9. panta 2. punktā noteikto līdzvērtību starp dažām atsevišķajām direktīvām un attiecīgajām Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas noteikumiem, ja minētos noteikumus groza; tā kā pirmām kārtām Direktīvas 77/539/EEK tehniskās prasības, izmantojot savstarpēju norādi, jāaizstāj ar Noteikumu Nr. 23 prasībām;tā kā pastāv norāde uz Padomes Direktīvu 76/756/EEK [4], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 97/28/EK [5], un uz Padomes Direktīvu 76/761/EEK [6], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Austrijas, Somijas un Zviedrijas Pievienošanās aktu;tā kā šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Direktīvu 70/156/EEK izveidotā Komiteja pielāgošanai tehnikas attīstībai,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsDirektīvu 77/539/EEK groza šādi:1. Direktīvas 1. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:"1. Jebkura dalībvalsts piešķir EEK detaļas tipa apstiprinājumu jebkura tipa atpakaļgaitas lukturim, kas atbilst uzbūves un testēšanas prasībām, kuras noteiktas attiecīgajos pielikumos."2. Direktīvas 2. panta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:"Dalībvalstis par katru atpakaļgaitas luktura tipu, ko tās apstiprina, ievērojot 1. pantu, izgatavotājam izdod EEK detaļas tipa apstiprinājuma zīmi, kura atbilst paraugam, kas ir iekļauts I pielikuma 3. papildinājumā."3. Direktīvas 4. pantu aizstāj ar šādu pantu:"4. pantsDalībvalstu kompetentās iestādes, izmantojot Direktīvas 70/156/EEK 4. panta 6. punktā norādīto procedūru, informē cita citu par visiem apstiprinājumiem, kurus tās ir piešķīrušas, atteikušas vai anulējušas, ievērojot šo direktīvu."4. Direktīvas 9. pantu aizstāj ar šādu pantu:"9. pantsŠajā direktīvā transportlīdzeklis "ir jebkurš mehāniskais transportlīdzeklis, kas paredzēts lietošanai uz ceļa, ar virsbūvi vai bez tās, vismaz ar četriem riteņiem un maksimālo projektēto ātrumu, kurš lielāks par 25 km/h, un tā piekabes, izņemot transportlīdzekļus, kas pārvietojas pa sliedēm, kā arī lauksaimniecības un mežsaimniecības traktorus un visus pārvietojamus mehānismus.""5. Pielikumus aizstāj ar šīs direktīvas pielikumu.2. pants1. No 1998. gada 1. janvāra vai, ja 3. pantā minēto dokumentu publicēšanu atliek uz laiku pēc 1997. gada 1. jūlija, sešus mēnešus pēc minēto dokumentu faktiskās publicēšanas dienas dalībvalstis, atsaucoties uz atpakaļgaitas lukturiem, nedrīkst:- atteikties kādam transportlīdzekļa tipam vai kādam atpakaļgaitas luktura tipam piešķirt EK tipa apstiprinājumu vai valsts tipa apstiprinājumu vai- aizliegt reģistrēt, pārdot vai nodot ekspluatācijā transportlīdzekļus vai pārdot vai nodot ekspluatācijā atpakaļgaitas lukturus,ja lukturi atbilst prasībām, kas ir iekļautas Direktīvā 77/539/EEK, kura grozīta ar šo direktīvu, un ja transportlīdzekļiem tie uzstādīti saskaņā ar prasībām, kas noteiktas Direktīvā 76/756/EEK.2. No 1998. gada 1. oktobra dalībvalstis:- vairs nepiešķir EK tipa apstiprinājumu un- var atteikties piešķirt valsts tipa apstiprinājumujebkura tipa transportlīdzeklim, atsaucoties uz atpakaļgaitas lukturiem, un jebkura tipa atpakaļgaitas lukturim, kas neatbilst prasībām, kuras noteiktas Direktīvā 77/539/EEK, kas grozīta ar šo direktīvu.3. No 1999. gada 1. oktobra ar šo direktīvu grozītās Direktīvas 77/539/EEK prasības, kas attiecas uz atpakaļgaitas lukturiem kā detaļām, ir piemērojamas Direktīvas 70/156/EEK 7. panta 2. punkta nozīmē.4. Neatkarīgi no 2. un 3. punkta dalībvalstis turpina piešķirt EK tipa apstiprinājumu atpakaļgaitas lukturiem, kas ir rezerves daļas, un atļaut tos pārdot un nodot ekspluatācijā saskaņā ar Direktīvas 77/539/EEK iepriekšējām redakcijām, ja minētie lukturi:- ir paredzēti uzstādīšanai transportlīdzekļiem, ko jau lieto, un- atbilst minētās direktīvas prasībām, kuras piemēroja tad, kad transportlīdzekļus reģistrēja pirmo reizi.3. pantsŠīs direktīvas II pielikuma 2.1. punktā minēto ANO/EEK Noteikumu Nr. 23 punktus un pielikumus publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī līdz 1997. gada 1. jūlijam.4. pants1. Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības līdz 1998. gada 1. janvārim; tomēr, ja 3. pantā minēto dokumentu publicēšanu atliek uz laiku pēc 1997. gada 1. jūlija, tad sešus mēnešus pēc šo dokumentu faktiskās publicēšanas dienas dalībvalstis izpilda šo prasību. Par to dalībvalstis tūlīt informē Komisiju.Dalībvalstis minētos noteikumus piemēro no 1998. gada 1. janvāra vai, ja 3. pantā minēto dokumentu publicēšanu atliek uz laiku pēc 1997. gada 1. jūlija, sešus mēnešus pēc šo dokumentu faktiskās publicēšanas dienas.Kad dalībvalstis pieņem minētos tiesību aktus, tajos iekļauj atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka procedūru, kā izdarīt šādas atsauces.2. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu svarīgākos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.5. pantsŠī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.6. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 1997. gada 11. jūnijāKomisijas vārdā –Komisijas loceklisMartin bangemann[1] OV L 42, 23.2.1970., 1. lpp.[2] OV L 18, 21.1.1997., 7. lpp.[3] OV L 220, 29.8.1977., 72. lpp.[4] OV L 262, 27.9.1976., 1. lpp.[5] OV L 171, 30.6.1997., 1. lpp.[6] OV L 262, 27.9.1976., 96. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMS"PIELIKUMU SARAKSTSI PIELIKUMS: | Tipa apstiprināšanas administratīvie noteikumi |1. papildinājums: | Informācijas dokuments |2. papildinājums: | Tipa apstiprinājuma sertifikāts |3. papildinājums: | EK detaļas tipa apstiprinājuma zīmes paraugi |II PIELIKUMS: | Darbības joma un tehniskās prasības |I PIELIKUMSTIPA APSTIPRINĀŠANAS ADMINISTRATĪVIE NOTEIKUMI1. EK DETAĻAS TIPA APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS1.1. Pieteikumu atpakaļgaitas luktura EK detaļas tipa apstiprinājumam, ievērojot Direktīvas 70/156/EEK 3. panta 4. punktu, iesniedz izgatavotājs.1.2. Informācijas dokumenta paraugs ir iekļauts 1. papildinājumā.1.3. Tehniskajam dienestam, kas atbild par tipa apstiprināšanas testiem, jāiesniedz:1.3.1. divi paraugi, kas aprīkoti ar ieteicamo lukturi vai ieteicamiem lukturiem. Ja ierīces nav identiskas, bet ir simetriskas un piemērotas tam, lai vienu uzstādītu transportlīdzekļa kreisajā pusē un otru labajā pusē, tad abi iesniegtie paraugi var būt identiski un piemēroti uzstādīšanai tikai transportlīdzekļa labajā vai tikai kreisajā pusē.2. MARĶĒJUMI2.1. Uz ierīcēm, ko iesniedz EK detaļas tipa apstiprināšanai, jābūt:2.1.1. izgatavotāja tirdzniecības nosaukumam vai preču zīmei;2.1.2. vajadzības gadījumā vārdam "TOP", ko marķē horizontāli uz izgaismojamās virsmas pašas augšējās daļas, lai novērstu jebkuru kļūdu, atpakaļgaitas lukturi uzstādot uz transportlīdzekļa;2.1.3. ja lukturu gaismas avoti ir nomaināmi, tad norādei uz paredzētās kvēlspuldzes tipu(-iem);2.1.4. ja lukturu gaismas avoti nav nomaināmi, tad norādei uz nominālo spriegumu un jaudu.2.2. Šiem marķējumiem jābūt skaidri salasāmiem un neizdzēšamiem, un tos piestiprina uz gaismu izstarojošās virsmas vai uz vienas no ierīces izgaismojamām virsmām. Tiem jābūt redzamiem no ārpuses, kad ierīce ir uzstādīta transportlīdzeklim.2.3. Uz visām ierīcēm jābūt pietiekamai vietai, kur novietot detaļas tipa apstiprinājuma zīmi. Šī vieta ir norādīta rasējumos, kas minēti 1. papildinājumā.3. EK DETAĻAS TIPA APSTIPRINĀJUMA PIEŠĶIRŠANA3.1. Ja attiecīgās prasības ir izpildītas, tad, ievērojot Direktīvas 70/156/EEK 4. panta 3. punktu un vajadzības gadījumā 4. panta 4. punktu, piešķir EK tipa apstiprinājumu.3.2. EK tipa apstiprinājuma sertifikāta paraugs ir iekļauts 2. papildinājumā.3.3. Saskaņā ar Direktīvas 70/156/EEK VII pielikumu katram apstiprinātajam atpakaļgaitas luktura tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pati dalībvalsts to pašu numuru nepiešķir cita tipa atpakaļgaitas lukturim.3.4. Ja EK detaļas tipa apstiprinājumu lūdz apgaismes ierīcei un gaismas signālierīcei, kas sastāv no atpakaļgaitas luktura un citiem lukturiem, tad EK detaļas tipa apstiprinājuma numuru var piešķirt ar noteikumu, ka atpakaļgaitas lukturis atbilst šīs direktīvas prasībām un ka visi pārējie lukturi, kuri ir tās apgaismes ierīces vai gaismas signālierīces daļa, kam lūdz piešķirt EK detaļas tipa apstiprinājumu, atbilst atsevišķajām direktīvām, kuras uz to attiecas.4. EK DETAĻAS TIPA APSTIPRINĀJUMA ZĪME4.1. Papildus marķējumiem, kas minēti 2.1. punktā, uz katra atpakaļgaitas luktura, kurš atbilst tipam, kas apstiprināts, ievērojot šo direktīvu, jābūt EK detaļas tipa apstiprinājuma zīmei.4.2. Šī zīme sastāv no:4.2.1. taisnstūra, kurā ir burts "e", aiz kura ir norādīts tās dalībvalsts atšķirības zīme, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu:1,  Vācijai2,  Francijai3,  Itālijai4,  Nīderlandei5,  Zviedrijai6,  Beļģijai9,  Spānijai11,  Apvienotajai Karalistei12,  Austrijai13,  Luksemburgai17,  Somijai18,  Dānijai21,  Portugālei23,  GrieķijaiIRL;  Īrijai4.2.2. "pamata apstiprinājuma numura", kas atrodas taisnstūra tuvumā un kas ir iekļauts tā tipa apstiprinājuma numura 4. iedaļā, kurš minēts Direktīvas 70/156/EEK VII pielikumā, un kam priekšā ir divi cipari, ar kuriem norāda kārtas numuru, kas piešķirts jaunākajam būtiskajam Direktīvas 77/539/EEK tehniskajam grozījumam EEK tipa apstiprinājuma piešķiršanas dienā. Šajā direktīvā kārtas numurs ir 00;4.2.3. papildu simbola, kas sastāv no savstarpēji saistītiem burtiem "A" un "R", kā norādīts 3. papildinājuma 1. attēlā;4.2.4. bultas, kas atrodas uz lukturiem, kuru redzamības leņķi ir asimetriski attiecībā pret atskaites asi horizontālā virzienā, un kas ir vērsta uz to pusi, kurā ir ievērotas fotometriskās specifikācijas līdz 45° H leņķim.4.3. EK detaļas tipa apstiprinājuma zīmei jābūt piestiprinātai uz luktura gaismas izkliedētāja vai viena no gaismas izkliedētājiem tā, lai tā ir neizdzēšama un skaidri salasāma pat tad, ja lukturi ir uzstādīti transportlīdzeklim.4.4. EK detaļas tipa apstiprinājuma zīmes paraugi ir iekļauti 3. papildinājuma 1. attēlā.4.5. Ja attiecībā uz kāda tipa apgaismes ierīci un gaismas signālierīci, kas sastāv no atpakaļgaitas luktura un citiem lukturiem, izdod vienotu EK detaļas tipa apstiprinājuma numuru, kā noteikts iepriekš 3.4. punktā, tad var izmantot vienotu EK detaļas tipa apstiprinājuma zīmi, kura sastāv no:4.5.1. taisnstūra, kurā ir burts "e", aiz kura norādīta tās dalībvalsts atšķirības zīme, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu (sk. 4.2.1. punktu);4.5.2. pamata apstiprinājuma numura (sk. 4.2.2. punkta pirmā teikuma pirmo daļu);4.5.3. bultas, ja tāda ir vajadzīga tiktāl, ciktāl tas attiecas uz visu lukturu komplektu.4.6. Šo zīmi var novietot jebkurā vietā uz lukturiem, kas ir grupēti, kombinēti vai savietoti, ja:4.6.1. tā ir redzama pēc lukturu uzstādīšanas;4.6.2. nevienu grupēto, kombinēto vai savietoto lukturu gaismcaurlaidīgo sastāvdaļu nevar noņemt, vienlaicīgi nenoņemot apstiprinājuma zīmi.4.7. Identifikācijas simbolu katram lukturim, kas atbilst katrai direktīvai, kuru ievērojot ir piešķirts EK detaļas tipa apstiprinājums, kopā ar kārtas numuru (sk. 4.2.2. punkta pirmā teikuma otro daļu) un vajadzības gadījumā burtu "D", kā arī vajadzīgo bultu marķē:4.7.1. uz attiecīgās gaismu izstarojošās virsmas4.7.2. vai uz lukturu kopuma tā, lai var skaidri identificēt katru no grupētajiem, kombinētajiem vai savietotajiem lukturiem.4.8. Šā marķējuma sastāvdaļu izmēri nedrīkst būt mazāki par minimālajiem izmēriem, kas atsevišķajām zīmēm norādīti dažādajās direktīvās, saskaņā ar kurām ir piešķirts EK detaļas tipa apstiprinājums.4.9. Ar citiem lukturiem grupēta, kombinēta vai savietota luktura EK detaļas tipa apstiprinājuma zīmes paraugi ir iekļauti 3. papildinājuma 2. attēlā.5. TIPA PĀRVEIDOJUMI UN APSTIPRINĀJUMU GROZĪJUMI5.1. Ja pārveido tipu, kas apstiprināts, ievērojot šo direktīvu, tad piemēro Direktīvas 70/156/EEK 5. panta noteikumus.6. RAŽOJUMU ATBILSTĪBA6.1. Parasti pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu ražojumu atbilstību, veic saskaņā ar Direktīvas 70/156/EEK 10. panta noteikumiem.6.2. Visiem atpakaļgaitas lukturiem jāatbilst fotometriskajiem nosacījumiem, kas norādīti 6. un 8. punktā [1]. Tomēr izlases veidā no sērijveida ražojumiem izraudzītam atpakaļgaitas lukturim prasības, kas attiecas uz izstarotās gaismas minimālo stiprumu, kuru mēra ar standarta kvēlspuldzi, kas minēta 7. punktā [2], visos attiecīgajos virzienos ierobežo līdz 80 % no minimālās vērtības, kura noteikta 6. punktā [3].1. papildinājumsTurpmāk norādītā informācija, ja tā ir vajadzīga, jāiesniedz trijos eksemplāros kopā ar satura rādītāju. Visi rasējumi jāiesniedz atbilstošā mērogā un pietiekami sīki izstrādāti, A4 formātā vai salocīti atbilstoši A4 formātam. Ja ir fotoattēli, tiem jābūt pietiekami detalizētiem.Ja sistēmām, detaļām vai atsevišķām tehniskajām vienībām ir elektroniskas vadības ierīces, tad jāsniedz informācija par to darbību.0. VISPĀRĪGĀ INFORMĀCIJA0.1. Marka (izgatavotāja tirdzniecības nosaukums): …0.2. Tips un vispārīgs komercapzīmējums: …0.5. Izgatavotāja nosaukums un adrese: …0.7. Detaļām un atsevišķām tehniskajām vienībām – EK apstiprinājuma zīmes piestiprināšanas vieta un veids: …0.8. Montāžas rūpnīcas(-u) adrese(-es): …1. IERĪCES APRAKSTS1.1. Ierīces tips: …1.1.1. Ierīces funkcija(-as): …1.1.2. ierīces kategorija vai klase: …1.1.3. izstarotās vai atstarotās gaismas krāsa: …1.2. Pietiekami sīki izstrādāts(-i) rasējums(-i), pēc kura(-iem) var identificēt ierīces tipu un kurā(-os) redzams: …1.2.1. ģeometriskais stāvoklis, kādā ierīce jāuzstāda transportlīdzeklim (neattiecas uz pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturiem): …1.2.2. novērošanas ass, kas jāpieņem par atskaites asi testos (horizontālais leņķis H = 0°, vertikālais leņķis V = 0°), un punkts, kurš jāpieņem par atskaites punktu minētajos testos (neattiecas uz atstarotājiem un pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturiem): …1.2.3. vieta, kur paredzēts novietot EK detaļas tipa apstiprinājuma zīmi: …1.2.4. attiecībā uz pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturiem – ģeometriskais stāvoklis, kādā ierīce jāuzstāda attiecībā pret vietu, kas paredzēta numura plāksnei, un pietiekami apgaismotās zonas kontūra: …1.2.5. galveno lukturu un priekšējo miglas lukturu pretskats ar sīki izklāstītu gaismas izkliedētāja reljefu, ja tāds pastāv, un šķērsgriezums: …1.3. Īss tehnisks apraksts, kurā, izņemot lukturiem ar nenomaināmiem gaismas avotiem, īpaši norādīta paredzēto gaismas avotu kategorija vai kategorijas, kas – viena vai vairākas – noteiktas Direktīvā 76/761/EEK (neattiecas uz atstarotājiem): …1.4. Īpaša informācija: …1.4.1. Pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturiem norāde par to, vai ierīce ir paredzēta platas/augstas/platas un augstas numura plāksnes apgaismošanai: …1.4.2. Galvenajiem lukturiem: …1.4.2.1. informācija par to, vai galvenais lukturis ir paredzēts tuvajai gaismai un tālajai gaismai vai tikai vienai no tām: …1.4.2.2. informācija par to, vai tuvās gaismas galvenais lukturis ir paredzēts satiksmei gan pa labo, gan kreiso pusi vai tikai pa labo vai kreiso pusi: …1.4.2.3. ja galvenais lukturis ir aprīkots ar regulējamu atstarotāju, tad norāde par uzstādījuma stāvokli(-ļiem) attiecībā pret zemi un transportlīdzekļa garenisko vidusplakni, ja galvenais lukturis paredzēts lietošanai tikai šajā(-os) stāvoklī(-ļos): …1.4.3. Gabarītgaismas lukturiem, bremžu signāllukturiem un virzienrādītājiem: …1.4.3.1. ja ierīci var lietot arī divu vienas kategorijas lukturu komplektā: …1.4.3.2. ierīcei ar divpakāpju stiprumu (bremžu signāllukturiem un 2.b kategorijas virzienrādītājiem) – uzbūves shēma un tās sistēmas raksturlielumu specifikācija, kas nodrošina divpakāpju intensitāti: …1.4.4. atstarotājiem – īss apraksts ar atstarojoša optiskā elementa materiālu tehniskajām specifikācijām: …1.4.5. atpakaļgaitas lukturiem – norāde uz to, vai ierīce ir paredzēta uzstādīšanai transportlīdzeklim tikai pa pāriem: …2. papildinājumsEK TIPA APSTIPRINĀJUMA SERTIFIKĀTSAdministratīvās iestādes zīmogsPaziņojums par:- tipa apstiprinājumu [1],- tipa apstiprinājuma attiecinājumu uz citu tipu [2],- tipa apstiprinājuma atteikumu [3],- tipa apstiprinājuma anulēšanu [4]transportlīdzekļa/detaļas/atsevišķas tehniskas vienības tipam [5], ņemot vērā Direktīvu…/…/EEK, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu…/…/EKTipa apstiprinājuma numurs: …Attiecinājuma pamatojums: …I IEDAĻA0.1. Marka (izgatavotāja tirdzniecības nosaukums): …0.2. Tips un vispārīgs(-i) komercapzīmējums(-i): …0.3. Tipa identifikācijas līdzekļi, ja marķējums atrodas uz transportlīdzekļa/detaļas/atsevišķas tehniskās vienības [6]; [7]…0.3.1. Marķējuma novietojums: …0.4. Transportlīdzekļa kategorija [8]; [9]…0.5. Izgatavotāja nosaukums un adrese: …0.7. Attiecībā uz detaļām un atsevišķām tehniskām vienībām – EK tipa apstiprinājuma zīmes piestiprināšanas vieta un veids: …0.8. Montāžas rūpnīcas(-u) adrese(-es): …II IEDAĻA1. Papildu informācija (ja vajadzīga): sk. papildpielikumu2. Tehniskais dienests, kas atbild par testiem: …3. Testa ziņojuma datums: …4. Testa ziņojuma numurs: …5. Piezīmes (ja tādas pastāv): sk. papildpielikumu6. Vieta: …7. Datums: …8. Paraksts: …9. Pievienots tās informācijas paketes satura rādītājs, ko iesniedz apstiprinātājai iestādei un ko var saņemt pēc pieprasījuma.1. PAPILDU INFORMĀCIJA1.1. Par katru lukturi vajadzības gadījumā norāda:1.1.1. ierīces(-ču) kategoriju(-as): …1.1.2. gaismas avotu skaitu un kategoriju (neattiecas uz atstarotājiem) [10]: …1.1.3. izstarotās vai atstarotās gaismas krāsu: …1.1.4. vai apstiprinājums piešķirts tikai lietošanai par rezerves daļu transportlīdzekļiem, kas jau ir ekspluatācijā: jā/nē [11]…1.2. Īpaša informācija par dažu tipu apgaismes ierīcēm vai gaismas signālierīcēm: …1.2.1. par atstarotājiem: vai paredzēti lietošanai atsevišķi/ierīču komplekta sastāvā [12]…1.2.2. par pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturiem: vai ierīce paredzēta augstas plāksnes/platas plāksnes apgaismošanai [13]…1.2.3. par galvenajiem lukturiem: ja tas ir aprīkots ar regulējamu atstarotāju, tad norāda galvenā luktura uzstādījuma stāvokli(-ļus) attiecībā pret zemi un transportlīdzekļa garenisko vidusplakni, ja galvenais lukturis paredzēts lietošanai tikai šajā(-os) stāvoklī(-ļos): …1.2.4. par atpakaļgaitas lukturiem: vai ierīce ir paredzēta uzstādīšanai transportlīdzeklim tikai pa pāriem: jā/nē [14]…5. PIEZĪMES5.1. Rasējumi:5.1.1. pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturiem: pievienotajā rasējumā Nr.… redzams ģeometriskais stāvoklis, kādā ierīce jāuzstāda attiecībā pret vietu, kas paredzēta numura plāksnei, un pietiekami apgaismotās zonas kontūra;5.1.2. atstarotājiem: pievienotajā rasējumā Nr.… redzams ģeometriskais stāvoklis, kādā ierīce jāuzstāda transportlīdzeklim;5.1.3. visām pārējām apgaismes ierīcēm un gaismas signālierīcēm: pievienotajā rasējumā Nr.… redzams ģeometriskais stāvoklis, kādā ierīce jāuzstāda transportlīdzeklim, un ierīces atskaites ass un atskaites punkts.5.2. Galvenajiem lukturiem: testā izmantotais darbības režīms (Direktīvas 76/761/EEK I pielikuma 5.2.3.9. punkts): …3. papildinājumsEK DETAĻAS TIPA APSTIPRINĀJUMA ZĪMES PARAUGI+++++ TIFF +++++Ierīce, uz kuras ir attēlā redzamā EK detaļas tipa apstiprinājuma zīme, ir atpakaļgaitas lukturis, kura tips, ievērojot šo direktīvu (00), ir apstiprināts Vācijā (e1) ar 1471. pamata apstiprinājuma numuru. Ar bultu norādīts virziens, kurā ir ievērotas noteiktās fotometriskās specifikācijas līdz 45°H leņķim.+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++Piezīme.Šie trīs apstiprinājuma zīmes paraugi – A, B un C paraugs – atbilst trim iespējamiem apgaismes ierīču un gaismas signālierīču marķējuma variantiem, ja divi vai vairāki lukturi ir viena grupēto, kombinēto vai savietoto lukturu komplekta daļas. Šajā apstiprinājuma zīmē ir redzams, ka ierīce ir apstiprināta Vācijā (el) ar 1712. pamata apstiprinājuma numuru un tajā ietilpst:atstarotājs, kas pieder pie I.A klases un ir apstiprināts saskaņā ar Direktīvu 76/757/EEK, kārtas Nr. 02,pakaļējais virzienrādītājs, kas pieder pie 2.a kategorijas un ir apstiprināts saskaņā ar Padomes Direktīvu 76/759/EEK (OV L 262, 27.9.1976., 32. lpp.),sarkans pakaļējais gabarītgaismas lukturis (R), kas apstiprināts saskaņā ar II pielikumu Padomes Direktīvai 76/758/EEK (OV L 262, 27.9.1976., 70. lpp.), kārtas Nr. 02,pakaļējais miglas lukturis (F), kas apstiprināts saskaņā ar Padomes Direktīvu 77/538/EEK (OV L 262, 27.9.1976., 54. lpp.),atpakaļgaitas lukturis (AR), kas apstiprināts saskaņā ar Direktīvu 77/539/EEK, kārtas Nr. 00,bremžu signāllukturis ar divpakāpju stiprumu (S2), kas apstiprināts saskaņā ar Direktīvas 76/758/EEK II pielikumu, kārtas Nr. 02,pakaļējās numura zīmes apgaismojuma lukturis (L), kas apstiprināts saskaņā ar Padomes Direktīvu 76/760/EEK (OV L 262, 27.9.1976., 85. lpp.), kārtas Nr. 00.II PIELIKUMSPIEMĒROŠANAS JOMA UN TEHNISKĀS PRASĪBAS1. PIEMĒROŠANAS JOMAŠī direktīva attiecas uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju atpakaļgaitas lukturiem.2. TEHNISKĀS PRASĪBAS2.1. Tehniskās prasības ir noteiktas 1. punktā, 5. līdz 8. punktā un 3. un 4. pielikumā ANO/EEK Noteikumos Nr. 23, kuros ir konsolidēti šādi dokumenti:- noteikumi to sākotnējā formā (00), kurā inkorporēts Noteikumu Nr. 23 1. līdz 4. papildinājums un labojums [1],- Noteikumu Nr. 23 [2] 5. papildinājums,izņemot šādus gadījumus:2.1.1. norāde uz Noteikumiem Nr. 48 nozīmē norādi uz Direktīvu 76/756/EEK;2.1.2. norāde uz Noteikumiem Nr. 37 nozīmē norādi uz VII pielikumu Direktīvai 76/761/EEK;2.1.3. priekšpēdējās iedaļas 6.4. punktā frāze "(sk. šo noteikumu 2. punktu)" nozīmē "(sk. šīs direktīvas I pielikuma 1. papildinājumu)";2.1.4. pēdējās iedaļas 6.4. punktā frāze "norāde 11. punktā – "Piezīmes" paziņojuma veidlapā (sk. šo noteikumu I pielikumu)" nozīmē "norāde papildpielikumā tipa apstiprinājuma sertifikātam (sk. šīs direktīvas I pielikuma 2. papildinājumu)"."[1] Dokumentos, kas minēti šīs direktīvas II pielikuma 2.1. punktā.[2] Dokumentos, kas minēti šīs direktīvas II pielikuma 2.1. punktā.[3] Dokumentos, kas minēti šīs direktīvas II pielikuma 2.1. punktā.[1] Vajadzības gadījumā svītro.[2] Vajadzības gadījumā svītro.[3] Vajadzības gadījumā svītro.[4] Vajadzības gadījumā svītro.[5] Vajadzības gadījumā svītro.[6] Vajadzības gadījumā svītro.[7] Ja tipa identifikācijas līdzekļi satur zīmes, kas neattiecas uz tā transportlīdzekļa, detaļas vai atsevišķas tehniskās vienības tipa aprakstu, uz kuru attiecas šis tipa apstiprinājuma sertifikāts, tad šīs zīmes dokumentācijā aizstāj ar simbolu “?”: (piemēram, ABC??123???).[8] Vajadzības gadījumā svītro.[9] Kā noteikts Direktīvas 70/156/EEK II pielikuma A iedaļā.[10] Lukturiem ar nenomaināmiem gaismas avotiem norāda gaismas avotu skaitu un kopējo jaudu.[11] Vajadzības gadījumā svītro.[12] Vajadzības gadījumā svītro.[13] Vajadzības gadījumā svītro.[14] Vajadzības gadījumā svītro.[1] [2] --------------------------------------------------


Svarīgs juridisks paziņojums

|

31985L0146

Komisijas Direktīva (1985. gada 31. janvāris), ar ko tehnikas attīstībai pielāgo Padomes Direktīvu 73/362/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz materiāliem garuma mēriem

Oficiālais Vēstnesis L 054 , 23/02/1985 Lpp. 0029 - 0033 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 13 Sējums 14 Lpp. 0152  Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 13 Sējums 18 Lpp. 0198  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 13 Sējums 14 Lpp. 0152  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 13 Sējums 18 Lpp. 0198  CS.ES Nodaļa 13 Sējums 008 Lpp. 7  - 11 ET.ES Nodaļa 13 Sējums 008 Lpp. 7  - 11 HU.ES Nodaļa 13 Sējums 008 Lpp. 7  - 11 LT.ES Nodaļa 13 Sējums 008 Lpp. 7  - 11 LV.ES Nodaļa 13 Sējums 008 Lpp. 7  - 11 MT.ES Nodaļa 13 Sējums 008 Lpp. 7  - 11 PL.ES Nodaļa 13 Sējums 008 Lpp. 7  - 11 SK.ES Nodaļa 13 Sējums 008 Lpp. 7  - 11 SL.ES Nodaļa 13 Sējums 008 Lpp. 7  - 11

		Komisijas Direktīva(1985. gada 31. janvāris),ar ko tehnikas attīstībai pielāgo Padomes Direktīvu 73/362/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz materiāliem garuma mēriem(85/146/EEK)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1971. gada 26. jūlija Direktīvu 71/316/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz kopīgiem noteikumiem, ko piemēro metroloģiskās kontroles mērinstrumentiem un metodēm [1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 83/575/EEK [2], un jo īpaši tās 17. pantu,tā kā Padomes Direktīva 73/362/EEK [3], kas grozīta ar Direktīvu 78/629/EEK [4], būtu jāgroza, lai ņemtu vērā tehnikas attīstību attiecīgajā jomā;tā kā Direktīva 71/316/EEK (pamatdirektīva) ir pielāgota tehnikas attīstībai mērinstrumentu ražošanas jomā un tāpēc attiecīgi ir iespējams veikt statistiskas pārbaudes EEK sākotnējās verifikācijas vajadzībām saskaņā ar atsevišķās direktīvās noteikto procedūru; tā kā tāpēc konkrētās Direktīvas 73/362/EEK pielikumā jāpievieno daži noteikumi, lai noteiktu šo pārbaužu procedūru;tā kā, ievērojot šos pievienotos noteikumus, konkrētāk jānorāda EEK tipa apstiprinājuma piešķiršanas un sākotnējās verifikācijas nosacījumi attiecībā uz materiāliem garuma mēriem;tā kā šīs direktīvas noteikumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Komiteja direktīvu pielāgošanai tehnikas attīstībai, lai novērstu tehniskos šķēršļus tirdzniecībā ar mērinstrumentiem,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsDirektīvas 73/362/EEK pielikumā:1) groza 2.1., 7., 7.1., 7.4. un 8. punktu saskaņā ar šīs direktīvas pielikuma attiecīgajiem punktiem;2) pievieno šīs direktīvas pielikuma 10., 11. un 12. punktu.2. pantsDalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šās direktīvas prasības līdz 1986. gada 1. janvārim. Tās par to tūlīt informē Komisiju.3. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 1985. gada 31. janvārīKomisijas vārdā —priekšsēdētāja vietnieksCockfield[1] OV L 202, 6.9.1971., 1. lpp.[2] OV L 332, 28.11.1983., 43. lpp.[3] OV L 335, 12.5.1973., 56. lpp.[4] OV L 206, 29.7.1978., 8. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMS2.1. Parastos lietošanas apstākļos temperatūrā, kas nav vairāk nekā par 8 °C augstāka vai zemāka par atsauces temperatūru, garuma maiņas nepārsniedz maksimāli pieļaujamo kļūdu.7. Maksimāli pieļaujamās kļūdasŠajā direktīvā noteiktos garuma mērus atkarībā no to precizitātes iedala trijās kategorijās, ko apzīmē ar I, II un III.7.1. Maksimāli pieļaujamās kļūdas – plus vai mīnusa) nominālajam garumam vaib) jebkuram citam attālumam starp divām mēratzīmēm, kas nav blakus,izsaka milimetros kā attiecīgā garuma funkciju ar formulu (a + b * L), kur:- L ir attiecīgais garums, kas noapaļots uz augšu līdz nākamajam veselajam metram,- a un b ir koeficienti, kas saskaņā ar šādu tabulu noteikti katrai precizitātes kategorijai:Precizitātes kategorija | A | b |I | 0,1 | 0,1 |II | 0,3 | 0,2 |III | 0,6 | 0,4 |7.4. Maksimāli pieļaujamā kļūda mērījumiem lietošanas laikā ir divreiz lielāka par maksimāli pieļaujamo kļūdu EEK sākotnējā verifikācijā.8. EEK sākotnējās verifikācijas zīmes8.1. Mēra sākumgala tuvumā vai nu uz paša mēra, vai uz papildu pielikuma jāparedz vieta, kur var uzlikt EEK sākotnējās verifikācijas zīmes.8.2. Šīs zīmes jāuzliek saskaņā ar 3.1. punkta noteikumiem II pielikumā Padomes 1971. gada 26. jūlija Direktīvai 71/316/EEK, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 1983. gada 25. oktobra Direktīvu 83/575/EEK.8.3. Atkāpjoties no 3.1. punkta, EEK sākotnējās verifikācijas zīmi tomēr var veidot mazais burts "e" sešstūrī, un burta "e" augšējā daļā ir burts vai burti, kas parāda dalībvalsti, kurā notikusi EEK sākotnējā verifikācija, savukārt apakšējā daļā – verifikācijas gads. Zīmes piemērs parādīts 12. punktā.8.4. Izvēle par labu vienai vai otrai zīmei ir tās iestādes ziņā, kura ir atbildīga par EEK sākotnējo verifikāciju.10. EEK tipa apstiprinājums un EEK sākotnējā verifikācijaMateriālu garuma mēru EEK tipa apstiprināšanu un EEK sākotnējo verifikāciju veic saskaņā ar Direktīvā 71/316/EEK noteikto procedūru.10.1. EEK tipa apstiprinājuma pārbaudeEEK tipa apstiprinājuma pārbaudē, neskaitot izpētes dokumentus, pārbauda, vai iesniegtais paraugs atbilst 2., 3., 4., 5., 6. (izņemot 6.4.), 7., 8. un 9. punktam.10.2. EEK sākotnējās verifikācijas pārbaudes10.2.1. EEK sākotnējās verifikācijas pārbaudes veic vai nu visiem iesniegtajiem garuma mēriem, vai mēru partijām, kas veidotas saskaņā ar 11. punktu.10.2.2. EEK sākotnējās verifikācijas pārbaudes veido garuma mēra vizuāla apskate, lai pārliecinātos, ka tas atbilst apstiprinātajam paraugam; tas jo īpaši attiecas uz 3.6., 4.1. un 4.3. punkta noteikumiem.10.2.3. Jāpārliecinās arī par to, ka garuma mērs atbilst prasībām attiecībā uz maksimāli pieļaujamām kļūdām nominālajam garumam, vajadzības gadījumā pienācīgi ņemot vērā 9.5. punkta noteikumus.10.2.4. Piecās brīvi izraudzītās garuma mēra vietās turklāt pārbauda:- attālumu starp divām mēratzīmēm, kas neseko viena otrai,- intervāla garumu,- starpību starp divu secīgu intervālu garumu,lai pārliecinātos par to atbilstību 7.1. punkta b) apakšpunktam, 7.2.1. un 7.2.2. punktam, vajadzības gadījumā pienācīgi ņemot vērā 7.3. un 9.3 punktu.Ja pārbaudes rezultāti to pamato, kompetentā iestāde var samazināt vai palielināt pārbaužu skaitu.10.2.5. Visas minētās pārbaudes veic atsauces apstākļos, kas aprakstīti 7.5. punktā.11. Statistiska pārbaude, ko izmanto kā EEK sākotnējās verifikācijas pārbaudi.Ja garuma mērus ražo sērijveidā un persona, kas ir atbildīga par to iesniegšanu EEK sākotnējai verifikācijai, apliecina, ka tie jau ir pietiekami pārbaudīti, pēc šīs personas pieprasījuma iesniegtajām partijām veic statistisku pārbaudi pēc rādītājiem saskaņā ar turpmāk minētajiem nosacījumiem.11.1. Vispārīgi noteikumi11.1.1. PartijaPartijas veido no garuma mēriem, kas:- ražoti pēc viena un tā paša parauga,- pieder vienai un tai pašai precizitātes kategorijai,- izgatavoti ar vienu un to pašu tehnoloģisko procesu.Partijas lielums ir tajā esošo garuma mēru skaits. Maksimālais partijas lielums EEK sākotnējai verifikācijai ir 10000 vienību.11.1.2. ParaugsParaugu izveido no garuma mēriem, kas nejaušā kārtībā atlasīti no partijas. Garuma mēru skaitu paraugā nosauc par parauga lielumu.11.1.3. Statistiska pārbaude pēc rādītājiemStatistiska pārbaude pēc rādītājiem ir pārbaude, kurā garuma mērus paraugā saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem iedala defektīvos mēros un mēros bez defektiem.11.1.4. Ierobežojuma kvalitātes līmenis (LQ 5)Ierobežojuma kvalitātes līmenis ir iesniegtās partijas kvalitātes līmenis, kas paraugu ņemšanas plānā atbilst 5 % pieņemšanas varbūtībai.11.1.5. Pieņemšanas kvalitātes līmenis (SQL)Standarta kvalitātes līmenis ir iesniegtās partijas kvalitātes līmenis, kas paraugu ņemšanas plānā atbilst 95 % pieņemšanas varbūtībai.11.1.6. Pieņemšanas skaitsStatistiskajā rādītāju pārbaudē pieņemšanas skaits ir lielākais pārbaudāmajā paraugā atrasto defektīvo mēru skaits, kas tomēr vēl ļauj pieņemt pārbaudāmo partiju.11.1.7. Noraidīšanas skaitsStatistiskajā rādītāju pārbaudē noraidīšanas skaits ir pārbaudāmajā paraugā atrasto defektīvo mēru skaits, kas liek noraidīt pārbaudāmo partiju, ja šis skaits pārsniegts.11.1.8. Vienkāršs paraugu ņemšanas plānsAplūkojamo atsevišķo mēru skaitam jābūt vienādam ar plānā noteikto parauga lielumu. Ja paraugā atrasto defektīvo mēru skaits ir mazāks par pieņemšanas skaitu vai vienāds ar to, šī partija jāpieņem. Ja defektīvo mēru skaits ir lielāks par pieņemšanas skaitu vai vienāds ar to, šī partija jānoraida.11.1.9. Divkāršs paraugu ņemšanas plānsAplūkojamo atsevišķo mēru skaitam jābūt vienādam ar plānā noteikto pirmā parauga lielumu. Ja pirmajā paraugā atrasto defektīvo mēru skaits ir mazāks par pirmo pieņemšanas skaitu vai vienāds ar to, šī partija jāpieņem. Ja pirmajā paraugā atrasto defektīvo mēru skaits ir lielāks par pirmo noraidīšanas skaitu vai vienāds ar to, šī partija jānoraida. Ja pirmajā paraugā atrasto defektīvo mēru skaits ir lielāks par pirmo pieņemšanas skaitu, bet mazāks par pirmo noraidīšanas skaitu, jāaplūko otrs paraugs, kura lielums noteikts plānā. Pirmajā un otrajā paraugā atrasto defektīvo mēru skaits tad jāsaskaita. Ja kopējais defektīvo mēru skaits ir mazāks par otro pieņemšanas skaitu vai vienāds ar to, šī partija jāpieņem. Ja kopējais defektīvo mēru skaits ir lielāks par otro noraidīšanas skaitu vai vienāds ar to, šī partija jānoraida.11.2. Pārbaudes procedūrasJāizmanto viena no divām turpmāk aprakstītajām pārbaudes metodēm pēc atbildīgās organizācijas izvēles.Pirmā metode, kas še turpmāk saukta par A metodi, saistīta ar vienkāršām iesniegšanas sistēmām, turpretī otra, kas še turpmāk saukta par B metodi, saistīta ar daudzkāršu iesniegšanas sistēmu. Pārbaudi veido defektīvo mēru saskaitīšana paņemtajā paraugā.11.2.1. Ja izvēlas A metodi, atbildīgā organizācija iesniegtās partijas pieņemšanai vai noraidīšanai piemēro paraugu ņemšanas plānu ar šādām īpašībām:- standarta kvalitātes līmenis (SQL) starp 0,40 un 0,90 %,- ierobežojuma kvalitāte (LQ 5) starp 4,0 un 6,5 %.Paraugu ņemšanas plāna piemēri:Vienkāršs paraugu ņemšanas plāns| Parauga lielums | Pieņemšanas skaits | Noraidīšanas skaits | LQ 5 | SQL |a | 80 | 1 | 2 | 5,8 | 0,44 |b | 125 | 2 | 3 | 5,0 | 0,65 |Divkāršs paraugu ņemšanas plāns| Parauga lielums | Kopējais lielums | Pieņemšanas skaits | Noraidīšanas skaits | LQ 5 | SQL |a | Pirmais paraugs | 50 | 50 | 0 | 2 | 5,8 | 0,44 |Otrais paraugs | 50 | 100 | 1 | 2 |b | Pirmais paraugs | 80 | 80 | 0 | 3 | 5,0 | 0,65 |Otrais paraugs | 80 | 160 | 3 | 4 |Ja partiju noraida, atbildīgā organizācija veic 100 % šīs partijas pārbaudi vai veic vajadzīgos piesardzības pasākumus, lai nepieļautu, ka šo partiju tirgo šādā veidā.11.2.2. Ja lieto B metodi, atbildīgā organizācija iesniegtās partijas pieņemšanai vai noraidīšanai piemēro paraugu ņemšanas plānus, kas atbilst šādai tabulai:Paraugu ņemšanas plāniIesniegšanas kārtība | Lielums | Pieņemšanas skaits | Noraidīšanas skaits |1 | 70 | 0 | 1 |2 | 85 | 0 | 1 |3 | 105 | 0 | 1 |4 | 120 | 0 | 1 |Pēc tam, kad kāda partija ir pieņemta, nākamajai iesniegtajai partijai veic pārbaudi, kas iesniegšanas kārtībā parādās ar Nr. 1.Pēc tam, kad kāda partija ir noraidīta, atbildīgā organizācija veic vajadzīgos piesardzības pasākumus, lai nepieļautu, ka šo partiju tirgo šādā veidā, un persona, kas ir atbildīga par mēru iesniegšanu EEK sākotnējai verifikācijai, var iesniegt vai nu to pašu partiju, vai citu. Šai partijai tad veic pārbaudi, kas ir tieši nākamā iesniegšanas kārtībā. Ja šo partiju neapstiprina pārbaudē ar Nr. 4 iesniegšanas kārtībā, atbildīgajai organizācijai tomēr jāveic 100 % partijas pārbaude.11.3. Biežas partiju noraidīšanas sekasGadījumā, ja partijas tiek bieži noraidītas, atbildīgā organizācija statistisko pārbaudi var pārtraukt. Ja pēc tam, kad EEK tipa apstiprinājuma turētājam ir norādīts uz trūkumiem, nav konstatēta kvalitātes līmeņa paaugstināšanās, var sākt procedūru EEK tipa apstiprinājuma atsaukšanai saskaņā ar Direktīvas 71/316/EEK 7. pantu.12. Šā pielikuma 8.3. punktā aprakstītās EEK sākotnējās verifikācijas zīmes paraugs:+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------