title: Komisijas Direktīva 1999/97/EK (1999. gada 13. decembris), ar kuru groza Padomes Direktīvu 95/21/EK, kas nosaka, kā kuģošanai Kopienas ostās un dalībvalstu jurisdikcijai pakļautos ūdeņos piemērot starptautiskos standartus attiecībā uz kuģu drošību, piesārņojuma novēršanu un dzīves un darba apstākļiem uz kuģiem (ostas valsts kontrole)Dokuments attiecas uz EEZ.

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31999L0097

Oficiālais Vēstnesis L 331 , 23/12/1999 Lpp. 0067 - 0070

		Komisijas Direktīva 1999/97/EK(1999. gada 13. decembris),ar kuru groza Padomes Direktīvu 95/21/EK, kas nosaka, kā kuģošanai Kopienas ostās un dalībvalstu jurisdikcijai pakļautos ūdeņos piemērot starptautiskos standartus attiecībā uz kuģu drošību, piesārņojuma novēršanu un dzīves un darba apstākļiem uz kuģiem (ostas valsts kontrole)(Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1995. gada 19. jūnija Direktīvu 95/21/EK, kas nosaka, kā kuģošanai Kopienas ostās un dalībvalstu jurisdikcijai pakļautos ūdeņos piemērot starptautiskos standartus attiecībā uz kuģu drošību, piesārņojuma novēršanu un dzīves un darba apstākļiem uz kuģiem (ostas valsts kontrole) [1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 98/42/EK [2], un jo īpaši tās 19. pantu,(1) tā kā jāņem vērā Starptautiskās jūrniecības organizācijas (SJO) konvenciju, protokolu, kodeksu un rezolūciju grozījumi, kas stājušies spēkā, kā arī Parīzes Saprašanās memorandā ietvertās jaunākās atziņas un apsvērumi;(2) tā kā publicējot informāciju par kuģiem, kas saskaņā ar Direktīvu 95/21/EK aizturēti Kopienas ostās, varētu bez piespiedu pasākumiem rosināt kuģu īpašniekus veikt koriģējošas darbības un vairot atbildību par drošību kuģošanas nozarē;(3) tā kā tādēļ jāpapildina publicējamās informācijas saraksts, jo īpaši nolūkā iekļaut sīkāku informāciju par attiecīgo kuģi, tā aizturēšanu un veiktajiem pasākumiem, kā arī informāciju par kuģiem, kuriem liegta iebraukšana Kopienas ostās; tā kā skaidrāk jānosaka, kādos gadījumos par trūkumiem, kas devuši iemeslu aizturēšanai, atbild klasificēšanas sabiedrība, kas veikusi apsekošanu; tā kā šis līdzeklis jādara efektīvāks, informāciju publicējot biežāk — katru mēnesi;(4) tā kā ar kuu pārbaudēm saistītu datu lielāka atklātība ir vajadzīgs un svarīgs aspekts kuģošanas kvalitātes veicināšanā gan Kopienā, gan visā pasaulē; tā kā paņēmieni, ar ko tādu informāciju izplatīt vēl plašākam interesentu lokam un vēl savlaicīgāk būtu jānosaka, dalībvalstīm sadarbojoties ar Komisiju;(5) tā kā dalībvalstīm jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai likvidētu jebkādus juridiskus šķēršļus, kas kavē publicēt sarakstu ar kuģiem, kurus pārbauda, aiztur vai kuriem liedz iebraukt Kopienas ostās, jo īpaši, vajadzības gadījumā grozot valstu tiesību aktus par datu aizsardzību;(6) tā kā jāprecizē Direktīvas 95/21/EK I pielikuma II daļā minētais vispārējais atlases koeficients, ņemot vērā pieredzi, kas gūta, piemērojot minēto direktīvu; tā kā atlases koeficienta vērtību var nākties bieži koriģēt atbilstīgi Parīzes SM un vēlāk iekļaut Sirenac sistēmā; tā kā pietiek ieskatīties Sirenac datu bāzē, lai uzzinātu konkrēta kuģa atlases koeficienta vērtību; tā kā tādēļ nav vajadzības šo vērtību iekļaut Direktīvā 95/21/EK;(7) tā kā jāgroza Direktīvas 95/21/EK II pielikumā minētais sertifikātu un dokumentu saraksts tā, lai tiktu ņemti vērā starptautisko tiesību aktu grozījumi, kas stājušies spēkā;(8) tā kā šajā direktīvā paredzētie pasākumi saskan ar tās komitejas viedokli, kas izveidota saskaņā ar 12. pantu Padomes Direktīvā 93/75/EEK [3], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 98/74/EK [4],IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsDirektīvu 95/21/EK groza šādi:1. Direktīvas 2. pantu groza šādi:a) punktā vārdus "kas ir spēkā 1998. gada 1. jūlijā" aizstāj ar vārdiem "kas ir spēkā 1999. gada 1. jūlijā";b) punktā vārdus "tādā variantā, kādā tas ir spēkā 1998. gada 14. janvārī" aizstāj ar vārdiem "tādā variantā, kādā tas ir spēkā 1999. gada 1. jūlijā".2. 15. pantu aizstāj ar šādu pantu:"15. pantsInformācijas publicēšana1. Katras dalībvalsts kompetentā iestāde veic pasākumus, lai nodrošinātu to, ka VIII pielikuma I daļā uzskaitītā informācija par kuģiem, kas pagājušā mēneša laikā aizturēti attiecīgās dalībvalsts ostās vai kuriem tajās liegta iebraukšana, tiek publicēta vismaz reizi mēnesī.2. Sirenac sistēmā pieejamo informāciju par kuģiem, kurus dalībvalstu ostās pārbauda atbilstīgi VIII pielikuma I un II daļai, piemērotiem tehniskiem līdzekļiem publisko cik drīz vien iespējams pēc pārbaudes pabeigšanas vai aizturēšanas atsaukšanas.3. Lai ieviestu 2. punktā minētos piemērotos tehniskos līdzekļus, dalībvalstis sadarbojas ar Komisiju.4. Lai īstenotu iepriekšminētās prasības, vajadzības gadījumā izdara grozījumus Sirenac informācijas sistēmā."3. I pielikumu groza, kā paredzēts šīs direktīvas pielikumā.4. II pielikumu groza šādi:a) 2. punkta septīto ievilkumu aizstāj ar šādu ievilkumu:"— Atbrīvojuma sertifikāts, tostarp, vajadzības gadījumā — kravu saraksts."b) aiz 28. punkta iekļauj šādus punktus:"29. Atkritumu apsaimniekošanas plāns un atkritumu reģistrs.30. Palīdzības sistēma lēmumu pieņemšanai pasažieru kuģu kapteiņiem.31. Meklēšanas un glābšanas dienestu sadarbības plāns pasažieru kuģiem, kuri kursē pastāvīgos maršrutos.32. Saraksts ar operāciju ierobežojumiem uz pasažieru kuģiem.33. Kuģu beramkravu pārvadāšanai grāmata.34. Kuģu beramkravu pārvadāšanai piekraušanas un izkraušanas plāns."5. Direktīvai pievieno jaunu VIII pielikumu, kā paredzēts šīs direktīvas pielikumā.2. pants1. Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai vēlākais 12 mēnešus pēc šīs direktīvas pieņemšanas izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.Kad dalībvalstis pieņem minētos tiesību aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarīt šādas atsauces.2. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.3. pantsŠī direktīva stājas spēkā septītajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.4. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 1999. gada 13. decembrīKomisijas vārdā —priekšsēdētāja vietnieksLoyola de Palacio[1] OV L 157, 7.7.1995., 1. lpp.[2] OV L 184, 27.6.1998., 40. lpp.[3] OV L 247, 5.10.1993., 19. lpp.[4] OV L 276, 13.10.1998., 7. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMS1. I pielikumu groza šādi:a)I daļas 6. punktā aiz vārdiem "tikuši uz laiku atskaitīti" ievieto vārdus "vai tikuši izslēgti";b) II daļuaizstāj ar šādu daļu:"II. Vispārējais atlases koeficientsŠādus kuģus inspicē pirmām kārtām:1. Kuģi, kas kādas dalībvalsts ostā iebrauc pirmo reizi vai kas tajā nav iebraukuši pēdējos 12 vai vairāk mēnešus. Piemērojot šos kritērijus, dalībvalstis ņem vērā arī tās pārbaudes, ko veikušas Parīzes SM dalībvalstis. Ja šim nolūkam vajadzīgie dati nav pieejami, tad dalībvalstis izmanto Sirenac datus un pārbauda tos kuģus, kuri nav reģistrēti Sirenac datu bāzē kopš tās izveidošanas 1993. gada 1. janvārī.2. Kuģi, kurus pēdējos sešos mēnešos nav pārbaudījusi neviena dalībvalsts.3. Kuģi, kuru obligātus sertifikātus par kuģa konstrukciju un aprīkojumu, ko izdod saskaņā ar attiecīgām konvencijām, un klasifikācijas sertifikātus izdevusi organizācija, kas nav atzīta atbilstīgi Padomes 1994. gada 22. novembra Direktīvai 94/57/EK par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu pārbaudes un apsekojumus, un attiecīgajām darbībām, kuras veic administrācijas jūras lietu jomā (OV L 319, 12.12.1994., 20. lpp.).4. Kuģi, kuri izmanto tādas valsts karogu, kas iekļauta kārtējā trīsgadējā vidējo rādītāju tabulā, kurā uzskaita aizturēšanas vai aizkavēšanas, kas pārsniedz vidējo skaitu, un kuru publicē Parīzes SM ikgadējā ziņojumā.5. Kuģi, kuriem ļauts izbraukt no kādas dalībvalsts ostas ar konkrētiem nosacījumiem, piemēram:a) trūkumi jānovērš pirms izbraukšanas;b) trūkumi jānovērš nākamajā ostā;c) trūkumi jānovērš 14 dienās;d) trūkumi, kuru novēršanai paredz citus nosacījumus.Ja uz kuģa veikti attiecīgi pasākumi un visi trūkumi ir novērsti, tad to ņem vērā.6. Kuģi, kuriem reģistrēti trūkumi kādas iepriekšējas pārbaudes laikā, atkarībā no trūkumu skaita.7. Kuģi, kas tikuši aizturēti iepriekšējā ostā.8. Kuģi, kas izmanto tādas valsts karogu, kura nav ratificējusi visas attiecīgās starptautiskās konvencijas, kas minētas šīs direktīvas 2. pantā.9. Kuģi, kas izmanto tādas valsts karogu, kuras trūkumu koeficients pārsniedz vidējo.10. Kuģi, kuru klasē trūkumu rādītāji pārsniedz vidējos.11. Kuģi, kuri pieder kategorijai, kurai nolemts piemērot pastiprinātas pārbaudes (atbilstīgi šīs direktīvas 7. pantam).12. Citi kuģi, kas vecāki par 13 gadiem.Lemjot par secību, kādā pārbaudīt iepriekš uzskaitītos kuģus, kompetentā iestāde ņem vērā vispārējo atlases koeficientu, ko norāda Sirenac informācijas sistēma, saskaņā ar Parīzes SM I pielikuma 1. iedaļu. Lielāks atlases koeficients liecina par lielāku prioritāti. Atlases koeficients ir summa, kurā saskaita piemēroto atlases koeficientu vērtības, kas definētas Parīzes SM. Šīs daļas 5., 6. un 7. punkts attiecas tikai uz tām pārbaudēm, kuras veiktas pēdējos 12 mēnešos. Vispārējais atlases koeficients nedrīkst būt mazāks par summu, ko veido vērtības, kādas noteiktas attiecībā uz 3., 4., 8., 9., 10., 11. un 12. punktu.Ja trīs mēnešus pēc tam, kad atbilstīgi Parīzes SM ir noteiktas jaunas atlases koeficientu vērtības, Komisija šīs vērtības uzskata par neatbilstošām, tad Komisija, ievērojot Direktīvas 95/21/EK 19. pantā paredzēto procedūru, var lemt tādas vērtības neattiecināt uz šo direktīvu:"2. Direktīvai pievieno jaunu VIII pielikumu:"VIII PIELIKUMSInformācijas publicēšana par aizturēšanām un pārbaudēm dalībvalstu ostās(sk. 15. pantu)I. Informācijā, ko publicē saskaņā ar 15. panta 1. punktu, iekļauj šādas ziņas:- kuģa vārds,- SJO numurs,- kuģa tips,- tilpība (bruto),- būvēšanas gads,- kuģa īpašnieka vai operatora vārds vai nosaukums un adrese,- karoga valsts,- attiecīgos gadījumos — viena vai vairākas klasificēšanas sabiedrības, kuras konkrētam kuģim izdevušas klases sertifikātus, ja tādi ir,- viena vai vairākas klasificēšanas sabiedrības un/vai kāds cits subjekts, kas konkrētam kuģim karoga valsts vārdā izdevis konvencijās paredzētos sertifikātus, minot arī attiecīgos sertifikātus,- aizturēšanas reižu skaits iepriekšējos 24 mēnešos,- aizturēšanas valsts un osta,- diena, kurā aizturēšana atsaukta,- aizturēšanas ilgums dienās,- atklāto trūkumu skaits un skaidri izklāstīti aizturēšanas iemesli,- gadījumos, kad kuģim liegta iebraukšana Kopienas ostās, skaidri izklāstīti šādas sankcijas iemesli,- norāde, vai klasificēšanas sabiedrība vai cita privāta struktūra, kas veikusi attiecīgo apsekošanu, ir atbildīga saistībā ar trūkumiem, kas katrs atsevišķi vai visi kopā devuši iemeslu aizturēšanai,- to pasākumu apraksts, kas veikti gadījumos, kad kuģim dota atļauja pārbraukt uz tuvāko piemēroto remonta rūpnīcu vai kad kuģim liegta iebraukšana visās Kopienas ostās.II. Saskaņā ar 15. panta 2. punktu publiskotā informācijā par inspicētiem kuģiem iekļauj šādas ziņas:- kuģa vārds,- SJO numurs,- kuģa tips,- tilpība (bruto),- būvēšanas gads,- kuģa īpašnieka vai operatora vārds vai nosaukums un adrese,- karoga valsts,- attiecīgos gadījumos — viena vai vairākas klasificēšanas sabiedrības, kuras konkrētam kuģim izdevušas klases sertifikātus, ja tādi ir,- viena vai vairākas klasificēšanas sabiedrības un/vai jebkurš cits subjekts, kas konkrētam kuģim karoga valsts vārdā izdevis konvencijās paredzētos sertifikātus, minot arī attiecīgos sertifikātus,- pārbaudes valsts, osta un laiks,- trūkumu skaits pa trūkumu kategorijām."--------------------------------------------------


title: Komisijas Direktīva 2006/111/EK ( 2006. gada 16. novembris ) par dalībvalstu un publisku uzņēmumu finansiālo attiecību pārredzamību, kā arī par dažu uzņēmumu finanšu pārredzamību (Kodificēta versija)   (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               17.11.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 318/17

      KOMISIJAS DIREKTĪVA 2006/111/EK
   (2006. gada 16. novembris)
   par dalībvalstu un publisku uzņēmumu finansiālo attiecību pārredzamību, kā arī par dažu uzņēmumu finanšu pārredzamību
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   (Kodificēta versija)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 86. panta 3. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Komisijas 1980. gada 25. jūnija Direktīva 80/723/EEK par dalībvalstu un valsts uzņēmumu finansiālo attiecību pārredzamību, kā arī par dažu uzņēmumu finanšu pārredzamību (1) ir vairākas reizes būtiski grozīta (2). Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētā direktīva ir jākodificē.

               (2)

               Publiski uzņēmumi dalībvalstu ekonomikā ieņem nozīmīgu vietu.

               (3)

               Dalībvalstis dažkārt piešķir īpašas vai ekskluzīvas tiesības konkrētiem uzņēmumiem vai veic maksājumus, vai piešķir citādas kompensācijas konkrētiem uzņēmumiem, kuriem uzticēts sniegt pakalpojumus vispārējās ekonomiskās interesēs. Tādi uzņēmumi bieži konkurē ar citiem uzņēmumiem.

               (4)

               Līguma 295. pantā ir teikts, ka Līgums nekādi neietekmē dalībvalstu īpašumtiesību sistēmu. Nedrīkst pieļaut publisku un privātu uzņēmumu nepamatotu diskrimināciju, piemērojot konkurences noteikumus. Šī direktīva ir jāpiemēro gan publiskiem, gan privātiem uzņēmumiem.

               (5)

               Līgumā ir prasīts Komisijai nodrošināt to, ka dalībvalstis ne publiskiem, ne privātiem uzņēmumiem nepiešķir atbalstu, kas neatbilst kopējā tirgus principiem.

               (6)

               Tomēr valsts iestāžu un publisko uzņēmumu finansiālo attiecību sarežģītība neļauj pilnībā ievērot minēto ierobežojumu.

               (7)

               Līgumā paredzētos atbalsta noteikumus taisnīgi un efektīvi piemērot gan publiskiem, gan privātiem uzņēmumiem varēs tikai tad, ja finansiālās attiecības tiks padarītas pārskatāmas.

               (8)

               Padarot publiskus uzņēmumus pārskatāmus, skaidri nodalītos valsts pārvaldes funkcija no valsts kā īpašnieces funkcijām.

               (9)

               Ar Līguma 86. panta 1. punktu dalībvalstīm noteikti konkrēti pienākumi attiecībā uz publiskiem uzņēmumiem un uzņēmumiem, kam dalībvalstis piešķīrušas īpašas vai ekskluzīvas tiesības. Līguma 86. panta 2. punkts attiecas uz uzņēmumiem, kam uzticēts sniegt pakalpojumus vispārējās ekonomiskās interesēs. Līguma 86. panta 3. punktā ir noteikts, ka Komisija nodrošina šī panta piemērošanu, paredzot arī tam vajadzīgos līdzekļus. Lai nodrošinātu Līguma 86. panta piemērošanu, Komisijai jāsaņem vajadzīgā informācija. Tas nozīmē, ka jādefinē noteikumi pārredzamības nodrošināšanai.

               (10)

               Jāprecizē terminu “valsts iestādes” un “publiski uzņēmumi” nozīme.

               (11)

               Dalībvalstīs ir dažāds administratīvi teritoriālais dalījums. Šī direktīva ir jāattiecina uz visu līmeņu valsts iestādēm katrā dalībvalstī.

               (12)

               Valsts iestādēm var būt dominējoša ietekme publiskos uzņēmumos ne tikai gadījumos, ja tā ir uzņēmumu īpašniece vai ja tai pieder akciju vairākums, bet arī, izmantojot pilnvaras pārvaldes vai uzraudzības struktūrās, ko paredz uzņēmumus reglamentējošie noteikumi vai akciju sadalījums.

               (13)

               Valsts līdzekļus publiskiem uzņēmumiem var piešķirt vai nu tieši, vai netieši. Pārskatāmība jānodrošina neatkarīgi no valsts līdzekļu piešķiršanas veida. Būtu lietderīgi darīt pieejamu informāciju par valsts līdzekļu piešķiršanas iemesliem un faktisko izmantojumu.

               (14)

               Konkurences noteikumu, un jo īpaši Līguma 86. panta piemērošanu varētu apgrūtināt sarežģītas situācijas, kas saistītas ar publisko un privāto uzņēmumu dažādajām formām, kuriem piešķir īpašas vai ekskluzīvas tiesības vai kuriem uztic sniegt pakalpojumus vispārējās ekonomiskās interesēs, kā arī ar plašo darbību klāstu, kādā var darboties viens uzņēmums, un ar dažādām tirgus liberalizācijas pakāpēm dažādās dalībvalstīs. Tāpēc dalībvalstīm un Komisijai jāsaņem sīki dati par tādu uzņēmumu iekšējo finanšu un organizatorisko struktūru, cita starpā – atsevišķu un uzticamu grāmatvedību par dažādām vienā uzņēmumā veiktām darbībām.

               (15)

               Tādā grāmatvedībā atsevišķi jāizdala dažādas darbības, ar katru no tām saistītās izmaksas un ieņēmumi un metodes, pēc kurām izmaksas un ieņēmumus piešķir un sadala. Atsevišķai grāmatvedībai jābūt pieejamai, no vienas puses, par produktiem un pakalpojumiem, attiecībā uz ko dalībvalstis ir piešķīrušas īpašas vai ekskluzīvas tiesības, un par uzņēmumam uzticētiem pakalpojumiem vispārējās ekonomiskās interesēs, un, no otras puses, par visiem citiem uzņēmuma ražotiem produktiem un piedāvātiem pakalpojumiem. Atsevišķu grāmatvedību nevajadzētu prasīt no uzņēmumiem, kuri tikai sniedz pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi un kuri papildus šai darbībai neveic citas darbības. Atsevišķu grāmatvedību nebūtu lietderīgi prasīt saistībā ar pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi vai īpašām vai ekskluzīvām tiesībām, ja vien tas nav vajadzīgs izmaksu un ieņēmumu sadalei starp tādiem pakalpojumiem un produktiem un citiem pakalpojumiem un produktiem, kas nav pakalpojumi vispārējās ekonomiskās interesēs vai attiecībā uz ko nav piešķirtas īpašas vai ekskluzīvas tiesības.

               (16)

               Prasīt no dalībvalstīm nodrošināt to, lai attiecīgiem uzņēmumiem būtu atsevišķa grāmatvedība, ir visiedarbīgākais paņēmiens, kā nodrošināt konkurences noteikumu taisnīgu un efektīvu piemērošanu tādiem uzņēmumiem. Komisija 1996. gadā pieņēma Paziņojumu par pakalpojumiem vispārējās interesēs Eiropā (3), kuru papildināja ar Paziņojumu 2001. gadā (4), uzsverot tādu pakalpojumu nozīmi. Jāņem vērā attiecīgo nozaru svarīgums, kurās varētu sniegt vispārējas intereses pakalpojumus, kā arī spēcīgās tirgus pozīcijas, kādas varētu ieņemt attiecīgie uzņēmumi, un to, ka konkurence, kas tikko sāk veidoties liberalizētajās nozarēs, ir viegli iespaidojama. Ievērojot proporcionalitātes principu, lai sasniegtu vienu no pamatmērķiem – pārredzamību, ir jāizstrādā noteikumi par atsevišķu grāmatvedību. Šī direktīva ir vērsta tikai uz to, kas nepieciešams, lai varētu sasniegt Līguma 5. panta trešajā daļā paredzētos mērķus.

               (17)

               Dažās nozarēs Kopienas pieņemtajos tiesību aktos prasīts, lai dalībvalstis un daži uzņēmumi kārtotu atsevišķu grāmatvedību. Jānodrošina vienāda attieksme pret visām ekonomiskām darbībām visā Kopienā, un prasība kārtot atsevišķu grāmatvedību jāattiecina uz visiem līdzīgiem gadījumiem. Ar šo direktīvu nevajadzētu grozīt noteikumus, kas tādā pašā nolūkā paredzēti citos Kopienas tiesību aktos, un to nevajadzētu attiecināt uz uzņēmumu darbību, uz ko attiecas tādi tiesību akti.

               (18)

               Jāparedz, ka uz dažiem uzņēmumiem šī direktīva neattieksies, ņemot vērā tādu uzņēmumu apgrozījuma apmērus. Šo direktīvu nevajadzētu attiecināt uz tāda mēroga publiskiem uzņēmumiem, kuros neattaisnotos veikt pārskatāmības nodrošināšanai vajadzīgo administratīvo darbu. Pašlaik nav jāprasa atsevišķa grāmatvedība uzņēmumiem, kas sniedz dažu kategoriju pakalpojumus, jo tādi uzņēmumi tirdzniecību starp dalībvalstīm nevarētu daudz ietekmēt.

               (19)

               Šī direktīva neierobežo ne citus Līguma noteikumus, jo īpaši 86. panta 2. punktu, 88. pantu un 296. pantu, ne arī kādus citus noteikumus par informāciju, ko dalībvalstis sniedz Komisijai.

               (20)

               Gadījumos, kad par pakalpojumiem vispārējās ekonomiskās interesēs kompensācijas paredzētas uz noteiktu laiku, ievērojot atklātu, pārredzamu procedūru bez diskriminācijas, attiecīgajiem uzņēmumiem nebūtu jāprasa atsevišķa grāmatvedība.

               (21)

               Tādēļ, ka uzņēmumi savā starpā konkurē, iegūtai informācijai jāpiemēro pienākums neizpaust dienesta noslēpumu.

               (22)

               Tādas ziņošanas sistēmas ieviešana, kas pamatotos uz ex post facto kontrolēm attiecībā uz finanšu plūsmām starp valsts iestādēm un publiskiem uzņēmumiem apstrādes rūpniecības nozarē, ļautu Komisijai pildīt tās saistības. Tāda kontroles sistēma jāattiecina uz konkrētu finanšu informāciju.

               (23)

               Lai dalībvalstis nenoslogotu ar administratīvu darbu, ziņošanas sistēmas vajadzībām jāizmanto gan publiski pieejami dati, gan akciju kontrolpaketes turētājiem pieejama informācija. Jāpieļauj konsolidēti ziņojumi. Konkurenci kopējā tirgū visvairāk traucēs pārmērīgs atbalsts lielākajiem uzņēmumiem apstrādes rūpniecības nozarē. Tādēļ ziņošanas sistēmu pagaidām varētu attiecināt tikai uz tiem uzņēmumiem, kuru gada apgrozījums pārsniedz 250 miljonus EUR.

               (24)

               Šī direktīva nedrīkst skart dalībvalstu pienākumus attiecībā uz termiņiem I pielikuma B daļā minēto direktīvu transponēšanai valsts tiesību aktos,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.
   1. pants
   1.   Dalībvalstis nodrošina to, lai valsts iestāžu un publisku uzņēmumu finansiālās attiecības būtu pārredzamas atbilstīgi šai direktīvai tā, lai skaidri varētu identificēt:

               a)

               valsts līdzekļus, ko valsts iestādes piešķir tieši publiskiem uzņēmumiem;

               b)

               valsts līdzekļus, ko valsts iestādes piešķir ar publisko uzņēmumu vai finanšu iestāžu starpniecību;

               c)

               valsts līdzekļu faktisko izmantojumu.

         2.   Neierobežojot citus attiecīgus Kopienas noteikumus, dalībvalstis nodrošina pareizu finanšu un organizatorisko struktūru atspoguļojumu atsevišķā grāmatvedībā uzņēmumos, no kuriem prasa tādu atsevišķu grāmatvedību, lai skaidri varētu identificēt:

               a)

               ar dažādām darbībām saistītas izmaksas un ieņēmumus;

               b)

               pilnīgas ziņas par metodēm, pēc kādām izmaksas un ieņēmumi tiek piešķirti vai sadalīti dažādām darbībām.

         2. pants
   Šajā direktīvā:

               a)

               “valsts iestādes” ir visas valsts iestādes, tostarp pati valsts un reģionālas, vietējas vai citāda teritoriāla dalījuma iestādes;

               b)

               “publiski uzņēmumi” ir uzņēmumi, kuros valsts iestādes var tieši vai netieši īstenot dominējošu ietekmi savu īpašumtiesību dēļ, finansiālas dalības dēļ vai to noteikumu dēļ, kas attiecas uz šiem uzņēmumiem.
               Uzskata, ka valsts iestādēm ir dominējoša ietekme kādā uzņēmumā, ja šīs iestādes tieši vai netieši:

                           i)

                           ir īpašnieces lielākajai daļai uzņēmuma parakstītā kapitāla; vai

                           ii)

                           kontrolē balsu vairākumu, kas pienākas atbilstīgi uzņēmuma emitētām akcijām; vai

                           iii)

                           var iecelt vairāk nekā pusi uzņēmuma pārvaldes, vadības vai uzraudzības struktūras locekļu;

               c)

               “publiskie uzņēmumi apstrādes rūpniecības nozarē” ir uzņēmumi, kuru galvenā darbības joma, ko definē kā vismaz 50 % no gada kopējā apgrozījuma, ir apstrādes rūpniecība. Šie uzņēmumi ir tie uzņēmumi, kuru darbība NACE klasifikatorā (1. redakcijā) iekļaujama D sadaļā “Apstrādes rūpniecība”, apakšsadaļas no DA līdz DN ieskaitot (5);

               d)

               “uzņēmums, kuram ir pienākums vest atsevišķu grāmatvedību”, ir tāds uzņēmums, kuram dalībvalsts piešķīrusi īpašas vai ekskluzīvas tiesības, kā minēts Līguma 86. panta 1. punktā, vai kuram uzticēts sniegt kādu pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, kā minēts Līguma 86. panta 2. punktā, un kurš saistībā ar tādu pakalpojumu saņem sabiedriskā pakalpojuma kompensāciju jebkādā formā un veic arī citas darbības;

               e)

               “dažādas darbības” ir, no vienas puses, produkti vai pakalpojumi, attiecībā uz ko uzņēmumam piešķirtas īpašas vai ekskluzīvas tiesības, un uzņēmumam uzticēti pakalpojumi ar vispārējās ekonomiskās interesēs, un, no otras puses, citi uzņēmuma ražotie produkti vai sniegtie pakalpojumi;

               f)

               “ekskluzīvas tiesības” ir tiesības, ko dalībvalsts ar normatīvu vai administratīvu aktu ir piešķīrusi vienam uzņēmumam, rezervējot tiesības sniegt kādu pakalpojumu vai veikt kādu darbību konkrētā ģeogrāfiskā apgabalā;

               g)

               “īpašas tiesības” ir tiesības, ko dalībvalsts ar normatīvu vai administratīvu aktu ir piešķīrusi ierobežotam uzņēmumu skaitam un kas konkrētā ģeogrāfiskā apgabalā:

                           i)

                           ierobežo šo skaitu līdz diviem vai vairāk uzņēmumiem, kam ir atļauts sniegt kādu pakalpojumu vai veikt kādu darbību, neievērojot objektivitātes, proporcionalitātes un diskriminācijas aizlieguma kritērijus; vai

                           ii)

                           izraugās, neievērojot šos kritērijus, vairākus konkurējošus uzņēmumus, kam ir atļauts sniegt kādu pakalpojumu vai veikt kādu darbību; vai

                           iii)

                           piešķir kādam uzņēmumam vai uzņēmumiem, neievērojot šos kritērijus, juridiskas vai administratīvas priekšrocības, kas ievērojami iespaido kāda cita uzņēmuma iespējas sniegt to pašu pakalpojumu vai veikt to pašu darbību tajā pašā ģeogrāfiskajā apgabalā būtībā līdzvērtīgos apstākļos.

         3. pants
   1. panta 1. punktā minētā pārskatāmība jo īpaši attiecas uz šādiem aspektiem valsts iestāžu un publisku uzņēmumu finansiālās attiecībās:

               a)

               saimnieciskās darbības zaudējumu kompensēšana;

               b)

               kapitāla nodrošinājums;

               c)

               neatmaksājami finansiālie piešķīrumi vai aizdevumi ar priviliģētiem nosacījumiem;

               d)

               finansiālu priekšrocību piešķiršana par atteikšanos no peļņas vai parādu piedziņas;

               e)

               atteikšanās no izmantoto valsts līdzekļu parastās atdeves;

               f)

               kompensācijas par valsts iestāžu uzliktu finansiālu apgrūtinājumu.

         4. pants
   1.   Lai panāktu 1. panta 2. punktā minēto pārredzamību, dalībvalstis veic pasākumus, lai nodrošinātu to, ka uzņēmumos, no kuriem prasa atsevišķu grāmatvedību:

               a)

               tiek nodalīta iekšējā grāmatvedība par dažādām darbībām;

               b)

               tiek pareizi piešķirtas un sadalītas visas izmaksas un ieņēmumi, pamatojoties uz konsekventi ievērotiem un objektīvi pamatotiem izmaksu uzskaites principiem;

               c)

               ir skaidri definēti izmaksu uzskaites principi, saskaņā ar ko kārto atsevišķo grāmatvedību.

         2.   Šā panta 1. punkts attiecas tikai uz tādām darbībām, uz kurām neattiecas citi attiecīgi Kopienas noteikumi, un tas neskar dalībvalstu vai uzņēmumu saistības saskaņā ar Līgumu vai tādiem attiecīgiem noteikumiem.
   5. pants
   1.   Saistībā ar 1. panta 1. punktā minēto pārredzamību šī direktīva neattiecas uz valsts iestāžu finansiālām attiecībām ar:

               a)

               publiskiem uzņēmumiem – attiecībā uz pakalpojumiem, kuru sniegšana nevarētu ievērojami ietekmēt tirdzniecību dalībvalstu starpā;

               b)

               centrālajām bankām;

               c)

               valsts kredītiestādēm gadījumos, kad valsts iestādes tajās nogulda valsts līdzekļus ar parastiem komercnoteikumiem;

               d)

               publiskiem uzņēmumiem, kuru kopējais tīrais gada apgrozījums divos saimnieciskajos gados pirms gada, kurā ir piešķirti vai lietoti 1. panta 1. punktā minētie līdzekļi, kopā nav sasniedzis 40 miljonus EUR. Attiecībā uz valsts kredītiestādēm šis ierobežojums ir bilances kopsumma, kas nesasniedz 800 miljonus EUR.

         2.   Saistībā ar 1. panta 2. punktā minēto pārredzamību šī direktīva neattiecas uz:

               a)

               uzņēmumiem saistībā ar pakalpojumiem, kuru sniegšana nevarētu ievērojami ietekmēt tirdzniecību dalībvalstu starpā;

               b)

               uzņēmumiem, kuru kopējais tīrais gada apgrozījums divos saimnieciskajos gados pirms gada, kurā dalībvalstis tiem piešķīrušas īpašas vai ekskluzīvas tiesības saskaņā ar Līguma 86. panta 1. punktu vai kurā tiem bijis uzticēts sniegt kādu pakalpojumu vispārējās ekonomiskās interesēs saskaņā ar Līguma 86. panta 2. punktu, kopā nav sasniedzis 40 miljonus EUR; attiecībā uz valsts kredītiestādēm šis ierobežojums ir bilances kopsumma, kas nesasniedz 800 miljonus EUR;

               c)

               uzņēmumiem, kuriem uzticēts sniegt pakalpojumus vispārējās ekonomiskās interesēs saskaņā ar Līguma 86. panta 2. punktu, ja kompensācijas, ko tie saņēmuši jebkādā formā, ir bijis paredzēts uz noteiktu laiku, ievērojot atklātu, pārskatāmu procedūru bez diskriminācijas.

         6. pants
   1.   Dalībvalstis nodrošina to, ka informācija par 1. panta 1. punktā minētajām finansiālām attiecībām Komisijai ir pieejama piecus gadus pēc tā saimnieciskā gada beigām, kurā publiskiem uzņēmumiem ir piešķirti valsts līdzekļi. Gadījumos, kad tos pašus līdzekļus izmanto kādā vēlākā saimnieciskā gadā, piecu gadu termiņu sāk skaitīt no tāda vēlāka gada beigām.
   2.   Dalībvalstis nodrošina to, ka 1. panta 2. punktā minētā informācija par uzņēmumu finanšu un organizatorisko struktūru Komisijai ir pieejama piecus gadus pēc tā saimnieciskā gada, uz ko minētā informācija attiecas.
   3.   Dalībvalstis pēc Komisijas lūguma tai sniedz 1. un 2. punktā minēto informāciju, kā arī vajadzīgo papildinformāciju, jo īpaši attiecībā uz konkrētu rīcību pamatojumu.
   7. pants
   Komisija neizpauž saskaņā ar 6. panta 3. punktu sniegto informāciju, ja uz to attiecas pienākums neizpaust dienesta noslēpumu.
   Pirmā daļa neliedz publicēt vispārēju informāciju vai pētījumus, kas nesatur informāciju par konkrētiem publiskiem uzņēmumiem, uz kuriem attiecas šī direktīva.
   8. pants
   1.   Dalībvalstis, kurās ir uzņēmumi apstrādes rūpniecības nozarē, katru gadu iesniedz Komisijai 2. un 3. punktā minēto finanšu informāciju, ievērojot 5. punktā aprakstīto grafiku.
   2.   Publiskiem uzņēmumiem apstrādes rūpniecības nozarē saskaņā ar 4. punktu lūdz iesniegt finanšu informāciju par gada ziņojumu un gada pārskatu atbilstīgi Padomes Direktīvas 78/660/EEK (6) definējumiem. Gada pārskatā un gada ziņojumā iekļauj bilanci, peļņas/zaudējumu aprēķinu, paskaidrojošas piezīmes, uzskaites principu aprakstu, vadības paziņojumus, ziņojumus pa nozarēm un darbībām. Iesniedz arī ziņas par akcionāru kopsapulču sasaukšanu un citu saistītu informāciju.
   Norāda, kādās attiecībās ir finansējuma piešķīrējs un saņēmējs. Ziņojumus sniedz par katru publisku uzņēmumu atsevišķi, kā arī atsevišķi par sabiedrībās vai pārvaldītājsabiedrībās ietilpstošiem uzņēmumiem, kuros konsolidēti vairāki publiski uzņēmumi, ja vien sabiedrībā vai pārvaldītājsabiedrībā ietilpstošā uzņēmuma konsolidētais noiets ļauj to klasificēt kā “apstrādes rūpniecības uzņēmumu”.
   3.   Lūdz sniegt šādas ziņas papildus informācijai, kas minēta 2. punktā, ja tās nav iekļautas gada ziņojumā vai gada pārskatā:

               a)

               piešķirti pamatkapitāla vai kvazikapitāla līdzekļi, kas pielīdzināmi pašu kapitālam, minot piešķiršanas nosacījumus (parastās akcijas, priekšrocības akcijas, akcijas ar atliktu dividenžu izmaksu vai konvertējamas akcijas, procentu likmes; līdz ar akcijām piešķirtas dividenžu vai konvertēšanas tiesības);

               b)

               neatmaksājamas dotācijas vai dotācijas, kas atmaksājas tikai īpašos gadījumos;

               c)

               uzņēmumam izsniegti kredīti, tostarp, pārtēriņa tiesības vai kapitālieguldījumu kreditēšana, norādot procentu likmes, kreditēšanas nosacījumus un garantijas, ja kredīta saņēmējs uzņēmums tādas aizdevējam piedāvā;

               d)

               garantijas, ko uzņēmumiem saistībā ar kreditēšanu sniedz valsts iestādes (minot nosacījumus un maksājumus, ko uzņēmumam par tādām garantijām var prasīt maksāt);

               e)

               izmaksātās dividendes un nesadalītā peļņa;

               f)

               citi valsts iejaukšanās veidi, jo īpaši, valstij no publiskiem uzņēmumiem pienākošos summu atlaišana, cita starpā, kredītu, dotāciju, uzņēmuma peļņas vai sociālo nodokļu vai citu līdzīgu maksājumu atlaišana.

         a) apakšpunktā minētajā pamatkapitālā ieskaita publisku uzņēmumu pamatkapitālam tieši piešķirtus valsts līdzekļus, kā arī līdzekļus, ko piešķir valsts pārvaldītājsabiedrības vai citi publiski uzņēmumi, tostarp – finanšu iestādes, neatkarīgi no tā, vai tā ir iekšēja līdzekļu piešķiršana koncernā, vai piešķiršana no ārpuses.
   4.   Informāciju, kas minēta 2. un 3. punktā, sniedz par visiem publiskiem uzņēmumiem, kuru apgrozījums pēdējā saimnieciskajā gadā pārsniedzis 250 miljonus EUR.
   Minēto informāciju sniedz par katru publisku uzņēmumu atsevišķi, tostarp arī par citās dalībvalstīs reģistrētiem uzņēmumiem, un vajadzības gadījumā informācijā iekļauj sīkākas ziņas par publisku uzņēmumu iekšējiem vai savstarpējiem darījumiem, kā arī tiešiem darījumiem starp publisku uzņēmumu un valsti.
   Daži publiski uzņēmumi savas darbības nodala vairākos juridiski patstāvīgos uzņēmumos. No tādiem uzņēmumiem Komisija pieļauj konsolidētus ziņojumus. Konsolidētos ziņojumos vajadzētu atspoguļot reālās saimnieciskās darbības uzņēmumu grupā, kas darbojas vienā un tajā pašā nozarē vai cieši saistītās nozarēs. Konsolidētus ziņojumus no darbību ziņā atšķirīgām un tikai finansiāli saistītām pārvaldītājsabiedrībām nepieļauj.
   5.   Informāciju, kas minēta 2. un 3. punktā, Komisijai iesniedz katru gadu.
   Informāciju iesniedz 15 darbadienās no dienas, kad publicē attiecīgā publiska uzņēmuma gada ziņojumu. Jebkurā gadījumā un jo īpaši attiecībā uz uzņēmumiem, kuri gada pārskatus nepublicē, informāciju iesniedz vēlākais deviņos mēnešos no uzņēmuma saimnieciskā gada beigām.
   6.   Nolūkā zināt, cik ir tādu uzņēmumu, uz kuriem attiecas šī ziņošanas sistēma, dalībvalstis Komisijai iesniedz sarakstu ar uzņēmumiem, uz kuriem attiecas šis pants, norādot arī uzņēmumu apgrozījumu. Saraksts līdz katra gada 31. martam jāpārskata.
   7.   Dalībvalstis Komisijai iesniedz jebkādu papildu informāciju, ko tās uzskata par vajadzīgu, lai pienācīgi izvērtētu iesniegtos datus.
   9. pants
   Komisija dalībvalstis regulāri informē par šīs direktīvas piemērošanas rezultātiem.
   10. pants
   Direktīvu 80/723/EEK, kas grozīta ar direktīvām, kuras minētas I pielikuma A daļā, atceļ, neskarot dalībvalstu pienākumus attiecībā uz termiņiem I pielikuma B daļā minēto direktīvu transponēšanai valsts tiesību aktos.
   Atsauces uz atcelto direktīvu uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu, un lasa saskaņā ar atbilstības tabulu, kas atrodas II pielikumā.
   11. pants
   Šī direktīva stājas spēkā 2006. gada 20. decembrī.
   12. pants
   Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

      Briselē, 2006. gada 16. novembrī

            Komisijas vārdā —

            Komisijas locekle

         Neelie KROES

      (1)  OV L 195, 29.7.1980., 35. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu (EK) Nr. 2005/81/EK (OV L 312, 29.11.2005., 47. lpp.).

      (2)  Skat. I pielikuma A daļu.

      (3)  OV C 281, 26.9.1996., 3. lpp.

      (4)  OV C 17, 19.1.2001., 4. lpp.

      (5)  OV L 83, 3.4.1993., 1. lpp.

      (6)  OV L 222, 14.8.1978., 11. lpp.

      I PIELIKUMS
      A   DAĻA
      ATCELTĀ DIREKTĪVA AR SEKOJOŠIEM GROZĪJUMIEM

         (minēta 10. pantā)

                  Komisijas Direktīva 80/723/EEK

                  (OV L 195, 29.7.1980., 35. lpp.)

                  Komisijas Direktīva 85/413/EEK

                  (OV L 229, 28.8.1985., 20. lpp.)

                  Komisijas Direktīva 93/84/EEK

                  (OV L 254, 12.10.1993., 16. lpp.)

                  Komisijas Direktīva 2000/52/EK

                  (OV L 193, 29.7.2000., 75. lpp.)

                  Komisijas Direktīva 2005/81/EK

                  (OV L 312, 29.11.2005., 47. lpp.)

      B   DAĻA
      TRANSPONĒŠANAS TERMIŅI VALSTS TIESĪBU AKTOS

         (minēti 10. pantā)

                  Direktīva

                  Transponēšanas termiņš

                  80/723/EEK

                  1981. gada 31. decembris

                  85/413/EEK

                  1986. gada 1. janvāris

                  93/84/EEK

                  1993. gada 1. novembris

                  2000/52/EK

                  2001. gada 31. jūlijs

                  2005/81/EK

                  2006. gada 19. decembris

      II PIELIKUMS
      ATBILSTĪBAS TABULA

                  Direktīva 80/723/EEK

                  Šī direktīva

                  1. pants

                  1. pants

                  2. pants, 1. punkts, ievada teikums

                  2. pants, ievada teikums

                  2. pants, 1. punkts, a) apakšpunkts

                  2. pants, a) apakšpunkts

                  2. pants, 1. punkts, b) apakšpunkts

                  2. pants, b) apakšpunkts, pirmā daļa

                  2. pants, 1. punkts, c)–f) apakšpunkts

                  2. pants, c)–f) apakšpunkts

                  2. pants, 1. punkts, g) apakšpunkts, ievadvārdi

                  2. pants, g) apakšpunkts, ievadvārdi

                  2. pants, 1. punkts, g) apakšpunkts, pirmais ievilkums

                  2. pants, g) apakšpunkts, i) daļa

                  2. pants, 1. punkts, g) apakšpunkts, otrais ievilkums

                  2. pants, g) apakšpunkts, ii) daļa

                  2. pants, 1. punkts, g) apakšpunkts, trešais ievilkums

                  2. pants, g) apakšpunkts iii) daļa

                  2. pants, 2. punkts, ievada teikums

                  2. pants, b) apakšpunkts, 2. daļa, ievada teikums

                  2. pants, 2. punkts, a) apakšpunkts

                  2. pants, b) apakšpunkts, 2. daļa, i) daļa

                  2. pants, 2. punkts, b) apakšpunkts

                  2. pants, b) apakšpunkts, 2. daļa, ii) daļa

                  2. pants, 2. punkts, c) apakšpunkts

                  2. pants, b) apakšpunkts, 2. daļa, iii) daļa

                  3. pants

                  3. pants

                  3.a pants

                  4. pants

                  4. pants

                  5. pants

                  5. pants

                  6. pants

                  5.a pants, 1. punkts

                  8. pants, 1. punkts

                  5.a pants, 2. punkts, pirmā daļa, ievada teikums

                  8. pants, 2. punkts, pirmā daļa

                  5.a pants, 2. punkts, pirmā daļa, i) daļa

                  8. pants, 2. punkts, pirmā daļa

                  5.a pants, 2. punkts, otrā daļa, ievada teikums

                  8. pants, 3. punkts, pirmā daļa, ievada teikums

                  5.a pants, 2. punkts, otrā daļa, ii) daļa

                  8. pants, 3. punkts, pirmā daļa, a) apakšpunkts

                  5.a pants, 2. punkts, otrā daļa, iii) daļa

                  8. pants, 3. punkts, pirmā daļa, b) apakšpunkts

                  5.a pants, 2. punkts, otrā daļa, iv) daļa

                  8. pants, 3. punkts, pirmā daļa, c) apakšpunkts

                  5.a pants, 2. punkts, otrā daļa, v) daļa

                  8. pants, 3. punkts, pirmā daļa, d) apakšpunkts

                  5.a pants, 2. punkts, otrā daļa, vi) daļa

                  8. pants, 3. punkts, pirmā daļa, e) apakšpunkts

                  5.a pants, 2. punkts, otrā daļa, vii) daļa

                  8. pants, 3. punkts, pirmā daļa, f) apakšpunkts

                  5.a pants, 3. punkts, pirmā daļa

                  8. pants, 4. punkts, pirmā daļa

                  5.a pants, 3. punkts, otrā daļa, pirmais teikums

                  8. pants, 4. punkts, otrā daļa

                  5.a pants, 3. punkts, otrā daļa, otrais teikums

                  8. pants, 3. punkts, otrā daļa, pirmais teikums

                  5.a pants, 3. punkts, otrā daļa, trešais teikums

                  8. pants, 3. punkts, otrā daļa, otrais teikums

                  5.a pants, 3. punkts, otrā daļa, pēdējais teikums

                  8. pants, 2. punkts, otrā daļa

                  5.a pants, 3. punkts, trešā daļa

                  8. pants, 4. punkts, trešā daļa

                  5.a pants, 4. punkts, pirmā daļa

                  8. pants, 5. punkts, pirmā daļa

                  5.a pants, 4. punkts, otrā daļa

                  8. pants, 5. punkts, otrā daļa

                  5.a pants, 4. punkts, trešā daļa

                  8. pants, 6. punkts

                  5.a pants, 5. punkts

                  —

                  5.a pants, 6. punkts

                  8. pants, 7. punkts

                  6. pants, 1. punkts

                  7. pants, pirmā daļa

                  6. pants, 2. punkts

                  7. pants, otrā daļa

                  7. pants

                  9. pants

                  8. pants

                  —

                  —

                  10. pants

                  —

                  11. pants

                  9. pants

                  12. pants

                  —

                  I pielikums

                  —

                  II pielikums


title: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/37/EK (2004. gada 29. aprīlis) par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā (Sestā atsevišķā direktīva Padomes Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) (kodificētā redakcija)Dokuments attiecas uz EEZ.

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32004L0037

Oficiālais Vēstnesis L 158 , 30/04/2004 Lpp. 0050 - 0076

		Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/37/EK(2004. gada 29. aprīlis)par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā (Sestā atsevišķā direktīva Padomes Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) (kodificētā redakcija)(Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 137. panta 2. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [1],pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru [2],tā kā:(1) Padomes Direktīvā 90/394/EEK (1990. gada 28. jūnijs) par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar pakļautību kancerogēnu iedarbībai darbā (sestā atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē), [3] vairākkārt ir izdarīti būtiski grozījumi [4]. Tādēļ skaidrības un lietderības labad minētā direktīva būtu jākodificē.(2) Lai nodrošinātu darba ņēmēju veselības aizsardzību un drošību, būtiski ir izpildīt prasību minimumu, kas paredzēts, lai garantētu labāku veselības un drošības standartu attiecībā uz darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kurš saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā, un kas ir paredzēts arī tādēļ, lai nodrošinātu obligāto aizsardzības līmeni visiem darba ņēmējiem Kopienā.(3) Šī ir atsevišķa direktīva Padomes Direktīvas 89/391/EEK (1989. gada 12. jūnijs) par pasākumiem, kas ieviešami, lai uzlabotu darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību darbā [5], 16. panta 1. punkta nozīmē. Tādēļ minētās direktīvas noteikumi ir pilnībā attiecināmi uz darba ņēmēju pakļaušanu kancerogēnu vai mutagēnu iedarbībai, neskarot stingrākus un/vai īpašus noteikumus, kas ietverti šajā direktīvā.(4) Ir jāparedz visai Kopienai vienots aizsardzības līmenis pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību, un šis aizsardzības līmenis ir jāizveido nevis saskaņā ar sīki izstrādātām pavēlošām prasībām, bet saskaņā ar vispārēju principu regulējumu, lai dalībvalstis varētu vienoti piemērot minimālās prasības.(5) Dīgļšūnu mutagēni ir vielas, kas var izraisīt neatgriezeniskas pārmaiņas šūnas ģenētiskā materiāla daudzumā un struktūrā, rezultātā radot šūnas fenotipa izmaiņas, kuras var tikt nodotas pēcnācējām meitasšūnām.(6) Cilmes šūnas mutagēniem to darbības mehānisma dēļ var būt kancerogēna iedarbība.(7) Katras vielas klasifikācijas kritēriji un marķēšanas procedūras ir iekļautas Padomes Direktīvas 67/548/EEK (1967. gada 27. jūnijs) par normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamu vielu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu [6] VI pielikumā.(8) Ziņas par tādu preparātu klasificēšanas kritērijiem un marķēšanas procedūrām ir iekļautas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 1999/45/EK (1999. gada 31. maijs) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu jautājumos, kas attiecas uz bīstamu preparātu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu [7].(9) Visās darba situācijās darba ņēmējiem jābūt aizsargātiem pret risku, ko rada preparāti, kuru sastāvā ir viens vai vairāki kancerogēni vai mutagēni, un pret kancerogēniem vai mutagēniem savienojumiem, kas rodas darbavietā.(10) Lai nodrošinātu vislabāko iespējamo aizsardzības līmeni, attiecībā uz dažiem aģentiem ir jāņem vērā visi absorbcijas ceļi, tostarp absorbcija caur ādu.(11) Kaut gan uzkrātā zinātniskā pieredze nav pietiekama, lai ieviestu tādu aizsardzības līmeni, kas nodrošinātu to, ka veselība netiek apdraudēta, risks tomēr būs mazāks, ja tiks samazināta kancerogēnu vai mutagēnu iedarbība.(12) Lai sekmētu riska samazināšanu, būtu jānosaka robežvērtības un citi tieši saistīti noteikumi visiem tiem kancerogēniem un mutagēniem, par kuriem ir pietiekama informācija, tostarp zinātniskie un tehniskie dati, lai to varētu īstenot.(13) Arodekspozīcijas robežvērtības būtu jāuzskata par vispārējo darba ņēmēju aizsardzības pasākumu svarīgu sastāvdaļu. Vajadzības gadījumā šādas robežvērtības jāpārskata, ņemot vērā jaunākus zinātniskos datus.(14) Darba ņēmēju veselības aizsardzībā būtu jāpiemēro piesardzības princips.(15) Jāveic aizsargpasākumi, lai aizsargātu kancerogēnu vai mutagēnu iedarbībai pakļauto darba ņēmēju veselību un drošību.(16) Šī direktīva ir praktisks solis iekšējā tirgus sociālā aspekta īstenošanas virzienā.(17) Saskaņā ar Padomes Lēmumu 74/325/EEK [8] Komisija ir apspriedusies ar Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēju komiteju, lai izstrādātu priekšlikumus par direktīvām, kuras pārņemtas šajā direktīvā.(18) Šī direktīva neskar dalībvalstu saistības attiecībā uz IV pielikuma B daļā norādītajiem transponēšanas termiņiem,IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.I NODAĻAVISPĀRĪGIE NOTEIKUMI1. pantsMērķis1. Šīs direktīvas mērķis ir aizsargāt darba ņēmējus pret to veselības un drošības apdraudējumu, kā arī novērst šo apdraudējumu, ko rada vai varētu radīt kancerogēnu vai mutagēnu iedarbība darbā.Tā paredz īpašu prasību minimumu šajā jomā, tostarp robežvērtības.2. Šī direktīva neattiecas uz darba ņēmējiem, kas pakļauti vienīgi radiācijai saskaņā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu.3. Direktīva 89/391/EEK pilnībā attiecas uz visu 1. punktā noteikto jomu, neskarot stingrākus un/vai īpašus šajā direktīvā iekļautus noteikumus.4. Attiecībā uz azbestu, kas ir Direktīvas 83/477/EEK [9] priekšmets, šīs direktīvas noteikumus piemēro visos gadījumos, kad tie ir daudz labvēlīgāki drošībai un veselības aizsardzībai darbā.2. pantsDefinīcijasŠajā direktīvā:a) "kancerogēns" ir:i) viela, kas atbilst 1. vai 2. kategorijas kancerogēnu vielu klasifikācijas kritērijiem, kuri izklāstīti Direktīvas 67/548/EEK VI pielikumā;ii) preparāts, kura sastāvu veido viena vai vairākas i) punktā minētās vielas, kurā vienas vai vairāku atsevišķo vielu koncentrācija atbilst prasībām par koncentrācijas robežām, kas jāievēro, lai preparātu varētu klasificēt kā 1. vai 2. kategorijas kancerogēnu vielu, un kas norādītas vai nu:Direktīvas 67/548/EEK I pielikumā, vai arīDirektīvas 1999/45/EK II pielikuma B daļā, ja attiecīgā viela vai vielas nav minētas Direktīvas 67/548/EEK I pielikumā vai ja tās tur ir minētas bez koncentrācijas robežām;iii) viela, preparāts vai process, kas minēts šīs direktīvas I pielikumā, kā arī viela vai preparāts, kas atbrīvojas I pielikumā minētajā procesā;b) "mutagēns" ir:i) viela, kas atbilst 1. vai 2. kategorijas mutagēnu vielu klasifikācijas kritērijiem, kuri izklāstīti Direktīvas 67/548/EEK VI pielikumā;ii) preparāts, kura sastāvu veido viena vai vairākas i) punktā minētās vielas, kurā vienas vai vairāku atsevišķo vielu koncentrācija atbilst prasībām par koncentrācijas robežām, kas jāievēro, lai preparātu varētu klasificēt kā 1. vai 2. kategorijas mutagēnu vielu, un kas norādītas vai nu:Direktīvas 67/548/EEK I pielikumā, vai arīDirektīvas 1999/45/EK II pielikuma B daļā, ja attiecīgā viela vai vielas nav minētas Direktīvas 67/548/EEK I pielikumā vai ja tās tur ir minētas bez koncentrācijas robežām;c) "robežvērtība", ja vien nav norādīts citādi, ir ierobežojums darba ņēmēja elpošanas zonas gaisā esošās "kancerogēna vai mutagēna" koncentrācijas vidējam svaram noteiktā salīdzināmā laikposmā, kas norādīts šīs direktīvas III pielikumā.3. pantsDarbības joma – riska noteikšana un novērtēšana1. Šī direktīva attiecas uz darbībām, kuru laikā darba ņēmēji to darba rezultātā ir vai var tikt pakļauti kancerogēnu vai mutagēnu iedarbībai.2. Visu tādu darbību gadījumā, kuru laikā darba ņēmēji var tikt pakļauti kancerogēnu vai mutagēnu iedarbības riskam, nosaka iedarbības raksturu, pakāpi un ilgumu, lai būtu iespējams novērtēt darba ņēmēju veselības vai drošības apdraudējumu un noteikt veicamos pasākumus.Novērtējumu regulāri atjaunina un veic vienmēr, kad mainās apstākļi, kas var ietekmēt darba ņēmēju pakļaušanu kancerogēnu vai mutagēnu iedarbībai.Darba devējs pēc atbildīgo iestāžu pieprasījuma sniedz informāciju, kas izmantota, veicot novērtējumu.3. Novērtējot risku, vērā ņem visus citus iedarbības ceļus, piemēram absorbciju ādā un/vai caur to.4. Veicot riska novērtējumu, darba devēji īpašu uzmanību pievērš ietekmei uz īpašam riskam pakļauto darba ņēmēju veselību vai drošību un cita starpā ņem vērā to, vai šādus darba ņēmējus ir vēlams nenodarbināt zonās, kur tie var nonākt saskarē ar kancerogēniem vai mutagēniem.II NODAĻADARBA DEVĒJU PIENĀKUMI4. pantsSamazināšana un aizstāšana1. Darba devējs samazina kancerogēnu vai mutagēnu lietošanu darba vietā, jo īpaši aizstājot tos, ciktāl tas ir tehniski iespējams, ar vielu, preparātu vai procesu, kas saskaņā ar tā izmantošanas nosacījumiem attiecīgi nav bīstams vai ir mazāk bīstams darba ņēmēju veselībai vai drošībai.2. Darba devējs pēc attiecīgo iestāžu pieprasījuma iesniedz tām tā veikto izmeklējumu rezultātus.5. pantsIedarbības novēršana un samazināšana1. Ja 3. panta 2. punktā minētā novērtējuma rezultāti atklāj draudus darba ņēmēju veselībai vai drošībai, darba ņēmēju pakļaušana iedarbībai ir jānovērš.2. Ja kancerogēnu vai mutagēnu nav tehniski iespējams aizstāt ar vielu, preparātu vai procesu, kas saskaņā ar tā izmantošanas nosacījumiem nav bīstams vai ir mazāk bīstams veselībai vai drošībai, tad darba devējs nodrošina šī kancerogēna vai mutagēna ražošanu un izmantošanu noslēgtā sistēmā tehnisko iespēju robežās.3. Ja noslēgtu sistēmu izmantot nav tehniski iespējams, darba devējs nodrošina iedarbības līmeņa samazināšanu darba ņēmējiem tiktāl, ciktāl tas tehniski iespējams.4. Iedarbība nedrīkst pārsniegt kancerogēna robežvērtību, kas norādīta III pielikumā.5. Vienmēr, kad tiek izmantots kancerogēns vai mutagēns, darba devējs veic visus turpmāk minētos pasākumus:a) ierobežo kancerogēna vai mutagēna daudzumus darba vietā;b) cik vien iespējams ierobežo darba ņēmēju skaitu, kas ir vai varētu tikt pakļauti to iedarbībai;c) plāno darba procesus un tehniskos aizsargpasākumus tā, lai novērstu vai līdz minimumam samazinātu kancerogēnu vai mutagēnu izplūdi darba vietā;d) savāc kancerogēnus vai mutagēnus to izplūdes vietā, izmanto lokālas nosūces ierīces vai vispārēju ventilāciju; visām šādām metodēm jābūt piemērotām un saderīgām ar nepieciešamo sabiedrības veselības un vides aizsardzību;e) izmanto attiecīgas esošās procedūras kancerogēnu vai mutagēnu noteikšanai, jo īpaši agrīnai tādas virsnormatīvas iedarbības atklāšanai, kas radusies neparedzēta gadījuma vai avārijas rezultātā;f) nosaka piemērotu darba kārtību un metodes;g) veic kolektīvās aizsardzības pasākumus un/vai, ja iedarbību nevar novērst ar citiem līdzekļiem, veic individuālus aizsardzības pasākumus;h) veic higiēnas pasākumus, jo īpaši regulāri mazgā grīdas, sienas un pārējās virsmas;i) informē darba ņēmējus;j) norobežo riska zonas un izmanto piemērotas brīdinājuma un drošības zīmes, ieskaitot zīmes "Nesmēķēt!" zonās, kur darba ņēmēji ir pakļauti vai varētu tikt pakļauti kancerogēnu vai mutagēnu iedarbībai;k) izstrādā rīcības plānus neparedzētiem gadījumiem, kas var izraisīt virsnormatīvu iedarbību;l) nodrošina drošu uzglabāšanu, pārkraušanu un pārvadāšanu, jo īpaši izmantojot noslēdzamus, skaidri un saredzami marķētus konteinerus;m) nodrošina, ka darba ņēmēji veic drošu atkritumu savākšanu, glabāšanu un apglabāšanu, tostarp izmantojot noslēdzamus, skaidri un saredzami marķētus konteinerus.6. pantsKompetentās iestādes informēšanaJa 3. panta 2. punktā minētā novērtējuma rezultāti atklāj draudus darba ņēmēju veselībai vai drošībai, darba devēji pēc kompetentās iestādes pieprasījuma dara pieejamu attiecīgu informāciju par:a) darbībām un/vai rūpnieciskiem procesiem, ko veic, norādot iemeslus, kādēļ tiek izmantoti kancerogēni vai mutagēni;b) kancerogēnu vai mutagēnu saturošo vielu vai preparātu daudzumiem, ko ražo vai izmanto;c) iedarbībai pakļauto darba ņēmēju skaitu;d) veiktajiem preventīvajiem pasākumiem;e) izmantoto aizsarglīdzekļu veidu;f) iedarbības veidu un pakāpi;g) aizstāšanas gadījumiem.7. pantsNeparedzēta iedarbība1. Ja ir noticis neparedzēts gadījums vai avārija, kā rezultātā darba ņēmēji var tikt pakļauti virsnormatīvai iedarbībai, darba devējs par to informē darba ņēmējus.2. Kamēr situācija nav normalizēta un virsnormatīvās iedarbības izraisītāji nav likvidēti:a) strādāt skartajā zonā atļauj tikai tiem darba ņēmējiem, kuriem jāveic remontdarbi un citi vajadzīgie darbi;b) attiecīgos darba ņēmējus nodrošina ar aizsargtērpiem un individuālās aizsardzības respiratoriekārtām, kas tiem jālieto; iedarbība nedrīkst būt ilgstoša un katru darba ņēmēju pakļauj iedarbībai tikai pieļaujamo laika minimumu;c) neaizsargātiem darba ņēmējiem nav atļauts strādāt skartajā zonā.8. pantsParedzama iedarbība1. Attiecībā uz dažām darbībām kā, piemēram, apkope, saistībā ar kurām ir paredzams, ka var ievērojami palielināties darba ņēmēju pakļaušana iedarbībai, un saistībā ar kurām visi iespējamie tehniskie aizsargpasākumi darba ņēmēju pakļaušanas ierobežošanai jau ir izsmelti, darba devējs, apspriežoties ar darba ņēmējiem un/vai to pārstāvjiem uzņēmumā vai iestādē, neierobežojot darba devēja atbildību, nosaka pasākumus, kas ir vajadzīgi, lai līdz minimumam samazinātu darba ņēmēju pakļaušanu iedarbībai un lai nodrošinātu darba ņēmēju aizsardzību, kamēr tie veic šādas darbības.Saskaņā ar pirmo daļu attiecīgos darba ņēmējus apgādā ar aizsargtērpiem un individuālās aizsardzības respiratoriekārtām, kas tiem jālieto, kamēr pastāv virsnormas iedarbība. Tāda iedarbība nedrīkst būt ilgstoša, un katru darba ņēmēju tai pakļauj tikai stingri noteiktu laika minimumu.2. Veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka tās zonas, kurās notiek 1. punkta pirmajā daļā minētās darbības, ir skaidri norobežotas un norādītas vai ka nepiederošām personām kādā citā veidā tiek liegta piekļuve šādām zonām.9. pantsPiekļuve riska zonāmDarba devēji veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka tās zonas, kurās notiek darbības, saistībā ar kurām 3. panta 2. punktā minētā novērtējuma rezultāti atklāj draudus darba ņēmēju drošībai vai veselībai, ir pieejamas vienīgi tiem darba ņēmējiem, kuriem tajās jāieiet, lai veiktu savu darbu vai pildītu pienākumus.10. pantsHigiēna un individuālā aizsardzība1. Darba devējiem ir jāveic attiecīgi pasākumi attiecībā uz visām darbībām, kuras rada piesārņošanas ar kancerogēniem vai mutagēniem risku, lai nodrošinātu, ka:a) darba ņēmēji neēd, nedzer vai nesmēķē darba zonās, kurās pastāv piesārņošanas ar kancerogēniem vai mutagēniem risks;b) darba ņēmēji tiek nodrošināti ar atbilstīgiem aizsargtērpiem vai citu atbilstīgu specapģērbu;c) darba apģērba vai aizsargtērpa un ielas apģērba glabāšanai tiek paredzētas atsevišķas glabāšanas vietas;d) darba ņēmēji tiek nodrošināti ar atbilstīgām un piemērotām mazgāšanās telpām un labierīcībām;e) aizsarglīdzekļi tiek pareizi glabāti skaidri noteiktā vietā un tie tiek pārbaudīti un iztīrīti, ja iespējams, pirms un katrā ziņā pēc katras lietošanas reizes;f) pirms katras nākamās lietošanas reizes tiek salaboti vai aizstāti bojātie aizsarglīdzekļi.2. No darba ņēmējiem nedrīkst iekasēt maksu par 1. punktā norādītajiem pasākumiem.11. pantsDarba ņēmēju informēšana un apmācība1. Darba devējs veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka darba ņēmēji un/vai darba ņēmēju pārstāvji uzņēmumā vai iestādē, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju, saņem pietiekamu un piemērotu apmācību, jo īpaši informācijas un instrukciju veidā:a) par potenciālajiem veselības apdraudējumiem, tostarp par papildu risku tabakas lietošanas dēļ;b) par piesardzības pasākumiem, kas veicami, lai nepieļautu pakļaušanu iedarbībai;c) par higiēnas prasībām;d) par aizsarglīdzekļu un aizsargtērpu lietošanu;e) par darba ņēmēju rīcību negadījumu laikā un rīcību, lai tos nepieļautu.Apmācību:– pielāgo, ņemot vērā jaunu vai citādu risku, un– vajadzības gadījumā periodiski atkārto.2. Darba devēji informē darba ņēmējus par iekārtām un saistītiem konteineriem, kuros ir kancerogēni vai mutagēni, nodrošina, ka visi konteineri, iepakojumi un iekārtas, kuros ir kancerogēni vai mutagēni, ir skaidri un salasāmi marķēti, un uz tiem ir skaidri redzamas brīdinājuma un bīstamības zīmes.12. pantsInformācija darba ņēmējiemVeic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka:a) darba ņēmēji un/vai darba ņēmēju pārstāvji uzņēmumā vai iestādē var pārliecināties, ka tiek piemērotas šīs direktīvas prasības, vai darba ņēmējus var iesaistīt to izpildē, jo īpaši attiecībā uz turpmāk minēto:i) darba ņēmēju drošības un veselības nodrošināšana ir saistīta ar aizsargtērpu un aizsarglīdzekļu izvēli, valkāšanu un lietošanu, neierobežojot darba devēja atbildību par aizsargtērpu un aizsarglīdzekļu efektivitātes noteikšanu;ii) darba devēja noteiktie pasākumi, kas minēti 8. panta 1. punkta pirmajā daļā, neierobežo darba devēja atbildību par šādu pasākumu noteikšanu;b) darba ņēmēji un/vai darba ņēmēju pārstāvji uzņēmumā vai iestādē iespējami ātri tiek informēti par virsnormatīvas iedarbības gadījumiem, ieskaitot 8. pantā minētos, kā arī par to cēloņiem un par veiktajiem vai veicamajiem pasākumiem situācijas labošanai;c) darba devējs nepārtraukti atjaunina visu to darba ņēmēju sarakstu, kas saistīti ar darbībām, par kurām 3. panta 2. punktā minētā novērtējuma rezultāti atklāj draudus darba ņēmēju veselībai vai drošībai, norādot to, kādai iedarbībai tie bijuši pakļauti, ja šāda informācija ir pieejama;d) ārsts un/vai kompetentā iestāde, kā arī visas citas personas, kas atbild par drošību un veselības aizsardzību darbā, var iepazīties ar c) apakšpunktā minēto sarakstu;e) ikviens darba ņēmējs var iepazīties ar sarakstā esošo informāciju, kas attiecas tieši uz viņu;f) darba ņēmējiem un/vai darba ņēmēju pārstāvjiem uzņēmumā vai iestādē ir pieejama anonīma kolektīvā informācija.13. pantsApspriešanās ar darba ņēmējiem un to līdzdalībaApspriešanās ar darba ņēmējiem un/vai to pārstāvjiem, kā arī to līdzdalība saistībā ar jautājumiem, uz kuriem attiecas šī direktīva, notiek saskaņā ar Direktīvas 89/391/EEK 11. pantu.III NODAĻADAŽĀDI NOTEIKUMI14. pantsVeselības uzraudzība1. Dalībvalstis saskaņā ar to tiesību aktiem un/vai praksi izveido sistēmu, ko piemēro, veicot attiecīgu darba ņēmēju veselības uzraudzību, kuriem 3. panta 2. punktā minētā novērtējuma rezultāti liecina par draudiem veselībai vai drošībai.2. Šā panta 1. punktā minētajai sistēmai jābūt tādai, lai ikviens darba ņēmējs piemērotos gadījumos varētu saņemt attiecīgu veselības uzraudzību:pirms pakļaušanas iedarbībai,periodiski pēc tās.Šai sistēmai jābūt tādai, lai būtu iespējams tiešā veidā īstenot individuālās un darba higiēnas pasākumus.3. Ja konstatē, ka darba ņēmējam ir veselības traucējumi, ko var būt izraisījusi kancerogēnu vai mutagēnu iedarbība, tad ārsts vai iestāde, kas atbild par darba ņēmēju veselības uzraudzību, var pieprasīt, lai veselības pārbaudi veiktu pārējiem darba ņēmējiem, kas bija pakļauti līdzīgai iedarbībai.Tādā gadījumā veic atkārtotu iedarbības riska novērtējumu saskaņā ar 3. panta 2. punktu.4. Darba ņēmējiem, kuriem veic veselības uzraudzību, iekārto atsevišķu slimības vēsturi, un par veselības uzraudzību atbildīgais ārsts vai iestāde ierosina aizsardzības un preventīvus pasākumus, kas jāveic attiecībā uz jebkuru atsevišķu darba ņēmēju.5. Darba ņēmējiem jāsniedz informācija un padoms par veselības uzraudzību, ko tie var saņemt pēc tam, kad tie vairs nav pakļauti iedarbībai.6. Saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem un/vai praksi:– darba ņēmējiem ir pieejami veselības uzraudzības rezultāti, kas attiecas uz viņiem pašiem, un– attiecīgie darba ņēmēji vai darba devējs var pieprasīt, lai tiktu pārskatīti veselības uzraudzības rezultāti.7. Praktiski ieteikumi par darba ņēmēju veselības uzraudzību ir sniegti II pielikumā.8. Par visiem saslimšanas gadījumiem ar vēzi, kas saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem un/vai praksi ir atzīti par tādiem, kurus izraisījusi kancerogēna vai mutagēna iedarbība darbavietā, paziņo kompetentajai iestādei.15. pantsDokumentu glabāšana1. Sarakstu, kas minēts 12. panta c) apakšpunktā, un slimības vēsturi, kas minēta 14. panta 4. punktā, glabā saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem un/vai praksi vismaz 40 gadus pēc iedarbības beigām.2. Ja uzņēmums pārtrauc darbību, minētos dokumentus saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem un/vai praksi nodod kompetentās iestādes rīcībā.16. pantsRobežvērtības1. Padome saskaņā ar Līguma 137. panta 2. punktā paredzēto procedūru direktīvās norāda robežvērtības, pamatojoties uz pieejamo informāciju, ietverot zinātniskos un tehniskos datus par visiem kancerogēniem vai mutagēniem, attiecībā uz kuriem tas iespējams, un vajadzības gadījumā citus ar tiem tieši saistītus noteikumus.2. Robežvērtības un citi tieši saistīti noteikumi ir izklāstīti III pielikumā.17. pantsPielikumi1. Grozījumus I un III pielikumā drīkst izdarīt vienīgi saskaņā ar Līguma 137. panta 2. punktā paredzēto procedūru.2. Tīri tehniskus II pielikuma pielāgojumus, ņemot vērā tehnikas attīstību, izmaiņas starptautiskos noteikumos vai specifikācijās, kā arī jaunākos atzinumus kancerogēnu vai mutagēnu jomā, pieņem saskaņā ar Direktīvas 89/391/EEK 17. pantā paredzēto procedūru.18. pantsDatu izmantošanaKomisijai ir pieejami dati, kurus valsts kompetentās iestādes ieguvušas, apstrādājot 14. panta 8. punktā minēto informāciju.19. pantsPaziņošana KomisijaiDalībvalstis iepazīstina Komisiju ar savu tiesību aktu noteikumiem, ko tās nākotnē pieņems jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.20. pantsAtcelšanaDirektīvu 90/394/EEK, kas grozīta ar IV pielikuma A daļā minētajām direktīvām, atceļ, neskarot dalībvalstu pienākumus attiecībā uz šīs direktīvas IV pielikuma B daļā noteiktajiem transponēšanas termiņiem.Norādes uz atcelto direktīvu uzskata par norādēm uz šo direktīvu, un tās lasa saskaņā ar atbilstību tabulu V pielikumā.21. pantsStāšanās spēkāŠī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.22. pantsAdresātiŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Strasbūrā, 2004. gada 29. aprīlīEiropas Parlamenta vārdā —priekšsēdētājsP. CoxPadomes vārdā —priekšsēdētājsM. McDowell[1] OV C 368, 20.12.1999., 18. lpp.[2] Eiropas Parlamenta 2003. gada 2. septembra Atzinums (vēl nav publicēts Oficiālajā Vēstnesī) un Padomes 2004. gada 30. marta Lēmums.[3] OV L 196, 26.7.1990., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 1999/38/EK (OV L 138, 1.6.1999., 66. lpp.).[4] Sk. IV pielikuma A daļu.[5] OV L 183, 29.6.1989., 1. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).[6] OV 196, 16.8.1967., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 807/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 36. lpp.).[7] OV L 200, 30.7.1999., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003(OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).[8] OV L 185, 9.7.1974., 15. lpp. Lēmums atcelts ar Padomes 2003. gada 22. jūlija Lēmumu (OV C 218, 13.9.2003., 1. lpp.).[9] Padomes Direktīva 83/477/EEK (1983. gada 19. septembris) par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar pakļaušanu azbesta iedarbībai darba vietā (Otrā atsevišķā direktīva saskaņā ar Direktīvas 80/1107/EEK 8. pantu) (OV L 263, 24.9.1983., 25. lpp.). Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/18/EK (OV L 97, 15.4.2003., 48. lpp.).--------------------------------------------------I PIELIKUMSVielu, preparātu un procesu saraksts(2. panta a) punkta iii) apakšpunkts)1. Auramīna ražošana.2. Darbs, kas saistīts ar akmeņogļu kvēpos, darvā un piķī esošo policiklisko aromātisko ogļūdeņražu iedarbību.3. Darbs, kurā darba ņēmēji tiek pakļauti kaparniķeļa kušņu apdedzināšanā un elektrolītiskā attīrīšanā izdalīto putekļu, dūmu un aerosolu iedarbībai.4. Stipro skābju process izopropilspirta ražošanā.5. Darbs, kas saistīts ar cietkoksnes putekļu iedarbību [1].[1] Saraksts ar dažām cietkoksnēm ir pieejams monogrāfiju par kanceroģenēzes risku cilvēkiem 62. sējumā "Koksnes putekļi un formaldehīds", ko publicējusi Starptautiskā Vēža izpētes aģentūra, Lionā, 1995. gadā.--------------------------------------------------II PIELIKUMSPraktiski ieteikumi par darba ņēmēju veselības uzraudzību(14. panta 7. punkts)1. Ārstam un/vai iestādei, kas atbild par to darba ņēmēju veselības uzraudzību, kuri ir pakļauti kancerogēnu vai mutagēnu iedarbībai, jāiepazīstas ar iedarbības nosacījumiem vai apstākļiem katra darba ņēmēja gadījumā.2. Darba ņēmēju veselības uzraudzība jāveic saskaņā ar arodmedicīnas principiem un praksi; tajā jākļauj vismaz šādi pasākumi:darba ņēmēja slimības vēstures un arodvēstures reģistrēšana;personiska saruna;attiecīgos gadījumos bioloģiskā uzraudzība, kā arī agrīnu un atgriezenisku seku noteikšana.Var pieņemt lēmumu ikvienu veselības uzraudzībā esošu darba ņēmēju nosūtīt uz papildu pārbaudēm, ņemot vērā jaunākās atziņas arodmedicīnā.--------------------------------------------------III PIELIKUMSRobežvērtības un citi tieši saistīti noteikumi(16. pants)A. ARODEKSPOZĪCIJAS ROBEŽVĒRTĪBASAģenta nosaukums | EINECS | CAS | Robežvērtības | Piebilde | Pārejas posma pasākumi |mg/m3 | ppm |Benzols | 200–753–7 | 71–43–2 | 3,25 | 1 | Āda | Robežvērtība: 3 ppm (= 9,75 mg/m3) (līdz 2003. gada 27. jūnijam) |Vinilhlorīda monomērs | 200–831 | 75–01–4 | 7,77 | 3 | – | – |Cietkoksnes putekļi | – | – | 5,0 | – | – | – |--------------------------------------------------IV PIELIKUMSA daļaAtceltā direktīva un secīgie grozījumi tajā(kas minēti 20. pantā)Padomes Direktīva 90/394/EEK | (OV L 196, 26.7.1990., 1. lpp.) |Padomes Direktīva 97/42/EK | (OV L 179, 8.7.1997., 4. lpp.) |Padomes Direktīva 1999/38/EK | (OV L 138, 1.6.1999., 66. lpp.) |B daļaTermiņi transponēšanai valsts tiesību aktos(kas minēti 20. pantā)Direktīva | Transponēšanas termiņš |90/394/EEK | 1992. gada 31. decembris |97/42/EK | 2000. gada 27. jūnijs |1999/38/EK | 2003. gada 29. aprīlis |--------------------------------------------------V PIELIKUMSATBILSTĪBAS TABULADirektīva 90/394/EK | Šī direktīva |1. pants | 1. pants |2. panta a) punkts | 2. panta a) punkts |2. panta aa) punkts | 2. panta b) punkts |2. panta b) punkts | 2. panta c) punkts |3. līdz 9. pants | 3. – 19. pants |10. panta 1. punkta a) apakšpunkts | 10. panta 1. punkta a) apakšpunkts |10. panta 1. punkta b) apakšpunkta pirmais teikums | 10. panta 1. punkta b) apakšpunkts |10. panta 1. punkta b) apakšpunkta otrais teikums | 10. panta 1. punkta c) apakšpunkts |10. panta 1. punkta c) apakšpunkts | 10. panta 1. punkta d) apakšpunkts |10. panta 1. punkta d) apakšpunkta pirmais un otrais teikums | 10. panta 1. punkta e) apakšpunkts |10. panta 1. punkta d) apakšpunkta trešais teikums | 10. panta 1. punkta f) apakšpunkts |10. panta 2. punkts | 10. panta 2. punkts |No 11. līdz 18. pantam | No 11. līdz 18. pantam |19. panta 1. punkta pirmā daļa | |19. panta 1. punkta otrā daļa | |19. panta 1. punkta trešā daļa | |19. panta 2. punkts | 19. pants || 20. pants || 21. pants |20. pants | 22. pants |I pielikums | I pielikums |II pielikums | II pielikums |III pielikums | III pielikums || IV pielikums || V pielikums |--------------------------------------------------


title: Komisijas Direktīva 94/59/EK (1994. gada 2. decembris), ar ko trešo reizi groza pielikumus Padomes Direktīvai 77/96/EEK par trihīnu (Trichinella spiralis) pārbaudi, ievedot no trešām valstīm svaigu mājas cūku gaļu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31994L0059

Oficiālais Vēstnesis L 315 , 08/12/1994 Lpp. 0018 - 0020 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 3 Sējums 63 Lpp. 0240  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 3 Sējums 63 Lpp. 0240

		Komisijas Direktīva 94/59/EK(1994. gada 2. decembris),ar ko trešo reizi groza pielikumus Padomes Direktīvai 77/96/EEK par trihīnu (Trichinella spiralis) pārbaudi, ievedot no trešām valstīm svaigu mājas cūku gaļuEIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1976. gada 21. decembra Direktīvu 77/96/EEK par trihīnu (trichinella spiralis) pārbaudi, ievedot no trešām valstīm svaigu mājas cūku gaļu [1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 89/321/EEK [2], un jo īpaši tās 8. pantu,tā kā jaunākie pētījumi rāda, ja jāmaina konkrētas pārbaudes metodes, lai zirgu gaļā noteiktu trihīnas; tā kā Zinātniskā veterinārā komiteja ir apstiprinājusi alternatīvas saldēšanas metodes, lai trihīnas inaktivētu; tā kā šīs metodes no veselības aizsardzības viedokļa ir tikpat drošas kā jau pastāvošās metodes; tā kā tāpēc atbilstoši jāpapildina Direktīvas 77/96/EEK I pielikums;tā kā, lai atvieglotu gaļas saldēšanu, ārpuskopienas valstīm un dalībvalstīm jāļauj izvēlēties starp noteiktajām saldēšanas metodēm;tā kā Zinātniskā veterinārā komiteja ir ieteikusi, ka pašreiz pielietotajās trihīnu pārbaudes metodēs jāveic konkrēti tehniski pielāgojumi un papildinājumi, jo īpaši, lai pārbaudītu zirgu gaļu, un attiecībā uz nosacījumiem, kuriem trihīnu noteikšanā iesaistītajām laboratorijām jāatbilst;tā kā šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās veterinārijas komitejas atzinumu,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsDirektīvu 77/96/EEK groza, kā noteikts pielikumā.2. pantsDalībvalstīs stājas spēkā normatīvi un administratīvi akti, kas vajadzīgi, lai vēlākais līdz 1995. gada 1. janvārim izpildītu šās direktīvas prasības. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.Kad dalībvalstis pieņem šos tiesību aktus, tajos iekļauj atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarīt šādas atsauces.3. pantsŠī direktīva stājas spēkā 1994. gada 12. decembrī.Briselē, 1994. gada 2. decembrīKomisijas vārdā —Komisijas loceklisRené Steichen[1] OV L 26, 31.1.1977., 67. lpp.[2] OV L 133, 17.5.1989., 33. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMSDirektīvas 77/96/EEK pielikumus groza šādi:A. I pielikuma VII sadaļas C daļu groza šādi:1. 1. punkta 8. ievilkumā vārdus "5g" aizstāj ar vārdiem "7g".2. Aiz 3. punkta iekļauj šādu jaunu 4 punktu"4. Membrānfiltru izmantošanaKatru polikarbonāta membrānfiltru var izmantot ne vairāk kā piecas reizes. Filtrs starp lietošanas reizēm jāapgriež. Turklāt pēc katras lietošanas filtrs jāpārbauda, vai nav kādi bojājumi, kas to varētu padarīt nederīgu turpmākai izmantošanai."3. 4. punkts kļūst par 5. punktu un 5. punkts kļūst par 6. punktu.B. IV pielikumu groza šādi:1. Pēc virsraksta "Gaļas saldēšana" iekļauj jaunu apakšsadaļu "I. 1. paņēmiens".2. Aiz septītās daļas pievieno šādu tekstu:"II. 2. paņēmiensIzpilda 1. paņēmiena 1. līdz 5. punkta vispārīgos noteikumus un piemēro šādas laika un temperatūras kombinācijas.1. Gaļa, kuras diametrs vai biezums ir līdz 15 cm, jāsaldē atbilstoši vienai no šīm laika un temperatūras kombinācijām:- 20 dienas 15 oC temperatūrā,- 10 dienas 23 oC temperatūrā,- 6 dienas 29 oC temperatūrā.2. Gaļa, kuras diametrs vai biezums ir no 15 cm līdz 50 cm, jāsaldē atbilstoši vienai no šīm laika un temperatūras kombinācijām:- 30 dienas 15 oC temperatūrā,- 20 dienas 25 oC temperatūrā,- 12 dienas 29 oC temperatūrā.Temperatūrai saldētavā nedrīkst būt augstāka par izvēlēto inaktivācijas temperatūru. Tā jāmēra ar kalibrētiem termoelektriskiem instrumentiem un nepārtraukti jāreģistrē. To nedrīkst mērīt tieši aukstā gaisa plūsmā. Instrumenti ir jāglabā slēgtā vietā. Tabulās jāiekļauj attiecīgi skaitļi no gaļas pārbaudes reģistra par ievešanu, dienu un laiku, kad saldēšana ir sākta un pabeigta, un tie ir jāsaglabā vienu gadu pēc sastādīšanas.III. 3. paņēmiensTemperatūras pārbaude gaļas gabalu vidū.1. Piemēro šādas laika un temperatūras kombinācijas, ja temperatūru pārbauda gaļas gabalu vidū un ir ievērotas 2. līdz 6. punkta prasības:- 106 stundas 18 oC temperatūrā,- 82 stundas 21 oC temperatūrā,- 63 stundas 23,5 oC temperatūrā,- 48 stundas 26 oC temperatūrā,- 35 stundas 29 oC temperatūrā,- 22 stundas 32 oC temperatūrā,- 8 stundas 35 oC temperatūrā,- pusstundu 37 oC temperatūrā.2. Gaļa, ko ieved jau saldētu, ir jāsaglabā šajā stāvoklī.3. Sūtījumi saldēšanas telpā jāglabā atsevišķi un ieslēgti.4. Jāreģistrē diena un laiks, kas katru sūtījumu ieved saldēšanas telpā.5. Saldēšanas telpas tehniskajam aprīkojumam un energoapgādei jābūt tādai, lai nodrošinātu, ka 1. punktā minēto temperatūru sasniedz ļoti ātri un uztur visās gaļas vietās.6. Temperatūra jāmēra ar kalibrētiem termoelektriskiem instrumentiem un nepārtraukti jāreģistrē. Termometra zonde jāievieto kalibrētā gaļas gabala vidū, kas nav mazāks kā biezākais saldējamais gabals. Šis kalibrētais gaļas gabals jānovieto visnelabvēlīgākajā saldēšanas telpas vietā, ne tuvu dzesēšanas iekārtai vai tieši aukstā gaisa plūsmā. Instrumenti ir jāglabā slēgtā vietā. Tabulās jāiekļauj attiecīgi skaitļi no gaļas pārbaudes reģistra par ievešanu, dienu un laiku, kad saldēšana ir sākta un pabeigta, un tie ir jāsaglabā vienu gadu pēc sastādīšanas."C. Pievieno šādu V pielikumu."V PIELIKUMSZirgu gaļas pārbaude un saldēšana1. PārbaudeZirgu gaļas pārbaude ir jāveic saskaņā ar I pielikumā minēto sagremošanas metodi, ievērojot šādus pārlabojumus.- Vismaz 10 g smagi paraugi jāņem no mēles muskuļa vai žokļa muskuļa. Ja mēles vai žokļa muskuļa nav, tāda paša lieluma paraugu jāņem no diafragmas kājiņas pārejas vietā uz cīpslaino daļu. Muskulī nedrīkst būt saistaudi un tauki.- Pārbaudei sagremo 5 g parauga, ja piemēro kopējo paraugu mākslīgo sagremošanu saskaņā ar I pielikuma III līdz VII paņēmienu. Katram gremošanas šķidrumam kopīgais pārbaudāmā muskuļa svars nedrīkst pārsniegt 100 g attiecībā uz I pielikuma III, IV, V un VI metodi vai 35 g attiecībā uz I pielikuma VII metodi.- Ja iznākums ir pozitīvs, ir jāņem papildus 10 g smags paraugs nākošai neatkarīgai pārbaudei.2. Zirgu gaļas saldēšanaLai sasaldējot iznīcinātu trihīnas, zirgu gaļa ir jāapstrādā ar aukstumu saskaņā ar kādu no IV pielikumā aprakstītajiem paņēmieniem."--------------------------------------------------


title: Komisijas Direktīva 96/86/EK (1996. gada 13. decembris), ar ko tehnikas attīstībai pielāgo Padomes Direktīvu 94/55/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamo kravu pārvadāšanu pa autoceļiemDokuments attiecas uz EEZ.

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31996L0086

Oficiālais Vēstnesis L 335 , 24/12/1996 Lpp. 0043 - 0044

		Komisijas Direktīva 96/86/EK(1996. gada 13. decembris),ar ko tehnikas attīstībai pielāgo Padomes Direktīvu 94/55/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamo kravu pārvadāšanu pa autoceļiem(Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. novembra Direktīvu 94/55/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamo kravu pārvadāšanu pa autoceļiem [1] un īpaši tās 8. pantu,tā kā grozītie A un B pielikumi Eiropas Līgumā par starptautiskiem bīstamo kravu autopārvadājumiem, kas pazīstams kā ADR, būtu jāiekļauj Direktīvā 94/55/EK kā A un B pielikumi, un tos var piemērot ne tikai starpvalstu pārvadājumiem, bet arī pārvadājumiem vienā dalībvalstī;tā kā Direktīvas 94/55/EK pielikumos iekļauta ADR, ko piemēro no 1995. gada 1. janvāra un kas līdz tam jāpublicē visās valodās [2];tā kā ADR atjaunina ik pēc diviem gadiem, un tāpēc grozītais variants būs spēkā no 1997. gada 1. janvāra;tā kā saskaņā ar 8. pantu visi vajadzīgie pārveidojumi, lai pielāgotos zinātnes un tehnikas attīstībai jomā, uz ko attiecas šī direktīva, ar mērķi saskaņot tos ar jaunajiem noteikumiem, jāpieņem saskaņā ar 9. pantā izklāstīto kārtību;tā kā nozare jāpielāgo jaunajiem ADR noteikumiem, un tādēļ jāgroza Direktīvas 94/55/EK pielikumi;tā kā šajā direktīvā paredzētie pasākumi saskan ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kas izveidota, ievērojot Direktīvas 94/55/EK 9. pantu,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsDirektīvu 94/55/EEK groza šādi.1. Direktīvas A pielikumu:"Direktīvas A pielikumā ietver noteikumus A pielikuma 2000. līdz 3999. papildu piezīmē Eiropas Līgumā par starptautiskiem bīstamo kravu autopārvadājumiem (ADR), kas ir spēkā 1997. gada 1. janvārī, vārdus "līgumslēdzēja puse" aizstājot ar vārdiem "dalībvalsts".NB:Konsolidētā 1995. gada ADR A pielikuma teksta 1997. gadā grozījumus visās Kopienas oficiālajās valodās publicēs, tikko teksts visās valodās būs pieejams."2. Direktīvas B pielikumu:"Direktīvas B pielikumā ietver noteikumus B pielikuma 10000. līdz 270000. papildu piezīmē Eiropas Līgumā par starptautiskiem bīstamo kravu autopārvadājumiem (ADR), kas ir spēkā 1997. gada 1. janvārī, vārdus "līgumslēdzēja puse" aizstājot ar vārdiem "dalībvalsts".NB:Konsolidētā 1995. gada ADR B pielikuma teksta 1997. gadā grozījumus visās Kopienas oficiālajās valodās publicēs, tikko teksts visās valodās būs pieejams."2. pants1. Dalībvalstīs līdz 1997. gada 1. janvārim stājas spēkā normatīvi un administratīvi akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Par to dalībvalstis tūlīt informē Komisiju.Kad dalībvalstis paredz tādus pasākumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstīs nosaka paņēmienus, kā izdarīt šādas atsauces.2. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu svarīgākos noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, kuru reglamentē šī direktīva.3. pantsŠī direktīva stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.4. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 1996. gada 13. decembrīKomisijas vārdā —Komisijas loceklisNeil Kinnock[1] OV L 319, 12.12.1994., 7. lpp.[2] OV L 275, 28.10.1996., 1. lpp.--------------------------------------------------


title: Komisijas Direktīva 2003/100/EK (2003. gada 31. oktobris), kas groza I pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/32/EK par nevēlamajām vielām dzīvnieku barībāDokuments attiecas uz EEZ

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32003L0100

Oficiālais Vēstnesis L 285 , 01/11/2003 Lpp. 0033 - 0037

		Komisijas Direktīva 2003/100/EK(2003. gada 31. oktobris),kas groza I pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/32/EK par nevēlamajām vielām dzīvnieku barībā(Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. maija Direktīvu 2002/32/EK par nevēlamajām vielām dzīvnieku barībā [1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2003/57/EK [2], jo īpaši tās 8. panta 1. punktu,tā kā:(1) Direktīva 2002/32/EK nosaka, ka dzīvnieku barībā ir aizliegts lietot produktus, kuros nevēlamo vielu saturs pārsniedz I pielikumā noteikto maksimālo pieļaujamo daudzumu.(2) Kad tika pieņemta Direktīva 2002/32/EK, tika noteikts, ka I pielikuma noteikumus pārskata, pamatojoties uz atjaunotu zinātniskā riska izvērtējumu un ņemot vērā aizliegumu veikt jebkādu tādu inficētu, prasībām neatbilstošu produktu atšķaidīšanu, kas paredzēti dzīvnieku barošanai.(3) Attiecīgi tika pieprasīts, lai Dzīvnieku barības zinātniskā komiteja (SCAN) bez kavēšanās sniedz atjaunotu zinātnisku riska izvērtējumu. SCAN 2003. gada 20. februārī pieņēma atzinumu par kaitīgām vielām barībā, kurš tika atjaunots 2003. gada 25. aprīlī. Šis atzinums sniedz plašu pārskatu par iespējamajiem riskiem dzīvnieku un sabiedrības veselībai dažādu nevēlamu vielu klātbūtnes dēļ dzīvnieku barībā.(4) SCAN tomēr atzina, ka ir vajadzīga papildu detalizēta riska izvērtēšana, lai varētu pilnībā pārskatīt Direktīvas 2002/32/EK I pielikumu. Kopš 2003. gada maija Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) pārņēma no Eiropas Komisijas atbildību par pārtikas un pārtikas drošības jautājumu zinātnisko izvērtēšanu. EFSA ir lūgts veikt risku sīku izvērtēšanu.(5) Tajā pašā laikā ir norādīts, ka apgāde ar dažām būtiskām un vērtīgām barības vielām var būt apdraudēta, jo nevēlamo vielu līmenis dažās pārtikas vielās parastā fona piesārņojuma dēļ ir tuvu maksimāli pieļaujamajam Direktīvas 2002/32/EK I pielikumā noteiktajam līmenim vai pārsniedz to. Pielikuma noteikumos ir atrastas arī dažas pretrunas.(6) Tādēļ pielikumā pagaidu kārtā ir jāizdara grozījumi, kas balstās uz detalizētu, zinātnisku riska izvērtējumu, saglabājot augsta līmeņa sabiedrības un dzīvnieku veselības un apkārtējās vides aizsardzību.(7) Lai saglabātu šādu sabiedrības un dzīvnieku veselības un apkārtējās vides aizsardzības līmeni, ir atzīts, ka, ja barības vielas tiek tieši izbarotas dzīvniekiem vai ja tiek izmantota papildbarība, to lietošanai dienas devā nevajadzētu dzīvnieku pakļaut augstākam nevēlamo vielu līmenim kā gadījumā, ja dienas devā tiek izmantota tikai kompleksā barība.(8) SCAN apstiprina, ka arsēnam un tā organiskajām formām ir ierobežots toksiskums. Kopējā arsēna daudzuma noteikšana barībā tādējādi ne vienmēr precīzi atspoguļo tā neorganisko formu radīto risku. Tomēr arsēna organiskās un neorganiskās formas var atšķirt tikai ar sarežģītu analīzes metodi, kas nav viegli piemērojama oficiālajās pārbaudēs. Tādēļ ir lietderīgi maksimālo līmeni izteikt kā kopējo arsēna daudzumu ar iespējamām atliekām, lai varētu pieprasīt sīkāku analīzi, jo īpaši Hizikia fusiforme klātbūtnes gadījumā. Tā kā Kopienai nav analīzes metodes kopējā arsēna daudzuma noteikšanai, ir vajadzīgs pierādīt izmantoto paraugu apstrādes metodes un analīzes metodes apmierinošu veikšanu, izmantojot sertificētus standarta materiālus, kas ievērojamu daļu arsēna satur tā organiskā formā.(9) Ir jāņem vērā arī tas, ka vairāk kā 95 % arsēna, ko satur jūras izcelsmes barības vielas, ir vismazāk toksiskajās formās, un jaunākās tendences, zivju barības sastāvā ietverot vairāk zivju eļļas un zivju miltu.(10) Pašreizējais maksimāli pieļaujamais arsēna, svina un fluora daudzums dažās minerālbarības vielās neatspoguļo pašreizējo parastā fona piesārņojuma līmeni. Norādot šo nevēlamo vielu zemo biopieejamību minerālbarībā, ir lietderīgi nodrošināt šo būtisko un svarīgo barības vielu apgādi, neapdraudot dzīvnieku un sabiedrības veselību un apkārtējo vidi.(11) Aflatoksīns B1 ir genotoksiska kancerogēna viela, kas atrasta pienā tā metabolīta aflatoksīna M1 veidā. Sabiedrības veselības aizsardzības nolūkā ir lietderīgi maksimāli pieļaujamo aflatoksīna līmeni saglabāt pēc iespējas zemu. Pareiza apstrādes un žāvēšanas prakse var saglabāt zemu aflatoksīna līmeni dažādās barības vielās un pastāv efektīvas dekontaminācijas procedūras aflatoksīna B1 līmeņa samazināšanai. Ir lietderīgi, ka visām barības vielām piemēro vienādu aflatoksīna B1 maksimāli pieļaujamo līmeni.(12) Veselas kokvilnas sēklas satur daudz brīvā gosipola, kas ir to dabiska sastāvdaļa. Tādēļ ir lietderīgi noteikt īpašu maksimāli pieļaujamo gosipola līmeni veselām kokvilnas sēklām.(13) Šajā direktīvā paredzētie pasākumi saskan ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsAr šo Direktīvas 2002/32/EK I pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu.2. pants1. Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas ir vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības vēlākais 12 mēnešu laikā pēc tās stāšanās spēkā. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto aktu noteikumu tekstus, kā arī minēto aktu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.Kad dalībvalstis pieņem minētos aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.2. Dalībvalstis dara zināmus Komisijai savu tiesību aktu noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.3. pantsŠī direktīva stājas spēkā 20. dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.4. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 2003. gada 31. oktobrīKomisijas vārdā —Komisijas loceklisDavid Byrne[1] OV L 140, 30.5.2002., 10. lpp.[2] OV L 151, 19.6.2003., 38. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMSDirektīvas 2002/32/EK I pielikumu groza šādi:1. Direktīvas 1., 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem:"Nevēlamas vielas | Produkti, kas paredzēti lietošanai dzīvnieku barībā | Maksimālais saturs mg/kg (ppm) attiecībā uz barību ar mitruma saturu 12 % |(1) | (2) | (3) |1.Arsēns | Barības sastāvdaļas, izņemot: | 2 |—zāles, kaltētas lucernas un kaltēta āboliņa miltus, kaltētu cukurbiešu mīkstumu un kaltētu melases cukurbiešu mīkstumu | 4 |—palmu kodolu raušus | 4 |—fosfātu un kaļķainās jūras aļģes | 10 |—kalcija karbonātu | 15 |—magnija oksīdu | 20 |—lopbarību, kas iegūta zivju vai citu jūras dzīvnieku pārstrādē | 15 |—jūras aļģu miltus un no jūras aļģēm iegūtas barības sastāvdaļas | 40 |Kompleksā barība, izņemot: | 2 |—komplekso barību zivīm un komplekso barību kažokzvēriem | 6 |Papildbarība, izņemot: | 4 |—minerālbarību | 12 |2.Svins | Barības sastāvdaļas, izņemot: | 10 |—rupjo lopbarību zaļmasā | 40 |—fosfātu un kaļķainās jūras aļģes | 15 |—kalcija karbonātu | 20 |—raugus | 5 |Kompleksā barība | 5 |Papildbarība, izņemot: | 10 |—minerālbarību | 15 |3.Fluors | Barības sastāvdaļas, izņemot: | 150 |—dzīvnieku izcelsmes lopbarību, izņemot jūras vēžveidīgos, tādus kā jūras krili | 500 |—fosfātus un jūras vēžveidīgos, tādus kā jūras krili | 2000 |—kalcija karbonātu | 350 |—magnija oksīdu | 600 |—kaļķainās jūras aļģes | 1000 |Kompleksā barība, izņemot: | 150 |—komplekso barību liellopiem, aitām un kazām | |—laktācijas laikā | 30 |—citu | 50 |—komplekso barību cūkām | 100 |—komplekso barību mājputniem | 350 |—komplekso barību cāļiem | 250 |Minerālvielu maisījumi liellopiem, aitām un kazām | 2000 |Cita papildbarība | 125 |2. Direktīvas 7. punktu aizstāj ar šo:"Nevēlamas vielas | Produkti, kas paredzēti lietošanai dzīvnieku barībā | Maksimālais saturs mg/kg (ppm) attiecībā uz barību ar mitruma saturu 12 % |(1) | (2) | (3) |7.Aflatoksīns B1 | Visu veidu barības vielas | 0,02 |Kompleksā barība liellopiem, aitām un kazām, izņemot: | 0,02 |—komplekso lopbarību piena lopiem | 0,005 |—komplekso lopbarību teļiem un jēriem | 0,01 |Kompleksā barība cūkām un mājputniem (izņemot jaunos dzīvniekus) | 0,02 |Cita kompleksā lopbarība | 0,01 |Papildbarība liellopiem, aitām un kazām (izņemot papildbarību piena lopiem, teļiem un jēriem) | 0,02 |Papildbarība cūkām un mājputniem (izņemot jaunos dzīvniekus) | 0,02 |Cita papildbarība | 0,005" |3. Direktīvas 9. punktu aizstāj ar šo:"Nevēlamas vielas | Produkti, kas paredzēti lietošanai dzīvnieku barībā | Maksimālais saturs mg/kg (ppm) attiecībā uz barību ar mitruma saturu 12 % |(1) | (2) | (3) |9.Brīvais gosipols | Barības vielas, izņemot: | 20 |—kokvilnas sēklas | 5000 |—kokvilnas sēklu raušus un kokvilnas sēklu miltus | 1200 |Kompleksā barība, izņemot: | 20 |—komplekso barību liellopiem, aitām un kazām | 500 |—komplekso barību mājputniem (izņemot dējējvistas) un teļiem | 100 |—komplekso barību trušiem un cūkām (izņemot sivēnus) | 60" |4. Direktīvas 22. punktu aizstāj ar šo:"Nevēlamas vielas | Produkti, kas paredzēti lietošanai dzīvnieku barībā | Maksimālais saturs mg/kg (ppm) attiecībā uz barību ar mitruma saturu 12 % |(1) | (2) | (3) |22.Endosulfāns (alfa un beta izomēru un endosulfānsulfāta summa, kas izteikta kā endosulfāns) | Visas barības vielas, izņemot: | 0,1 |kukurūzu un tās pārstrādes produktus | 0,2 |eļļas augu sēklas un to pārstrādes produktus | 0,5 |komplekso barību zivīm | 0,005" |--------------------------------------------------