title: Padomes Direktīva 93/30/EEK (1993. gada 14. jūnijs) par divriteņu vai trīsriteņu mehānisko transportlīdzekļu skaņas signālierīcēm

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31993L0030

Oficiālais Vēstnesis L 188 , 29/07/1993 Lpp. 0011 - 0018 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 7 Sējums 4 Lpp. 0217  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 7 Sējums 4 Lpp. 0217

		Padomes Direktīva 93/30/EEK(1993. gada 14. jūnijs)par divriteņu vai trīsriteņu mehānisko transportlīdzekļu skaņas signālierīcēmEIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 100.a pantu,ņemot vērā Padomes 1992. gada 30. jūnija Direktīvu 92/61/EEK par divriteņu vai trīsriteņu mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprināšanu [1],ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [2],sadarbībā ar Eiropas Parlamentu [3],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [4],tā kā iekšējais tirgus ir teritorija bez iekšējām robežām, kurā ir nodrošināta preču, personu, pakalpojumu un kapitāla brīva aprite; tā kā jāparedz šim nolūkam vajadzīgie pasākumi;tā kā attiecībā uz to skaņas signālierīcēm divriteņu vai trīsriteņu mehāniskajiem transportlīdzekļiem katrā dalībvalstī ir jāatbilst konkrētiem tehniskiem parametriem, kas paredzēti obligātos noteikumos un katrā dalībvalstī ir citādi; tā kā šādas noteikumu atšķirības var radīt šķēršļus tirdzniecībai Kopienā;tā kā šos šķēršļus iekšējā tirgus darbībā var likvidēt, ja visas dalībvalstis savu noteikumu vietā pieņem vienādas prasības;tā kā, lai katra veida transportlīdzekļiem varētu piemērot tipa apstiprināšanas un detaļu tipa apstiprināšanas procedūras, kas paredzētas Direktīvā 92/61/EEK, jāizstrādā saskaņotas prasības divriteņu vai trīsriteņu mehānisko transportlīdzekļu skaņas signālierīcēm;tā kā, ņemot vērā ierosinātās darbības mērogu un ietekmi attiecīgajā nozarē, šajā direktīvā iekļautie Kopienas pasākumi ir nepieciešami, lai Kopienā izstrādātu transportlīdzekļu tipa apstiprināšanu; tā kā dalībvalstis atsevišķi nevar pienācīgi sasniegt šo mērķi;tā kā, lai atvieglotu piekļuvi trešo valstu tirgiem, šīs direktīvas prasības jāvienādo ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas Noteikumiem Nr. 28,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsŠī direktīva attiecas uz skaņas signālierīcēm visu tipu transportlīdzekļiem, kas definēti Direktīvas 92/61/EEK 1. pantā.2. pantsProcedūras, saskaņā ar kurām piešķir detaļas tipa apstiprinājumu divriteņu vai trīsriteņu mehāniskajiem transportlīdzekļiem saistībā ar skaņas signālierīcēm, detaļas tipa apstiprināšana skaņas signālierīcēm kā detaļām un nosacījumi par tādu transportlīdzekļu un skaņas signālierīču neierobežotu laišanu tirgū ir paredzēti Direktīvas 92/61/EEK II un III nodaļā.3. pantsSaskaņā ar Direktīvas 92/61/EEK 11. panta noteikumiem ar šo tiek atzīta šīs direktīvas prasību līdzvērtība ar ANO/EEK Noteikumiem Nr. 28 (E/ECE/TRANS/505 - Rev. 1/Add. 27).Dalībvalstu iestādes, kas izsniedz detaļas tipa apstiprinājumus, atzīst apstiprinājumus, kuri piešķirti saskaņā ar iepriekšminēto Noteikumu Nr. 28 prasībām, un detaļas tipa apstiprinājuma zīmes kā alternatīvu attiecīgajiem apstiprinājumiem, kas piešķirti saskaņā ar šīs direktīvas prasībām.4. pantsŠo direktīvu var grozīt saskaņā ar Direktīvas 70/156/EEK [5] 13. pantu, lai:- ņemtu vērā jebkurus grozījumus Eiropas Ekonomikas komisijas noteikumos, kas minēti 3. pantā,- pielikumu pielāgotu tehnikas attīstībai.5. pants1. Dalībvalstis pieņem un publicē noteikumus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šo direktīvu, ne vēlāk kā līdz 1994. gada 14. decembrim. Par to dalībvalstis tūlīt informē Komisiju.Kad dalībvalstis pieņem šos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu, vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarīt šādas atsauces.No dienas, kas minēta pirmajā daļā, dalībvalstis nedrīkst ar skaņas signālierīcēm saistītu iemeslu dēļ aizliegt sākt tādu transportlīdzekļu ekspluatāciju, kuri atbilst šīs direktīvas prasībām.Dalībvalstis piemēro pirmajā daļā minētos noteikumus no 1995. gada 14. jūnija.2. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.6. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Luksemburgā, 1993. gada 14. jūnijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsJ. Trøjborg[1] OV L 225, 10.8.1992., 72. lpp.[2] OV C 293, 9.11.1992., 15. lpp.[3] OV C 337, 21.12.1992., 103. lpp. un OV C 150, 31.5.1993.[4] OV C 73, 15.3.1993., 22. lpp.[5] OV L 42, 23.2.1970., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 92/53/EEK (OV L 225, 10.8.1992., 1. lpp.).--------------------------------------------------I PIELIKUMSPRASĪBAS, KAS ATTIECAS UZ SKAŅAS SIGNĀLIERĪČU DETAĻAS TIPA APSTIPRINĀŠANU1. DEFINĪCIJASŠajā direktīvā:1.1. "skaņas signālierīce" ir ierīce, kas emitē skaņas signālu, lai brīdinātu par transportlīdzekļa klātbūtni vai manevrēšanu bīstamā ceļu satiksmes situācijā;1.1.1. ierīci, kas sastāv no vairākām skaņas emisijas atverēm, kuras darbina viens enerģijas avots, uzskata par skaņas signālierīci;1.1.2. skaņas signālierīci, kas sastāv no vairākām sastāvdaļām, kuras katra emitē skaņas signālu un vienotas vadības ierīces dēļ darbojas vienlaikus, uzskata par vienu skaņas signālierīci;1.2. "skaņas signālierīces tips" ir skaņas signālierīces, kam savstarpēji būtiski neatšķiras šādi parametri:1.2.1. preču zīme vai tirdzniecības nosaukums;1.2.2. ekspluatācijas princips;1.2.3. enerģijas padeves veids (līdzstrāva, maiņstrāva, saspiests gaiss);1.2.4. korpusa ārējā forma;1.2.5. membrānas(u) forma un izmēri;1.2.6. skaņas emisijas atveres(u) forma vai tips;1.2.7. skaņas nominālā frekvence;1.2.8. nominālais barošanas spriegums;1.2.9. signālierīcēm, kuras darbina ārējs saspiesta gaisa avots: nominālais darba spiediens.2. PRASĪBAS2.1. Skaņas signālierīcēm jāemitē nepārtraukta, vienmērīga skaņa, un to skaņas spektrs darbības laikā nedrīkst manāmi mainīties. Signālierīcēm ar maiņstrāvas barošanas avotu šo prasību piemēro tikai pastāvīga ģeneratora ātruma gadījumā, un šā ātruma diapazons norādīts 3.3.2.iedaļā.2.2. Signālierīcēm jābūt tādiem skaņas parametriem (skaņas enerģijas spektrālais sadalījums, skaņas spiediena līmenis) un mehāniskajiem parametriem, lai tās izturētu 3. un 4. iedaļā noteiktos testus.3. SKAŅAS LĪMEŅA MĒRĪJUMI3.1. Skaņas signālierīču testi jāveic bezatbalss apstākļos. Tās var testēt alternatīvi daļējas atbalss kamerā vai brīvā laukumā. Tādā gadījumā jāievēro piesardzība, lai mērīšanas vietā novērstu skaņas atstarošanu pret zemes virsmu, piemēram, sagādājot skaņu slāpējošus ekrānus. Jākontrolē, lai puslodē ar vismaz 5 m rādiusu mērīšanas virzienā ierīces un mikrofona augstumā diapazonā līdz maksimālai mērītajai frekvencei sfēriskais kropļojums nepārsniegtu 1 dB. Fona troksnim jābūt vismaz 10 dB zemākam par mērāmiem skaņas spiediena līmeņiem.Testa veikšanai iesniegtā ierīce un mikrofons jānovieto vienādā augstumā. Šim augstumam jābūt starp 1,15 un 1,25 m. Mikrofona maksimālās jutības asij jāsakrīt ar virzienu, kurā ir visaugstākais signālierīces skaņas līmenis.Mikrofons jānovieto tā, lai membrāna atrastos 2 ± 0,01 m attālumā no ierīces emitētās skaņas izejas plaknes. Ierīcei ar vairākām atverēm šis pats attālums jānosaka līdz skaņas izejas plaknei, kas atrodas vistuvāk mikrofonam.3.2. Skaņas spiediena līmeņa mērīšanai jālieto 1. kategorijas skaņas līmeņa precīzijas mērītājs, kas atbilst prasībām SEK publikācijā Nr. 651 (pirmais izdevums 1979. gadā).Visus mērījumus veic, izmantojot "ātro" laika konstanti. Lai izmērītu kopējo skaņas spiediena līmeni, jāizmanto novērtējuma līkne A.Emitētās skaņas spektra mērīšanai jāizmanto skaņas signāla Furjē transformācija. Alternatīvi var izmantot trešdaļoktāvas filtrus, kas atbilst prasībām SEK publikācijā Nr. 225 (pirmais izdevums 1966. gadā).Šajā gadījumā skaņas spiediena līmeni 2500 Hz vidus frekvenču joslā nosaka, pieskaitot skaņas spiediena vidējo kvadrātisko vērtību 2000, 2500 un 3150 Hz trešdaļoktāvas vidus frekvenču joslā. Par etalonmetodi vienmēr uzskata tikai Furjē transformācijas metodi.3.3. Skaņas signālierīces attiecīgi jābaro ar vienu no šādiem spriegumiem:3.3.1. ja skaņas signālierīces darbina ar līdzstrāvu, tad testa spriegums, ko mēra pie elektroenerģijas avota izejas, ir 6,5, 13 vai 26 volti un attiecīgi atbilst sprieguma nominālvērtībām 6, 12 vai 24 volti;3.3.2. ja skaņas signālierīces darbina ar līdzstrāvu, tad tā jāpievada no tāda tipa elektriskā ģeneratora, kādu parasti izmanto šāda tipa ierīcēm. Šā tipa signālierīču akustiskie parametri jāreģistrē ģeneratora apgriezienu skaitam, kas atbilst 50, 75 un 100 % no maksimālā ātruma, kuru nepārtrauktai darbībai paredzējis ģeneratora izgatavotājs. Testa laikā ģeneratoram nedrīkst būt nekāda cita elektriska slodze. Ilguma tests, kas aprakstīts 4. iedaļā, jāveic ar ātrumu, ko paredzējis iekārtas izgatavotājs, un kas izvēlēts no iepriekšminētā diapazona.3.4. Ja skaņas signālierīces, ko darbina ar līdzstrāvu, testā izmanto taisngrieztu strāvu, tad tā maiņsprieguma komponente spailēs, kuru signālierīces darbināšanas laikā mēra starp maksimumiem, nedrīkst pārsniegt 0,1 voltu.3.5. Elektrības vadītāja pretestībai skaņas signālierīcei, ko darbina ar līdzstrāvu, ieskaitot spaiļu un kontaktu pretestību, jābūt iespējami tuvāk:- 0,05 omiem, ja sprieguma nominālvērtība ir 6 V,- 0,10 omiem, ja sprieguma nominālvērtība ir 12 V,- 0,20 omiem, ja sprieguma nominālvērtība ir 24 V.3.6. Izmantojot detaļu vai detaļas, ko šim mērķim paredzējis izgatavotājs, skaņas signālierīces jāpiemontē uz pamatnes, kuras masa ir vismaz 10 reižu lielāka par to testējamai signālierīcei un ir vismaz 30 kg. Turklāt pamatne jāsagatavo tā, lai atstarošana pret tās sienām un vibrācijas nevarētu ievērojami ietekmēt mērījumu rezultātus.3.7. Atbilstīgi iepriekš izklāstītiem nosacījumiem A-novērtētais skaņas līmenis nedrīkst pārsniegt šādas vērtības:a) 115 dB(A) - skaņas signālierīcēm, kas paredzētas galvenokārt mopēdiem, motocikliem un tricikliem, kuru jauda nepārsniedz 7 kW;b) 118 dB(A) - skaņas signālierīcēm, kas paredzētas galvenokārt motocikliem un tricikliem, kuru jauda pārsniedz 7 kW.3.7.1. Turklāt skaņas spiediena līmenim 1800-3550Hz frekvencē jāpārsniedz tas jebkurā frekvencē virs 3550 Hz un vienmēr jābūt vismaz:a) 90 dB(A) - skaņas signālierīcēm, kas paredzētas galvenokārt mopēdiem;b) 95 dB(A) - skaņas signālierīcēm, kas paredzētas galvenokārt motocikliem un tricikliem, kuru jauda nepārsniedz 7 kW;c) 105 dB(A) - skaņas signālierīcēm, kas paredzētas galvenokārt motocikliem un tricikliem, kuru jauda pārsniedz 7 kW.3.7.2. Skaņas signālierīces, kuru parametri aprakstīti 3.7.1. iedaļas c) apakšiedaļa, var izmantot transportlīdzekļiem, kas aprakstīti 3.7.1. iedaļas a) un b) apakšiedaļā; turklāt skaņas signālierīces, kuru parametri aprakstīti 3.7.1. iedaļas b) apakšiedaļā, var izmantot mopēdiem.3.8. Visām skaņas signālierīcēm, kam veic 4. iedaļā aprakstīto ilguma testu, arī jābūt iepriekš izklāstītiem parametriem. Skaņas signālierīcēm, ko darbina ar līdzstrāvu, spriegums jāmaina starp 115 % un 95 % no uzrādītās vērtības, bet skaņas signālierīcēm, ko darbina ar maiņstrāvu - starp 50 % un 100 % no izgatavotāja paredzētā maksimālā ģeneratora apgriezienu skaita nepārtrauktā darbībā.3.9. Atpalikšana starp iedarbināšanu un brīdi, kad skaņa sasniedz 3.7. iedaļā noteikto minimālo vērtību, nedrīkst pārsniegt 0,2 sekundes, to mērot apkārtējās vides temperatūrā 20 ± 5 oC. Tāda prasība jo īpaši attiecas uz pneimatiskām vai elektropneimatiskām signālierīcēm.3.10. Saskaņā ar izgatavotāju noteiktiem barošanas nosacījumiem pneimatiskām vai elektropneimatiskām signālierīcēm jāskan tāpat kā elektriskām skaņas signālierīcēm.3.11. Iepriekš noteiktās minimālās vērtības jāiegūst ar katru vairāktoņu ierīces sastāvdaļu, kura katra spēj emitēt skaņu patstāvīgi. Maksimālais skaņas līmenis jāsasniedz, visām sastāvdaļām darbojoties vienlaikus.4. ILGUMA TESTS4.1. Skaņas signālierīcēm jānodrošina nominālais spriegums pie 3.3. līdz 3.5. iedaļā norādītās vadītāju pretestības un jādarbojas:- 10000 reižu - signālierīcēm, kas paredzētas galvenokārt mopēdiem, motocikliem un tricikliem, kuru jauda nepārsniedz 7 kW,- 50000 reižu - signālierīcēm, kas paredzētas galvenokārt motocikliem un tricikliem, kuru jauda pārsniedz 7 kW,ieslēdzot uz vienu sekundi pēc četras sekundes ilguša izslēgta stāvokļa. Testa laikā skaņas signālierīcei jāatrodas caurvējā, kura ātrums ir aptuveni 10 m/s.4.2. Ja testu veic kamerā ar skaņas necaurlaidīgu apšuvumu, tad kameras tilpumam jābūt pietiekamam, lai ilguma testa laikā nodrošinātu normālu signālierīces radītā siltuma izkliedēšanu.4.3. Temperatūrai testa kamerā jābūt no + 15 līdz + 30 °C.4.4. Ja, veicot pusi no nepieciešamā operāciju skaita, skaņas līmeņa parametri salīdzinājumā ar testa sākumu ir mainījušies, tad skaņas signālierīci var noregulēt sākuma stāvoklī. Skaņas signālierīces tests, kas aprakstīts 3. iedaļā, sekmīgi jāveic, izpildot nepieciešamo operāciju skaitu, vajadzības gadījumā noregulējot sākuma stāvoklī.4.5. Pēc katrām 10000 darbībām elektropneimatiskās signālierīces var ieeļļot ar izgatavotāja ieteikto eļļu.5. DETAĻAS TIPA APSTIPRINĀJUMA ZĪME5.1. Visām skaņas signālierīcēm, kas atbilst apstiprinātajam tipam, jābūt detaļas tipa apstiprinājuma zīmei, kura atbilst Padomes Direktīvas 92/61/EEK V pielikumā izklāstītajām prasībām.--------------------------------------------------II PIELIKUMSPRASĪBAS, KAS ATTIECAS UZ SKAŅAS SIGNĀLIERĪČU UZSTĀDĪŠANU UZ DIVRITEŅU VAI TRĪSRITEŅU MEHĀNISKIEM TRANSPORTLĪDZEKĻIEM1. DEFINĪCIJASŠajā direktīvā:1.1. "transportlīdzekļa tips" ir transportlīdzekļi, kas savstarpēji būtiski neatšķiras attiecībā uz:1.1.1. to skaņas signālierīču skaitu un tipu (tipiem), kas uzstādītas uz transportlīdzekļa;1.1.2. signālierīces adapteriem uz transportlīdzekļa;1.1.3. signālierīces novietojuma uz transportlīdzekļa;1.1.4. to konstrukcijas daļu stingrumu, uz kurām skaņas signālierīce(s) ir uzstādīta(s);1.1.5. formu un materiāliem, kas veido transportlīdzekļa virsbūves priekšu un var ietekmēt signālierīces(ču) emitētās skaņas līmeni un apslāpēt šīs skaņas.2. PRASĪBAS2.1. Uz visiem transportlīdzekļiem jāuzstāda skaņas signālierīces, kas saņēmušas detaļas tipa apstiprinājumu saskaņā ar šo direktīvu vai Padomes Direktīvu 70/388/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisku transportlīdzekļu skaņas signālierīcēm [1]; uz mopēdiem, kuru motora jauda nepārsniedz 0,5 kW un maksimālais paredzētais ātrums nepārsniedz 25 km/h, tomēr drīkst uzstādīt vai nu apstiprinātas skaņas signālierīces, vai neapstiprinātas mehāniskas signālierīces. Pēdējā gadījumā izgatavotājam jādeklarē, ka tāda mehāniskā ierīce atbilst prasībām šā tipa ierīcēm dalībvalstī, kurā mazas jaudas mopēdu tirgo.2.2. Testa spriegumam jāatbilst I pielikuma 3.3. iedaļas prasībām.2.3. Skaņas spiediena līmeņi jāmēra saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti I pielikuma 3.3. iedaļā.2.4. A-novērtētais skaņas spiediena līmenis, ko emitē uz transportlīdzekļa uzstādītā(s) ierīce(s), jāmēra 7 m attālumā transportlīdzekļa priekšā, kurš atrodas brīvā laukumā uz iespējami gludas virsmas, un, ja skaņas signālierīces darbina līdzstrāva, tad jābūt izslēgtam transportlīdzekļa motoram.2.5. Mērierīces mikrofons jānovieto uz transportlīdzekļa garenvirziena vidusplaknes.2.6. Apkārtējā trokšņa un vēja radītā trokšņa spiediena līmenim jābūt vismaz 10 dB(A) zemākam par mērāmo skaņas spiediena līmeni.2.7. Maksimālais skaņas spiediena līmenis jāmeklē segmentā, kas atrodas starp 0,5 un 1,5 m virs zemes.2.8. Mērot atbilstīgi nosacījumiem, kas izklāstīti 2.2. līdz 2.7. iedaļā, testētā skaņas signāla maksimālā skaņas līmeņa vērtība (2.7. iedaļa) nedrīkst būt:a) zemāka par 75 dB(A) un augstāka par 112 dB(A) mopēdiem;b) zemāka par 80 dB(A) un augstāka par 112 dB(A) motocikliem un tricikliem, kuru jauda nepārsniedz 7 kW;c) zemāka par 93 dB(A) un augstāka par 112 dB(A) motocikliem un tricikliem, kuru jauda pārsniedz 7 kW.[1] OV L 176, 10.8.1970., 12. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 87/354/EEK (OV L 192, 11.7.1987., 43. lpp.).--------------------------------------------------


title: Komisijas Direktīva 2007/14/EK ( 2007. gada 8. marts ), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Direktīvas 2004/109/EK par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū, atsevišķu noteikumu īstenošanai

text:
               9.3.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 69/27

         KOMISIJAS DIREKTĪVA 2007/14/EK
   (2007. gada 8. marts),
   ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Direktīvas 2004/109/EK par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū, atsevišķu noteikumu īstenošanai
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 15. decembra Direktīvu 2004/109/EK par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū, un par grozījumiem Direktīvā 2001/34/EK (1), un jo īpaši tās 2. panta 3. punkta a) apakšpunktu, 5. panta 6. punkta pirmo daļu, 5. panta 6. punkta c) apakšpunktu, 9. panta 7. punktu, 12. panta 8. punkta b) līdz e) apakšpunktu, 13. panta 2. punktu, 14. panta 2. punktu, 21. panta 4. punkta a) apakšpunktu, 23. panta 4. punkta ii) apakšpunktu un 23. panta 7. punktu,
   apspriedusies ar Eiropas vērtspapīru regulatoru komiteju (EVRK) (2), lai saņemtu tehniskas konsultācijas,
   tā kā:

               (1)

               Direktīvā 2004/109/EK ir noteikti vispārīgi principi atklātības prasību saskaņošanai attiecībā uz balsstiesībām vai finanšu instrumentiem, kas dod tiesības iegūt esošās balsstiesīgās akcijas. Tās mērķis ir nodrošināt ieguldītāju uzticības iegūšanu un uzturēšanu, savlaicīgi atklājot precīzu un pilnīgu informāciju par vērtspapīru emitentiem. Nosakot prasību emitentiem iegūt informāciju par notikumiem, kas ietekmē nozīmīgu līdzdalību uzņēmumos, ar direktīvu mēģina arī panākt, lai pēdējie varētu nodrošināt sabiedrības informēšanu.

               (2)

               Kārtība to noteikumu īstenošanai, kas regulē atklātības prasības, jāizstrādā tā, lai nodrošinātu augstu aizsardzības līmeni ieguldītājiem, uzlabotu tirgus efektivitāti un panāktu noteikumu vienādu piemērošanu.

               (3)

               Attiecībā uz procedūrām, saskaņā ar kurām ieguldītājus informē par emitenta izvēlēto izcelsmes dalībvalsti, ir piemēroti noteikt, ka informāciju par šādu izvēli dara zināmu ar tādu pašu procedūru kā Direktīvā 2004/109/EK minēto regulēto informāciju.

               (4)

               Ja saīsinātie pusgada finanšu pārskati nav sagatavoti saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, tā saturs nedrīkst radīt maldinošu priekšstatu par emitenta aktīviem, pasīviem, finansiālo stāvokli un peļņu vai zaudējumiem. Pusgada pārskatu saturam jānodrošina ieguldītājiem pienācīga pārredzamība, regulāri sniedzot informāciju par emitenta darbības rezultātiem, un šo informāciju atspoguļo tā, lai to būtu viegli salīdzināt ar informāciju, kas sniegta gada pārskatā par iepriekšējo gadu.

               (5)

               Akciju emitenti, kas sagatavo konsolidētos pārskatus atbilstīgi starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (SGS) un starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem (SFPS), darījumiem ar saistītām personām piemēro šajos standartos minēto definīciju gada un pusgada pārskatos, ko tie sagatavo atbilstīgi Direktīvai 2004/109/EK. Akciju emitenti, kuri nesagatavo konsolidētos pārskatus un kuriem nav jāpiemēro SGS un SFPS, pusgada pārskatos, ko sagatavo atbilstīgi Direktīvai 2004/109/EK, darījumiem ar saistītām personām piemēro definīciju, kura minēta Padomes 1978. gada 25. jūlija Direktīvā 78/660/EEK, kas pamatojas uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem (3).

               (6)

               Ja akcijas ir iegūtas tikai un vienīgi mijieskaita un norēķinu mērķiem, atbrīvojums no Direktīvā 2004/109/EK noteiktā pienākuma ziņot par nozīmīgu līdzdalību, ir izmantojams tikai tad, ja “īsā norēķinu cikla” maksimālais ilgums ir tik īss, cik vien iespējams.

               (7)

               Lai attiecīgā kompetentā iestāde varētu uzraudzīt, vai tirgus līderi, kuri izmanto šo atkāpi, izpilda prasību ziņot par nozīmīgu līdzdalību, tirgus līderiem, kas vēlas izmantot šo atkāpi, jāziņo, ka tie rīkojas vai vēlas rīkoties kā tirgus līderi, kā arī jāinformē par akcijām vai finanšu instrumentiem, attiecībā uz kuriem tie rīkojas šādā statusā.

               (8)

               Pilnīga pārredzamība tirgus līderu darbībā ir jo īpaši svarīga. Tāpēc tirgus līderim jāspēj pēc attiecīgo kompentento iestāžu pieprasījuma precīzi norādīt darbības, kas veiktas saistībā ar konkrētu emitentu, un jo īpaši akcijas vai finanšu instrumentus, ko tas tur kā tirgus līderis.

               (9)

               Lai atvieglotu operācijas, termiņus tirdzniecības dienu kalendārā aprēķina, ņemot vērā tirdzniecības dienas emitenta dalībvalstī. Tomēr, lai nodrošinātu pārredzamību, jānosaka prasība, ka kompetentā iestāde informē ieguldītājus un tirgus dalībniekus par piemērojamo tirdzniecības dienu kalendāru dažādiem regulētajiem tirgiem, kas atrodas vai darbojas tās teritorijā.

               (10)

               Lai noskaidrotu apstākļus, kādos ir jāziņo par nozīmīgu līdzdalību, ir piemēroti noteikt, vai šis pienākums ir jāveic individuāli vai kolektīvi, un kā šo pienākumu pilda attiecībā uz pilnvarotajiem.

               (11)

               Ir pamatoti pieņemt, ka fiziskas vai juridiskas personas ievēro ārkārtīgu piesardzību, iegūstot vai atsavinot nozīmīgu līdzdalību. No tā izriet, ka šādas fiziskas vai juridiskas personas ātri iegūst informāciju par šādiem iegādes vai atsavināšanas darījumiem vai iespēju izmantot balsstiesības, tāpēc termiņu, pēc kura notecēšanas uzskata, ka tās ir informētas, ir pareizi noteikt kā ļoti īsu periodu pēc attiecīgā darījuma veikšanas.

               (12)

               Atbrīvojumu no pienākuma summēt nozīmīgas līdzdalības drīkst izmantot tikai mātesuzņēmumi, kas var pierādīt, ka attiecībā uz to meitasuzņēmumiem – pārvaldības sabiedrībām vai ieguldījumu sabiedrībām – ir izpildīti atbilstīgi neatkarības nosacījumi. Lai nodrošinātu pilnīgu pārredzamību, par šo apstākli jāsniedz ex ante paziņojums attiecīgajai kompetentajai iestādei. Tāpēc ir svarīgi, lai paziņojumā būtu minēta kompetentā iestāde, kas uzrauga pārvaldības sabiedrību darbību atbilstoši nosacījumiem, kas noteikti atbilstīgi Padomes 1985. gada 20. decembra Direktīvai 85/611/EEK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (4), neatkarīgi no tā, vai šīs sabiedrības ir saņēmušas darbības atļauju atbilstīgi minētajai direktīvai vai nē, ar noteikumu, ka pēdējā gadījumā to darbība tiek uzraudzīta saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

               (13)

               Direktīvas 2004/109/EK nolūkiem, ziņojot par nozīmīgu līdzdalību, finanšu instrumentus jāņem vērā tādā mērā, kā šie instrumenti dod to turētājam neierobežotas tiesības iegādāties attiecīgās akcijas vai izvēles iespēju termiņa beigās iegādāties attiecīgās akcijas vai saņemt izmaksu naudā. Tāpēc par finanšu instrumentiem neuzskata instrumentus, kas paredz, ka to turētāja tiesības saņemt akcijas ir atkarīgas no attiecīgo akciju cenas, kas noteiktā laika momentā ir sasniegusi noteiktu līmeni. Par tādiem neuzskata arī instrumentus, kas ļauj instrumenta emitentam vai trešai personai termiņa beigās nodot instrumenta turētājam akcijas vai izmaksāt naudu.

               (14)

               Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/39/EK (5) I pielikuma C sadaļā uzskaitītos finanšu instrumentus, kas nav minēti šīs Komisijas direktīvas 11. panta 1. punktā, neuzskata par finanšu instrumentiem Direktīvas 2004/109/EK 13. panta 1. punkta nozīmē.

               (15)

               Direktīvā 2004/109/EK ir noteiktas augstas prasības regulētās informācijas jomā. Tāpēc minētās direktīvas nolūkiem nav pietiekama tikai informācijas pieejamība, kas nozīmē, ka ieguldītājiem tā ir aktīvi jāmeklē. Attiecīgi, emitentiem aktīvi jāizplata informācija plašsaziņas līdzekļos ar nolūku to darīt zināmu ieguldītājiem.

               (16)

               Minimālie kvalitātes standarti regulētās informācijas izplatīšanai ir nepieciešami, lai nodrošinātu vienādu regulētās informācijas pieejamību arī tiem ieguldītājiem, kas neatrodas emitenta dalībvalstī. Emitentiem jānodrošina šo minimālo standartu izpilde, pašiem izplatot regulēto informāciju vai uzticot trešai personai tās izplatīšanu savā vārdā. Pēdējā gadījumā trešai personai jāspēj izplatīt informāciju atbilstīgos apstākļos, izmantojot piemērotus mehānismus, lai pārliecinātos, ka regulētā informācija ir saņemta no attiecīgā emitenta un nepastāv nozīmīgs risks, ka dati varētu būt sagrozīti vai ir iespējama neatļauta piekļuve nepublicētai iekšējai informācijai. Ja trešā persona sniedz citus pakalpojumus vai veic citas funkcijas, piemēram, ir runa par plašsaziņas līdzekļiem, kompetentajām iestādēm, biržām vai organizatorisku vienību, kas atbild par oficiālu glabāšanas sistēmu, šādus pakalpojumus vai funkcijas šī trešā persona veic, skaidri nodalot tās no pakalpojumiem un funkcijām, kas ir saistītas ar regulētās informācijas izplatīšanu. Nododot informāciju plašsaziņas līdzekļiem, emitenti vai trešās personas galvenokārt izmanto elektroniskos saziņas līdzekļus un nozares standartizētos formātus, lai atvieglotu un paātrinātu informācijas apstrādi.

               (17)

               Turklāt jānosaka minimālie standarti, saskaņā ar kuriem regulēto informāciju izplata tā, lai tā būtu pieejama pēc iespējas plašākai sabiedrībai un, ja iespējams, vienlaicīgi sasniegtu sabiedrību gan emitenta izcelsmes dalībvalstī, gan ārpus tās. Tas neskar dalībvalstu tiesības pieprasīt, lai emitenti publicē visu regulēto informāciju vai tās daļas laikrakstos, un iespēju emitentiem darīt zināmu regulēto informāciju savās vai citu organizāciju tīmekļa vietnēs, kas ir pieejamas ieguldītājiem.

               (18)

               Jāsniedz paziņojums par līdzvērtību, ja trešo valstu vispārīgos noteikumos par informācijas atklāšanu ir paredzēta lietotāju nodrošināšana ar saprotamu un kopumā līdzvērtīgu emitenta stāvokļa novērtējumu, kas ļauj ieguldītājiem pieņemt lēmumus tā, it kā informācija tiem būtu sniegta atbilstoši Direktīvas 2004/109/EK prasībām, kaut arī šie noteikumi nav identiski. Tomēr līdzvērtību attiecina tikai uz attiecīgās informācijas būtību, un nav pieļaujami izņēmumi attiecībā uz Direktīvā 2004/109/EK noteiktajiem termiņiem.

               (19)

               Lai noteiktu to, vai trešās valsts emitents pilda prasības, kas ir līdzvērtīgas Direktīvas 2004/109/EK 4. panta 3. punktā noteiktajām, ir svarīgi pārliecināties, vai pastāv saskanība ar Komisijas 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 809/2004 par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/71/EK īstenošanu attiecībā uz prospektos iekļauto informāciju, kā arī prospektu formu, informācijas iekļaušanu ar norādi un prospektu publicēšanu, un attiecībā uz reklāmas izplatīšanu (6), jo īpaši attiecībā uz prospektā iekļaujamo iepriekšējo finanšu informāciju.

               (20)

               Lai neatkarības prasības varētu uzskatīt par līdzvērtīgām, trešā valstī reģistrētam pārvaldības sabiedrības vai ieguldījumu sabiedrības mātesuzņēmumam jābūt tiesīgam izmantot Direktīvas 2004/109/EK 12. panta 4. vai 5. punktā paredzēto izņēmumu, neatkarīgi no tā, vai trešās valsts tiesību aktos ir paredzēts, ka kontrolētām pārvaldības sabiedrībām vai ieguldījumu sabiedrībām ir nepieciešama atļauja pārvaldības vai portfeļa pārvaldības darbību veikšanai, ar noteikumu, ka ir ievēroti noteikti neatkarības nosacījumi.

               (21)

               Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas vērtspapīru komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.
   1. pants
   Priekšmets
   Ar šo direktīvu nosaka sīki izstrādātus noteikumus, lai īstenotu Direktīvas 2004/109/EK 2. panta 1. punkta i) un ii) apakšpunktu, 5. panta 3. punkta otro daļu, 5. panta 4. punkta otro teikumu, 9. panta 1., 2. un 4. punktu, 10. pantu, 12. panta 1., 2., 4., 5. un 6. punktu, 12. panta 2. punkta a) apakšpunktu, 13. panta 1. punktu, 21. panta 1. punktu un 23. panta 1. un 6. punktu.
   2. pants
   Izcelsmes dalībvalsts izvēles procedūra

      (Direktīvas 2004/109/EK 2. panta 1. punkta i) un ii) apakšpunkts)

   Ja emitents izvēlas izcelsmes dalībvalsti, informāciju par šādu izvēli dara zināmu ar tādu pašu procedūru kā regulēto informāciju.
   3. pants
   Nekonsolidēto pusgada finanšu pārskatu obligātais saturs

      (Direktīvas 2004/109/EK 5. panta 3. punkta otrā daļa)

   1.   Ja saīsinātie pusgada finanšu pārskati nav sagatavoti saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, kas pieņemti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1606/2002 6. pantā noteikto procedūru, tiem obligāti jāatbilst šā panta 2. un 3. punktā paredzētajiem noteikumiem.
   2.   Saīsinātajā bilancē un saīsinātajā peļņas un zaudējumu pārskatā attiecīgi jānorāda tās pozīcijas un starpsummas, kas ir iekļautas emitenta jaunākajā gada finanšu pārskatā. Papildu bilances posteņi jāiekļauj tad, ja tos nenorādot, pusgada finanšu pārskati sniegtu maldinošu priekšstatu par emitenta aktīviem, pasīviem, finansiālo stāvokli un peļņu vai zaudējumiem.
   Jāiekļauj arī šāda salīdzināma informācija:

               a)

               bilance par kārtējā finanšu gada pirmajiem sešiem mēnešiem un salīdzinoša bilance par iepriekšējo finanšu gadu;

               b)

               peļņas un zaudējumu pārskats par kārtējā finanšu gada pirmajiem sešiem mēnešiem un – divus gadus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā un turpmāk – salīdzinoša informācija par salīdzināmu laika posmu iepriekšējā finanšu gadā.

         3.   Paskaidrojošās piezīmēs iekļauj:

               a)

               pietiekamu informāciju, lai nodrošinātu saīsināto pusgada finanšu pārskatu salīdzināmību ar gada finanšu pārskatiem;

               b)

               pietiekamu informāciju un skaidrojumus, lai nodrošinātu lietotājam pietiekami saprotamu informāciju par nozīmīgām izmaiņām attiecībā uz summām un jebkurām izmaiņām attiecīgajā pusgada periodā, kas ir atspoguļotas bilancē un peļņas un zaudējumu pārskatā.

         4. pants
   Svarīgākie darījumi ar saistītām personām

      (Direktīvas 2004/109/EK 5. panta 4. punkta otrais teikums)

   1.   Starpposma vadības ziņojumos akciju emitenti atklāj vismaz šādu minimālo informāciju par svarīgākajiem darījumiem ar saistītām personām:

               a)

               svarīgākie darījumi ar saistītām personām, kas ir notikuši kārtējā finanšu gada pirmajos sešos mēnešos un ir būtiski ietekmējuši uzņēmuma finanšu stāvokli vai darbības rezultātus šajā laika posmā;

               b)

               visas izmaiņas pēdējā gada pārskatā aprakstītajos darījumos ar saistītām personām, kuras varētu būtiski ietekmēt uzņēmuma finanšu stāvokli vai darbības rezultātus kārtējā finanšu gada pirmajos sešos mēnešos.

         2.   Ja emitentam nav jāsagatavo konsolidētie pārskati, tam jāatklāj informācija vismaz par tiem darījumiem ar saistītām personām, kas minēti Direktīvas 78/660/EEK 43. panta 1. punkta 7.b apakšpunktā.
   5. pants
   Parastā “īsā norēķinu cikla” maksimālais ilgums

      (Direktīvas 2004/109/EK 9. panta 4. punkts)

   Parastā “īsā norēķinu” cikla maksimālais ilgums ir trīs dienas pēc darījuma.
   6. pants
   Kontroles mehānismi, ko kompetentās iestādes piemēro tirgus līderiem

      (Direktīvas 2004/109/EK 9. panta 5. punkts)

   1.   Tirgus līderim, kas vēlas izmantot Direktīvas 2004/109/EK 9. panta 5. punktā paredzēto atbrīvojumu, vēlākais Direktīvas 2004/109/EK 12. panta 2. punktā noteiktajā termiņā jāziņo emitenta reģistrācijas dalībvalsts kompetentajai iestādei par to, ka attiecībā uz konkrēto emitentu tas rīkojas vai vēlas rīkoties kā tirgus līderis.
   Ja tirgus līderis attiecībā uz konkrēto emitentu vairs nerīkojas kā tirgus līderis, tas attiecīgi ziņo par to kompetentajai iestādei.
   2.   Neskarot Direktīvas 2004/109/EK 24. panta piemērošanu, ja tirgus līderis vēlas izmantot minētās direktīvas 9. panta 5. punktā noteikto atbrīvojumu un emitenta kompetentā iestāde ir pieprasījusi precīzi norādīt akcijas vai finanšu instrumentus, ko tas tur kā tirgus līderis, šim tirgus līderim atļauj veikt šādas norādes ar jebkuriem pārbaudāmiem līdzekļiem. Tikai tādos gadījumos, kad tirgus līderis nespēj precīzi norādīt attiecīgās akcijas vai finanšu instrumentus, tam var pieprasīt turēt tos atsevišķā kontā šādas identifikācijas nolūkā.
   3.   Neskarot Direktīvas 2004/109/EK 24. panta 4. punkta a) apakšpunkta piemērošanu, ja valsts tiesību aktos paredzēts, ka starp tirgus līderi un fondu biržu un/vai emitentu noslēdz nolīgumu par tirgus līdera darbību, tirgus līderis pēc attiecīgas kompetentās iestādes pieprasījuma iesniedz tai minēto nolīgumu.
   7. pants
   Tirdzniecības dienu kalendārs

      (Direktīvas 2004/109/EK 12. panta 2. un 6. punkts un 14. panta 1. punkts)

   1.   Direktīvas 2004/109/EK 12. panta 2. un 6. punkta un 14. panta 1. punkta nolūkiem piemēro emitenta izcelsmes dalībvalsts tirdzniecības dienu kalendāru.
   2.   Katra kompetentā iestāde publicē savā tīmekļa vietnē tirdzniecības dienu kalendāru visiem regulētajiem tirgiem, kas atrodas vai darbojas tās jurisdikcijas teritorijā.
   8. pants
   Atklātības prasību direktīvas 10. pantā minētie akcionāri un fiziskās vai juridiskās personas, kurām jāziņo par nozīmīgu līdzdalību

      (Direktīvas 2004/109/EK 12. panta 2. punkts)

   1.   Direktīvas 2004/109/EK 12. panta 2. punkta nolūkiem paziņošanas pienākums, kas rodas brīdī, kad pēc Direktīvas 2004/109/EK 10. pantā norādītajiem darījumiem balsstiesību īpatsvars sasniedz, pārsniedz vai kļūst zemāks par piemēroto slieksni, ir individuāls pienākums, kurš ir saistošs katram akcionāram un katrai fiziskai vai juridiskai personai, kā noteikts minētās direktīvas 10. pantā, vai visiem dalībniekiem, ja katras puses turēto balsstiesību īpatsvars sasniedz, pārsniedz vai kļūst zemāks par piemēroto slieksni.
   Direktīvas 2004/109/EK 10. panta a) apakšpunktā minētajos apstākļos paziņošanas pienākums ir visu līgumslēdzēju pušu kolektīvais pienākums.
   2.   Direktīvas 2004/109/EK 10. panta h) apakšpunktā minētajos apstākļos, ja akcionārs izdod pilnvaru attiecībā uz vienu akcionāru sapulci, paziņojumu var sniegt kā atsevišķu paziņojumu pilnvaras izsniegšanas brīdī, ar noteikumu, ka paziņojumā ir skaidri norādīts, kā mainīsies balsstiesību sadalījums brīdī, kad pilnvarotais vairs nevarēs izmantot balsstiesības pēc saviem ieskatiem.
   Direktīvas 2004/109/EK 10. panta h) apakšpunktā minētajos apstākļos, ja pilnvarotais saņem vienu vai vairākas pilnvaras attiecībā uz vienu akcionāru sapulci, paziņojumu var sniegt kā atsevišķu paziņojumu pilnvaru saņemšanas brīdī, ar noteikumu, ka paziņojumā ir skaidri norādīts, kā mainīsies balsstiesību sadalījums brīdī, kad pilnvarotais vairs nevarēs izmantot balsstiesības pēc saviem ieskatiem.
   3.   Ja paziņošanas pienākums attiecas vairāk nekā uz vienu fizisku vai juridisku personu, paziņojumu var sniegt kā vienu kopēju paziņojumu.
   Tomēr nav uzskatāms, ka viena kopēja paziņojuma sniegšana atbrīvo fiziskās vai juridiskās personas no to atbildības par paziņošanu.
   9. pants
   Apstākļi, kādos personai, kas sniedz paziņojumu, būtu jāuzzina par balsstiesību iegādi vai atsavināšanu, kā arī izmantošanas iespējām

      (Direktīvas 2004/109/EK 12. panta 2. punkts)

   Direktīvas 2004/109/EK 12. panta 2. punkta a) apakšpunkta nolūkiem uzskata, ka akcionārs vai fiziska vai juridiska persona, kas minēta Direktīvas 2004/109/EK 10. pantā, ir uzzinājusi par balsstiesību iegādi, atsavināšanu vai izmantošanas iespēju divu dienu laikā pēc darījuma.
   10. pants
   Neatkarības nosacījumi, kuriem jāatbilst pārvaldības sabiedrībām un ieguldījumu sabiedrībām, kas nodarbojas ar portfeļu pārvaldību

      (Direktīvas 2004/109/EK 12. panta 4. punkta pirmā daļa un 12. panta 5. punkta pirmā daļa)

   1.   Lai pārvaldības sabiedrības vai ieguldījumu sabiedrības mātesuzņēmums varētu izmantot atbrīvojumu no Direktīvas 12. panta 4. un 5. panta pirmajā daļā paredzētā pienākuma summēt akcijas, tam jāatbilst šādiem nosacījumiem:

               a)

               tas nedrīkst ar tiešiem vai netiešiem norādījumiem vai citādā veidā ietekmēt šai pārvaldības sabiedrībai vai ieguldījumu sabiedrībai piederošo balsstiesību izmantošanu;

               b)

               šī ieguldījumu sabiedrība vai pārvaldījumu sabiedrība var brīvi un neatkarīgi no mātesuzņēmuma izmantot balsstiesības, kas ir saistītas ar tās pārvaldībā esošajiem aktīviem.

         2.   Mātesuzņēmums, kas vēlas izmantot atbrīvojumu, emitentu, kuru balsstiesības ir saistītas ar pārvaldības sabiedrību vai ieguldījumu sabiedrību pārvaldītajām akcijām, izcelsmes dalībvalsts kompetentajai iestādei nekavējoši paziņo:

               a)

               pārvaldības sabiedrību un ieguldījumu sabiedrību nosaukumu sarakstu, norādot to kompetentās uzraudzības iestādes, vai norādot, ka nav tādu kompetento iestāžu, kas veic to uzraudzību, bet neminot attiecīgos emitentus;

               b)

               apliecinājumu, ka attiecībā uz katru šādu pārvaldības sabiedrību vai ieguldījumu sabiedrību mātesuzņēmums ir izpildījis 1. punktā izklāstītos nosacījumus.

         Mātesuzņēmums pastāvīgi atjauno a) apakšpunktā minēto sarakstu.
   3.   Ja mātesuzņēmums vēlas izmantot atbrīvojumus tikai attiecībā uz Direktīvas 2004/109/EK 13. pantā minētajiem finanšu instrumentiem, tas emitenta izcelsmes dalībvalsts kompetentajai iestādei paziņo tikai 2. punkta a) apakšpunktā minēto sarakstu.
   4.   Neskarot Direktīvas 2004/109/EK 24. panta piemērošanu, pārvaldības sabiedrības vai ieguldījumu sabiedrības mātesuzņēmumam pēc emitenta izcelsmes dalībvalsts kompetentās iestādes pieprasījuma ir jāspēj pierādīt, ka:

               a)

               mātesuzņēmuma un pārvaldības sabiedrības vai ieguldījumu sabiedrības organizatoriskās struktūras ir tādas, ka balsstiesības ir iespējams izmantot neatkarīgi no mātesuzņēmuma;

               b)

               personas, kas pieņem lēmumus par to, kā tiek izmantotas balsstiesības, rīkojas neatkarīgi;

               c)

               ja mātesuzņēmums ir tā pārvaldības sabiedrības vai ieguldījumu sabiedrības klients vai arī tur aktīvus, ko pārvalda pārvaldības sabiedrība vai ieguldījumu sabiedrība, starp mātesuzņēmumu un pārvaldības sabiedrību vai ieguldījumu sabiedrību pastāv skaidra rakstiska vienošanās, ka tie rīkojas kā neatkarīgi darījumu partneri.

         Šā punkta a) apakšpunktā noteiktā prasība paredz obligātu prasību, ka mātesuzņēmumam un pārvaldības sabiedrībai vai ieguldījumu sabiedrībai ir rakstiski jānosaka politikas un procedūras, kas ir pamatoti izveidotas tā, lai attiecībā uz balsstiesību izmantošanu novērstu informācijas izplatīšanu starp mātesuzņēmumu un pārvaldības sabiedrību vai ieguldījumu sabiedrību.
   5.   Šā panta 1. punkta a) apakšpunkta nolūkiem “tiešs norādījums” ir jebkurš norādījums, ko sniedz mātesuzņēmums vai cits tā kontrolē esošs uzņēmums un ar ko precizē to, kā pārvaldības sabiedrībai vai ieguldījumu sabiedrībai konkrētos gadījumos ir jāizmanto balsstiesības.
   “Netiešs norādījums” ir jebkāda veida vispārējs vai atsevišķs norādījums, ko sniedz mātesuzņēmums vai cits tā kontrolē esošs uzņēmums, ietekmējot pārvaldības sabiedrības vai ieguldījumu sabiedrības izvēles brīvību attiecībā uz balsstiesību izmantošanu, lai kalpotu mātesuzņēmuma vai cita tā kontrolē esoša uzņēmuma īpašām darījumu interesēm.
   11. pants
   Tādu finanšu instrumentu veidi, kas dod tiesības pēc īpašnieka iniciatīvas iegūt akcijas, kurām ir balsstiesības

      (Direktīvas 2004/109/EK 13. panta 1. punkts)

   1.   Direktīvas 2004/109/EK 13. panta 1. punkta nolūkiem pārvedamos vērtspapīrus, iespēju līgumus, nākotnes darījumus, mijmaiņas līgumus, nestandartizētus procentu likmes nākotnes līgumus un citus atvasinātos līgumus, kas minēti Direktīvas 2004/39/EK I pielikuma C iedaļā, uzskata par finanšu instrumentiem, ar noteikumu, ka tie dod tiesības pēc īpašnieka iniciatīvas saskaņā ar formālu vienošanos iegūt emitenta akcijas, kuras jau ir emitētas, kurām ir balsstiesības un kuras ir atļauts tirgot regulētā tirgū.
   Instrumenta turētājam termiņa beigās ir jābūt neierobežotām tiesībām iegādāties atbilstīgās akcijas vai izvēles brīvībai pēc saviem ieskatiem iegādāties vai neiegādāties šādas akcijas.
   Par formālu vienošanos uzskata līgumu, kas ir saistošs saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem.
   2.   Direktīvas 2004/109/EK 13. panta 1. punkta nolūkiem turētājs summē visus 1. punktā minētos finanšu instrumentus, kas ir saistīti ar vienu emitentu, un ziņo par tiem.
   3.   Direktīvas 2004/109/EK 13. panta 1. punktā prasītajā ziņojumā iekļauj šādu informāciju:

               a)

               galīgā situācija attiecībā uz balsstiesību sadalījumu;

               b)

               ja piemērojams, kontrolētu uzņēmumu ķēde, ar kuras palīdzību faktiski tur finanšu instrumentus;

               c)

               diena, kurā slieksnis tika sasniegts vai pārsniegts;

               d)

               ja piemērojams, instrumentiem ar izpildes termiņu norāda datumu vai laika periodu, kad notiks vai būs iespējama akciju iegāde;

               e)

               instrumenta termiņš vai notecēšanas laiks;

               f)

               turētāja identitāte;

               g)

               attiecīgā emitenta nosaukums.

         Šā punkta a) apakšpunkta nolūkiem balsstiesību procentuālo daļu aprēķina, ņemot vērā to jaunāko informāciju par balsstiesību kopējo skaitu un kapitālu, kas sniegta saskaņā ar Direktīvas 2004/109/EK 15. pantu.
   4.   Paziņojuma sniegšanas termiņš ir tāds pats kā termiņš, kas noteikts Direktīvas 2004/109/EK 12. panta 2. punktā un ar to saistītajos īstenošanas noteikumos.
   5.   Paziņojumu sniedz attiecīgās akcijas emitentam un šāda emitenta izcelsmes dalībvalsts kompetentajai iestādei.
   Ja finanšu instruments ir saistīts ar vairākām akcijām, paziņojumu sniedz katras attiecīgās akcijas emitentam.
   12. pants
   Minimālie standarti

      (Direktīvas 2004/109/EK 21. panta 1. punkts)

   1.   Regulētās informācijas izplatīšanu Direktīvas 2004/109/EK 21. panta 1. punkta nolūkiem veic atbilstoši 2. līdz 5. punktā noteiktajiem minimālajiem standartiem.
   2.   Regulētās informācijas izplatīšanu veic tā, lai nodrošinātu, ka to ir iespējams izplatīt pēc iespējas plašākai sabiedrībai un pēc iespējas vienlaicīgi izcelsmes dalībvalstī vai Direktīvas 2004/109/EK 21. panta 3. punktā minētajā dalībvalstī un citās dalībvalstīs.
   3.   Regulēto informāciju nodod plašsaziņas līdzekļiem kā negrozītu pilnu tekstu.
   Tomēr attiecībā uz Direktīvas 2004/109/EK 4., 5. un 6. pantā minētajiem pārskatiem un ziņojumiem šo prasību uzskata par izpildītu, ja paziņojums par regulēto informāciju ir nodots plašsaziņas līdzekļiem, un tajā ir norādīts, kurā tīmekļa vietnē (papildus oficiāli noteiktai sistēmai regulētas informācijas centralizētajai glabāšanai, kas minēta Direktīvas 2004/109/EK 21. pantā) ir pieejami attiecīgie dokumenti.
   4.   Regulēto informāciju nodod plašsaziņas līdzekļiem tā, lai nodrošinātu komunikācijas drošību, mazinātu risku, ka dati tiek sagrozīti vai ir iespējama neatļauta piekļuve tiem, un nodrošinātu noteiktību attiecībā uz regulētās informācijas avotu.
   Jāgarantē saņemšanas drošība, pēc iespējas ātrāk novēršot jebkādas kļūmes vai traucējumus regulētās informācijas nodošanā.
   Emitents vai persona, kas ir pieprasījusi atļauju tirdzniecībai regulētā tirgū bez emitenta piekrišanas, nav atbildīga par sistēmiskām kļūdām vai trūkumiem plašsaziņas līdzekļos, kuriem ir nodota regulētā informācija.
   5.   Regulēto informāciju nodod plašsaziņas līdzekļiem tādā veidā, lai būtu nepārprotami, ka šī informācija ir regulēta informācija, skaidri norādot attiecīgo emitentu, regulētās informācijas priekšmetu un laiku un datumu, kad šo informāciju ir sniedzis emitents vai persona, kas ir pieprasījusi atļauju tirdzniecībai regulētā tirgū bez emitenta piekrišanas.
   Pēc kompetento iestāžu pieprasījuma emitents vai persona, kas ir pieprasījusi atļauju tirdzniecībai regulētā tirgū bez emitenta piekrišanas, spēj sniegt tām šādas ziņas attiecībā uz regulētās informācijas publicēšanu:

               a)

               tās personas vārds, kura nodeva informāciju plašsaziņas līdzekļiem;

               b)

               informācija par drošības validāciju;

               c)

               laiks un datums, kad informācija tika nodota plašsaziņas līdzekļiem;

               d)

               informācijas nesējs, ar kuru tika nodota informācija;

               e)

               ja piemērojams, ziņas par jebkādiem ierobežojumiem, ko emitents noteicis regulētās informācijas izpaušanai.

         13. pants
   Prasības, kas ir līdzvērtīgas 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā noteiktajām prasībām

      (Direktīvas 2004/109/EK 23. panta 1. punkts)

   Uzskata, ka trešā valsts ir izpildījusi prasības, kas ir līdzvērtīgas Direktīvas 2004/109/EK 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā noteiktajām prasībām, ja saskaņā ar šīs valsts tiesību aktiem ir paredzēta prasība iekļaut vadības gada ziņojumā vismaz šādu informāciju:

               a)

               skaidrs apskats par emitenta darījumu attīstību un rezultātiem, kā arī emitenta stāvokli, pievienojot aprakstu par būtiskiem riskiem un nenoteiktībām, ar ko tas sastopas; šajā apskatā atbilstīgi darījumu apjomam un sarežģītībai jāsniedz izsvērta un visaptveroša analīze par emitenta darījumu attīstību un rezultātiem, kā arī emitenta stāvokli;

               b)

               norāde par svarīgākajiem notikumiem, kas notikuši pēc iepriekšējā finanšu gada beigām;

               c)

               norādes par emitenta paredzamo attīstību nākotnē.

         Šā punkta a) apakšpunktā minētā analīzē, ciktāl tas ir nepieciešams emitenta attīstības, darbības rezultātu vai stāvokļa izpratnei, iekļauj galvenos finansiālos un, ja piemērojams, arī nefinansiālos rādītājus par darbības rezultātiem, kas raksturo attiecīgo darījumu jomu.
   14. pants
   Prasības, kas ir līdzvērtīgas Direktīvas 2004/109/EK 5. panta 4. punktā noteiktajām prasībām

      (Direktīvas 2004/109/EK 23. panta 1. punkts)

   Uzskata, ka trešā valsts ir izpildījusi prasības, kas ir līdzvērtīgas Direktīvas 2004/109/EK 5. panta 4. punktā noteiktajām prasībām, ja attiecīgās trešās valsts tiesību aktos papildus starpposma vadības ziņojumiem ir pieprasīti saīsinātie finanšu pārskati, un starpposma vadības ziņojumos ir jāiekļauj vismaz šāda informācija:

               a)

               apskats par attiecīgo periodu;

               b)

               norādes par emitenta paredzamo attīstību finanšu gada nākamajos sešos mēnešos;

               c)

               akciju emitentiem, kas šo informāciju nesniedz regulāri, jāinformē arī par svarīgākajiem darījumiem ar saistītām personām.

         15. pants
   Prasības, kas ir līdzvērtīgas Direktīvas 2004/109/EK 4. panta 2. punkta c) apakšpunkta un 5. panta 2. punkta c) apakšpunktā noteiktajām prasībām

      (Direktīvas 2004/109/EK 23. panta 1. punkts)

   Uzskata, ka trešā valsts ir izpildījusi prasības, kas ir līdzvērtīgas Direktīvas 2004/109/EK 4. panta 2. punkta c) apakšpunktā un 5. panta 2. punkta c) apakšpunktā noteiktajām prasībām, ja saskaņā ar šīs valsts tiesību aktiem emitents ir norīkojis personu vai personas, kas atbild par gada un pusgada finanšu informācijas nodrošināšanu un jo īpaši par:

               a)

               finanšu pārskatu atbilstību piemērojamiem pārskatu sastādīšanas noteikumiem vai grāmatvedības standartiem;

               b)

               vadības ziņojumā iekļautā vadības pārskata pareizību.

         16. pants
   Prasības, kas ir līdzvērtīgas Direktīvas 2004/109/EK 6. pantā noteiktajām prasībām

      (Direktīvas 2004/109/EK 23. panta 1. punkts)

   Uzskata, ka trešā valsts ir izpildījusi prasības, kas ir līdzvērtīgas Direktīvas 2004/109/EK 4. pantā noteiktajām prasībām, ja saskaņā ar šīs valsts tiesību aktiem emitentam ir jāpublicē ceturkšņa finanšu pārskati.
   17. pants
   Prasības, kas ir līdzvērtīgas Direktīvas 2004/109/EK 4. panta 3. punktā noteiktajām prasībām

      (Direktīvas 2004/109/EK 23. panta 1. punkts)

   Uzskata, ka trešā valsts ir izpildījusi prasības, kas ir līdzvērtīgas Direktīvas 2004/109/EK 4. panta 3. punktā noteiktajām prasībām, ja šīs valsts tiesību aktos nav prasīts, lai mātesuzņēmums sniedz atsevišķu pārskatu, bet emitentam, kura juridiskā adrese atrodas šajā trešā valstī, sastādot konsolidēto pārskatu, ir jāiekļauj tajā šāda informācija:

               a)

               attiecībā uz akciju emitentiem – dividenžu aprēķins un spēja izmaksāt dividendes;

               b)

               ja piemērojams, attiecībā uz visiem emitentiem – prasības, kas noteiktas minimālajam kapitālam un pašu kapitālam, kā arī likviditātei.

         Līdzvērtīguma nolūkiem emitentam jāspēj sniegt izcelsmes dalībvalsts kompetentajai iestādei papildu revidētu informāciju par emitenta kā atsevišķas vienības pārskatiem saistībā ar a) un b) apakšpunktā minēto informāciju. Šādu informāciju var sagatavot atbilstīgi trešās valsts grāmatvedības standartiem.
   18. pants
   Prasības, kas ir līdzvērtīgas Direktīvas 2004/109/EK 4. panta 3. punkta otrajā daļā noteiktajām prasībām

      (Direktīvas 2004/109/EK 23. panta 1. punkts)

   Attiecībā uz atsevišķiem pārskatiem uzskata, ka trešā valsts ir izpildījusi prasības, kas ir līdzvērtīgas Direktīvas 2004/109/EK 4. panta 3. punkta otrajā daļā noteiktajām prasībām, ja saskaņā ar trešās valsts tiesību aktiem emitentam, kura juridiskā adrese atrodas šajā valstī, nav jāsagatavo konsolidētie pārskati, bet ir jāsagatavo atsevišķi pārskati atbilstoši starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, kas ir atzīti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1606/2002 (7) 3. pantu un tiek piemēroti Kopienā, vai atbilstoši trešās valsts noteiktajiem grāmatvedības standartiem, kas ir līdzvērtīgi šiem standartiem.
   Līdzvērtīguma nolūkiem šo finanšu informāciju, ja tā nav saskaņota ar šiem standartiem, sniedz kā pārveidotus finanšu pārskatus.
   Turklāt atsevišķiem pārskatiem ir nepieciešama neatkarīga revīzija.
   19. pants
   Prasības, kas ir līdzvērtīgas Direktīvas 2004/109/EK 12. panta 6. punktā noteiktajām prasībām

      (Direktīvas 2004/109/EK 23. panta 1. punkts)

   Uzskata, ka trešā valsts ir izpildījusi prasības, kas ir līdzvērtīgas Direktīvas 2004/109/EK 12. panta 6. punktā noteiktajām prasībām, ja saskaņā ar trešās valsts tiesību aktiem laika posms, kurā emitentam ar juridisko adresi šajā trešā valstī jābūt informētam par nozīmīgu līdzdalību un kurā tam jāinformē sabiedrība par nozīmīgu līdzdalību, ir septiņas tirdzniecības dienas vai īsāks.
   Termiņi emitenta informēšanai un turpmākai sabiedrības informēšanai, ko veic emitents, var būt atšķirīgi no Direktīvas 2004/109/EK 12. panta 2. un 6. punktā noteiktajiem termiņiem.
   20. pants
   Prasības, kas ir līdzvērtīgas Direktīvas 2004/109/EK 14. pantā noteiktajām prasībām

      (Direktīvas 2004/109/EK 23. panta 1. punkts)

   Uzskata, ka trešā valsts ir izpildījusi prasības, kas ir pielīdzināmas Direktīvas 2004/109/EK 14. pantā noteiktajām prasībām, ja saskaņā ar šīs valsts tiesību aktiem emitentam, kura juridiskā adrese atrodas šajā trešā valstī, ir jāievēro šādi nosacījumi:

               a)

               ja emitentam ir atļauts turēt līdz 5 % savu balsstiesīgo akciju, tam jāsniedz paziņojums katru reizi, kad šis slieksnis ir sasniegts vai pārsniegts;

               b)

               ja emitentam ir atļauts turēt no 5 % līdz 10 % savu balsstiesīgo akciju, tam jāsniedz paziņojums katru reizi, kad ir sasniegts vai pārsniegts 5 % slieksnis vai attiecīgais maksimālais slieksnis;

               c)

               ja emitentam ir atļauts turēt vairāk nekā 10 % savu balsstiesīgo akciju, tam jāsniedz paziņojums katru reizi, kad ir sasniegts vai pārsniegts 5 % slieksnis vai 10 % slieksnis.

         Līdzvērtīguma nolūkiem nav nepieciešams paziņojums par 10 % sliekšņa pārkāpšanu.
   21. pants
   Prasības, kas ir līdzvērtīgas Direktīvas 2004/109/EK 15. pantā noteiktajām prasībām

      (Direktīvas 2004/109/EK 23. panta 1. punkts)

   Uzskata, ka trešā valsts ir izpildījusi prasības, kas ir pielīdzināmas Direktīvas 2004/109/EK 14. pantā noteiktajām prasībām, ja saskaņā ar šīs valsts tiesību aktiem emitentam, kura juridiskā adrese atrodas šajā trešā valstī, ir jādara zināms atklātībai balsstiesību kopējais skaits un kapitāls 30 kalendāro dienu laikā pēc tam, kad ir radies kopējā skaita pieaugums vai samazinājums.
   22. pants
   Prasības, kas ir līdzvērtīgas Direktīvas 2004/109/EK 17. panta 2. punkta a) apakšpunktā un 18. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteiktajām prasībām

      (Direktīvas 2004/109/EK 23. panta 1. punkts)

   Attiecībā uz informācijas saturu saistībā ar sapulcēm uzskata, ka trešā valsts ir izpildījusi prasības, kas ir pielīdzināmas Direktīvas 2004/109/EK 17. panta 2. punkta a) apakšpunktā un 18. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteiktajām prasībām, ja saskaņā ar šīs trešās valsts tiesību aktiem emitentam, kura juridiskā adrese atrodas šajā trešā valstī, ir obligāti jāsniedz informācija vismaz par sapulču vietu, laiku un darba kārtību.
   23. pants
   Līdzvērtīgums attiecībā uz pārvaldības sabiedrību un ieguldījumu sabiedrību mātesuzņēmumu neatkarības pārbaudēm

      (Direktīvas 2004/109/EK 23. panta 6. punkts)

   1.   Uzskata, ka trešā valsts ir izpildījusi prasības, kas ir līdzvērtīgas minētās direktīvas 12. panta 4. un 5. punktā noteiktajām prasībām, ja saskaņā ar trešās valsts tiesību aktiem Direktīvas 2004/109/EK 23. panta 6. punktā minētajām pārvaldības sabiedrībām vai ieguldījumu sabiedrībām ir jāievēro šādi nosacījumi:

               a)

               šī ieguldījumu sabiedrība vai pārvaldījumu sabiedrība visos gadījumos var brīvi un neatkarīgi no sava mātesuzņēmuma izmantot balsstiesības, kas ir saistītas ar tās pārvaldībā esošajiem aktīviem;

               b)

               pārvaldības sabiedrība vai ieguldījumu sabiedrība jebkura interešu konflikta gadījumā neņem vērā mātesuzņēmuma vai cita tā kontrolē esoša uzņēmuma intereses.

         2.   Mātesuzņēmums izpilda šīs direktīvas 10. panta 2. punkta a) apakšpunktā un 3. punktā minētās paziņošanas prasības.
   Turklāt tas apliecina, ka saistībā ar katru attiecīgo pārvaldības sabiedrību vai ieguldījumu sabiedrību mātesuzņēmums ir izpildījis šā panta 1. punktā izklāstītos nosacījumus.
   3.   Neskarot Direktīvas 2004/109/EK 24. panta piemērošanu, mātesuzņēmumam pēc emitenta izcelsmes dalībvalsts kompetentās iestādes pieprasījuma jāspēj pierādīt, ka ir izpildītas šīs direktīvas 10. panta 4. punktā noteiktās prasības.
   24. pants
   Transponēšana
   1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības vēlākais 12 mēnešu laikā pēc pieņemšanas dienas. Dalībvalstis tūlīt dara Komisijai zināmus minēto noteikumu tekstus, kā arī minēto noteikumu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.
   Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.
   2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.
   25. pants
   Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   26. pants
   Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

      Briselē, 2007. gada 8. martā

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Charlie McCREEVY

      (1)  OV L 390, 31.12.2004., 38. lpp.

      (2)  EVRK izveidota ar Komisijas 2001. gada 6. jūnija Lēmumu 2001/527/EK (OV L 191, 13.7.2001., 43. lpp.).

      (3)  OV L 222, 14.8.1978., 11. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/46/EK (OV L 224, 16.8.2006., 1. lpp.).

      (4)  OV L 375, 31.12.1985., 3. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/1/EK (OV L 79, 24.3.2005., 9. lpp.).

      (5)  OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2006/31/EK (OV L 114, 27.4.2006., 60. lpp.).

      (6)  OV L 149, 30.4.2004., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1787/2006 (OV L 337, 5.12.2006., 17. lpp.).

      (7)  OV L 243, 11.9.2002., 1. lpp.


title: Padomes Direktīva (1977. gada 8. marts), ar ko groza Direktīvu 70/157/EEK attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu pieļaujamo trokšņu līmeni un izplūdes gāzu sistēmu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31977L0212

Oficiālais Vēstnesis L 066 , 12/03/1977 Lpp. 0033 - 0034 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 15 Sējums 2 Lpp. 0061  Speciālizdevums grieķu valodā Nodaļa 13 Sējums 6 Lpp. 0020  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 15 Sējums 2 Lpp. 0061  Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 13 Sējums 7 Lpp. 0023  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 13 Sējums 7 Lpp. 0023

		Padomes Direktīva(1977. gada 8. marts),ar ko groza Direktīvu 70/157/EEK attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu pieļaujamo trokšņu līmeni un izplūdes gāzu sistēmu(77/212/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 100. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [1],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [2],tā kā Padomes Direktīva 70/157/EEK (1970. gada 6. februāris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu pieļaujamo trokšņu līmeni un izplūdes gāzu sistēmu [3], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 73/350/EEK [4], pielikumā nosaka trokšņa līmeņa robežas mehāniskajiem transportlīdzekļiem, ko paredzēts izmantot uz ceļiem, ar korpusu vai bez tā, ar vismaz četriem riteņiem un maksimālo paredzēto ātrumu liekāku par 25 km/h, izņemot transportlīdzekļus, kas pārvietojas pa sliežu ceļiem, kā arī celtniecības mašīnas un lauksaimniecībā vai mežsaimniecībā izmantojamus traktorus un mašīnas;tā kā, lai aizsargātu sabiedrību no trokšņa, jāveic piemēroti pasākumi, lai samazinātu mehānisko transportlīdzekļu radīto troksni; tā kā šāda samazināšana iespējama, izmantojot tehnikas attīstību mehānisko transportlīdzekļu konstrukcijā;tā kā Direktīvas 70/157/EEK pielikums attiecīgi jāgroza, samazinot tur minēto kategoriju transportlīdzekļu pieļaujamo trokšņa līmeni, kas izteikts decibelos,IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.1. pantsDirektīvas 70/157/EEK pielikuma I.1 iedaļas tabulu aizstāj ar šādu tabulu.Transportlīdzekļa kategorija | Līmenis, kas izteikts dB (decibelos) |I.1.1.Pasažieru pārvadāšanai paredzētie transportlīdzekļi ar ne vairāk kā deviņiem sēdekļiem, ieskaitot vadītāja sēdekli | 80 |I.1.2.Pasažieru pārvadāšanai paredzētie transportlīdzekļi ar vairāk nekā deviņiem sēdekļiem, ieskaitot vadītāja sēdekli, kuru maksimālais pieļaujamais svars nepārsniedz 3,5 tonnas | 81 |I.1.3.Preču pārvadāšanai paredzētie transportlīdzekļi, kuru maksimālais pieļaujamais svars nepārsniedz 3,5 tonnas | 81 |I.1.4.Pasažieru pārvadāšanai paredzētie transportlīdzekļi ar vairāk nekā deviņiem sēdekļiem, ieskaitot vadītāja sēdekli, kuru maksimālais pieļaujamais svars pārsniedz 3,5 tonnas | 82 |I.1.5.Preču pārvadāšanai paredzētie transportlīdzekļi, kuru maksimālais pieļaujamais svars pārsniedz 3,5 tonnas | 86 |I.1.6.Pasažieru pārvadāšanai paredzētie transportlīdzekļi ar vairāk nekā deviņiem sēdekļiem, ieskaitot vadītāja sēdekli, kuru dzinēja jauda ir vismaz 200 ZS DIN | 85 |I.1.7.Preču vai materiālu pārvadāšanai paredzētie transportlīdzekļi, kuru dzinēja jauda ir vismaz 200 ZS DIN un maksimālais pieļaujamais svars nepārsniedz 12 tonnas | 88 |2. pants1. Neviena dalībvalsts no 1977. gada 1. aprīļa trokšņa līmeņa un izplūdes sistēmas dēļ nedrīkst:- atteikties piešķirt EEK tipa apstiprinājumu vai valsts tipa apstiprinājumu jebkuram transportlīdzekļa tipam vai izsniegt dokumentu, kas minēts 10. panta 1. punkta trešajā ievilkumā Padomes Direktīvā 70/156/EEK (1970. gada 6. februāris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju tipa apstiprinājumu [5], kurā grozījumi izdarīti ar Pievienošanās aktu,- vai aizliegt sākt transportlīdzekļu ekspluatāciju,ja šā tipa transportlīdzekļu trokšņa līmenis un izplūdes sistēma atbilst prasībām, kas paredzētas Direktīvā 70/156/EEK, kura grozīta ar šo direktīvu.2. No 1980. gada 1. aprīļa dalībvalstis- vairs neizdod Direktīvas 70/156/EEK 10. panta 1. punkta trešajā ievilkumā paredzēto dokumentu transportlīdzekļa tipam, kura trokšņa līmenis un izplūdes sistēma neatbilst prasībām, kas paredzētas Direktīvā 70/157/EEK, kura grozīta ar šo direktīvu,- var noraidīt valsts tipa apstiprinājumu par tāda tipa transportlīdzekli, kura trokšņa līmenis un izplūdes sistēma neatbilst prasībām, kas paredzētas Direktīvā 70/157/EEK, kura grozīta ar šo direktīvu.Tomēr I.1.6. kategorijas transportlīdzekļiem, kā parādīts 1. panta tabulā, datumu "1980. gada 1. aprīlis" aizstāj ar "1982. gada 1. aprīlis".3. No 1982. gada 1. oktobra dalībvalstis var aizliegt sākt tāda transportlīdzekļu ekspluatāciju, kura trokšņa līmenis un izplūdes sistēma neatbilst prasībām, kas paredzētas Direktīvā 70/157/EEK, kura grozīta ar šo direktīvu.3. pantsDalībvalstis pieņem un publicē noteikumus, kas vajadzīgi, lai līdz 1977. gada 1. aprīlim izpildītu šīs direktīvas prasības, un tūlīt par to informē Komisiju.4. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē, 1977. gada 8. martāPadomes vārdā –priekšsēdētājsD. Owen[1] OV C 5, 8.1.1975., 54. lpp.[2] OV C 62, 15.3.1975., 33. lpp.[3] OV L 42, 23.2.1970., 16. lpp.[4] OV L 321, 22.11.1973., 33. lpp.[5] OV L 42, 23.2.1970., 1. lpp.--------------------------------------------------