title: Direktiva Komisije 2002/63/EZ od 11. srpnja 2002. o utvrđivanju metoda Zajednice za uzimanje uzoraka za službenu kontrolu ostataka pesticida u i na proizvodima biljnog i životinjskog podrijetla i o stavljanju izvan snage Direktive 79/700/EEZ  Tekst značajan za EGP

text:
               03/Sv. 64

               HR

               Službeni list Europske unije

               73

         32002L0063

               L 187/30

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         DIREKTIVA KOMISIJE 2002/63/EZ
   od 11. srpnja 2002.
   o utvrđivanju metoda Zajednice za uzimanje uzoraka za službenu kontrolu ostataka pesticida u i na proizvodima biljnog i životinjskog podrijetla i o stavljanju izvan snage Direktive 79/700/EEZ
   (Tekst značajan za EGP)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 76/895/EEZ od 23. studenoga 1976. o utvrđivanju maksimalnih razina ostataka pesticida u i na voću i povrću (1), kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 2002/57/EZ (2), a posebno njezin članak 6.,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 86/362/EEZ od 24. srpnja 1986. o utvrđivanju maksimalnih razina ostataka pesticida u i na žitaricama (3), kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 2002/42/EZ (4), a posebno njezin članak 8.,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 86/363/EEZ od 24. srpnja 1986. o utvrđivanju maksimalnih razina ostataka pesticida u i na hrani životinjskog podrijetla (5), kako je zadnje izmijenjena Direktivom 2002/42/EZ, a posebno njezin članak 8.,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 90/642/EEZ od 27. studenoga 1990. o utvrđivanju maksimalnih razina ostataka pesticida u i na određenim proizvodima biljnog podrijetla, uključujući voće i povrće (6), kako je zadnje izmijenjena Direktivom 2002/42/EZ, a posebno njezin članak 6.,
   budući da:

               (1)

               Direktivama 76/895/EEZ, 86/362/EEZ, 86/363/EEZ i 90/642/EEZ predviđaju se službene provjere i kontrole kako bi se osiguralo poštovanje maksimalnih razina ostataka pesticida u i na proizvodima biljnog i životinjskog podrijetla. One također osiguravaju da Komisija može utvrditi metode uzorkovanja Zajednice.

               (2)

               Metode uzorkovanja ostataka pesticida u voću i povrću utvrđene su Direktivom Komisije 79/700/EEZ od 24. srpnja 1979. o utvrđivanju metoda Zajednice kod uzimanja uzoraka za službenu kontrolu ostataka pesticida u i na voću i povrću (7).

               (3)

               Prikladno je ažurirati ove metode kako bi odražavale tehnički napredak i utvrditi metode uzorkovanja ostataka pesticida u proizvodima životinjskog podrijetla kao i u drugim proizvodima biljnog podrijetla.

               (4)

               Komisija Codex Alimentarius (8) razvila je i usuglasila metode uzorkovanja za određivanje ostataka pesticida radi usklađenosti s maksimalnim razinama ostataka (MRO). Zajednica je podržala i potvrdila preporučene metode. Postojeće odredbe o uzorkovanju uputno je zamijeniti s onima koje je razvila i usuglasila Komisija Codex Alimentarius.

               (5)

               Direktivu 79/700/EEZ treba stoga staviti izvan snage i zamijeniti ovom Direktivom.

               (6)

               Mjere predviđene ovom Direktivom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja,

         DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Odredbe utvrđene u ovoj Direktivi primjenjuju se za uzorkovanje proizvoda biljnog i životinjskog podrijetla s ciljem određivanja razine ostataka pesticida za potrebe Direktiva 76/895/EEZ, 86/362/EEZ, 86/363/EEZ i 90/642/EEZ i ne utječu na strategiju uzorkovanja, vrijednosti uzorkovanja i učestalost, kao što je navedeno u prilozima III. i IV. Direktivi Vijeća 96/23/EZ (9) o mjerama za praćenje određenih tvari i njihovih ostataka u živim životinjama i proizvodima životinjskog podrijetla.
   Članak 2.
   Države članice zahtijevaju da se uzorkovanje radi provjera predviđeno u članku 6. Direktive 76/895/EEZ, u članku 8. Direktive 86/362/EEZ, u članku 8. Direktive 86/363/EEZ i u članku 6. Direktive 90/642/EEZ provede u skladu s metodama opisanim u Prilogu ovoj Direktivi.
   Članak 3.
   Direktiva 79/700/EEZ stavlja se izvan snage.
   Upućivanja na Direktivu stavljenu izvan snage tumače se kao upućivanja na ovu Direktivu.
   Članak 4.
   1.   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom do 1. siječnja 2003. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.
   2.   Kad države članice donose ove odredbe, one sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa prilikom njihove službene objave. Načine tog upućivanja određuju države članice.
   Članak 5.
   Ova Direktiva stupa na snagu sedmog dana od dana objave u Službenom listu Europskih zajednica.

      Sastavljeno u Bruxellesu 11. srpnja 2002.

            Za Komisiju

         David BYRNE

            Član Komisije

      (1)  SL L 340, 9.12.1976., str. 26.

      (2)  SL L 244, 29.9.2000., str. 76.

      (3)  SL L 221, 7.8.1986., str. 37.

      (4)  SL L 134, 22.5.2002., str. 36.

      (5)  SL L 221, 7.8.1986., str. 43.

      (6)  SL L 350, 14.12.1990., str. 71.

      (7)  SL L 207, 15.8.1979., str. 26.

      (8)  Isprava CAC/GL 33-1999 Komisije Codex Alimentarius. FAO Rome. ftp://ftp.fao.org/codex/standard/volume2a/en/GL_033e.pdf

      (9)  SL L 125, 23.5.1996., str. 10.

      PRILOG
      METODE UZORKOVANJA PROIZVODA BILJNOG I ŽIVOTINJSKOG PODRIJETLA ZA ODREĐIVANJE OSTATAKA PESTICIDA RADI PROVJERE USKLAĐENOSTI S MAKSIMALNIM RAZINAMA OSTATAKA
      1.   CILJ
      Uzorci namijenjeni službenoj kontroli razina ostataka pesticida u i na voću i povrću te u proizvodima životinjskog podrijetla uzimaju se u skladu s dolje opisanim metodama.
      Cilj ovih postupaka uzorkovanja je omogućiti stvaranje reprezentativnog uzorka iz serije (lota), za analizu radi utvrđivanja usklađenosti s maksimalnim razinama ostataka (MRO) utvrđenim u prilozima direktivama Vijeća 76/895/EEZ, 86/362/EEZ, 86/363/EEZ i 90/642/EEZ te, u slučaju nepostojanja maksimalnih razina ostataka Zajednice, s drugim maksimalnim razinama ostataka poput onih koje je utvrdila Komisija Codex Alimentarius. Utvrđene metode i postupci uključuju one koje predlaže Komisija Codex Alimentarius.
      2.   NAČELA
      Vrijednosti maksimalnih razina ostataka Zajednice temelje se na podacima o dobroj poljoprivrednoj praksi i sirovinama kao i na od njih dobivenoj hrani koji su skladu s maksimalnim razinama ostataka smatraju se toksikološki prihvatljivima.
      Maksimalne razine ostataka za biljni proizvod, proizvod od jaja ili mliječni proizvod uzimaju u obzir maksimalnu očekivanu razinu u složenom uzorku koji potječe iz više jedinica obrađenog proizvoda i koji predstavlja prosječnu razinu ostataka u seriji. Maksimalne razine ostataka za meso i perad uzimaju u obzir očekivanu maksimalnu razinu u tkivima pojedinačnih obrađenih životinja ili ptica.
      Posljedično, maksimalne razine ostataka za meso i perad odnose se na skupni uzorak (bulk sample) koji potječe od pojedinačnog primarnog uzorka, dok se maksimalne razine ostataka za biljne proizvode, proizvode od jaja i mliječne proizvode odnose na složeni skupni uzorak koji potječe od jednog do deset primarnih uzoraka.
      3.   DEFINICIJE POJMOVA

         Analitička proba

      Reprezentativna količina materijala uzetog iz analitičkog uzorka prikladne veličine za mjerenje koncentracije ostataka.

         Napomena: Za uzimanje analitičke probe može se koristiti pribor za uzorkovanje.

         Analitički uzorak

      Materijal pripremljen za analizu iz laboratorijskog uzorka odvajanjem dijela proizvoda koji se analizira (1)
          (2), nakon čega se miješa, melje, fino sjecka itd. da bi se uzele analitičke probe uz minimalne greške pri uzorkovanju.

         Napomena: Priprema analitičkog uzorka mora odražavati postupak koji se koristi za utvrđivanju maksimalne razine ostataka, te stoga dijelovi proizvoda koji će biti analizirani mogu uključivati dijelove koji se obično ne konzumiraju.

         Skupni uzorak

      Za druge proizvode osim mesa i peradi, to je skup primarnih uzoraka uzetih iz serije, združenih i dobro promiješanih. Za meso i perad, podrazumijeva se da je primarni uzorak isto što i skupni uzorak.

         Napomene:

                  a)

                  Primarni uzorci moraju imati dovoljno materijala da bi se omogućilo uzimanje svih laboratorijskih uzoraka iz skupnog uzorka.

                  b)

                  U slučajevima gdje su odvojeni laboratorijski uzorci pripremljeni tijekom prikupljanja primarnog uzorka (ili primarnih uzoraka), skupni uzorak predstavlja sumu laboratorijskih uzoraka u vrijeme uzimanja uzoraka iz serije.

         Laboratorijski uzorak

      Uzorak poslan u laboratorij, ili iz njega primljen. To je reprezentativna količina materijala uzeta iz skupnog uzorka.

         Napomene:

                  a)

                  Laboratorijski uzorak može biti cijeli skupni uzorak ili njegov dio.

                  b)

                  Jedinice se ne smiju rezati ili lomiti kako bi se dobio laboratorijski uzorak (ili uzorci), osim u slučajevima gdje je podjela jedinica navedena u tablici 3.

                  c)

                  Više identičnih laboratorijskih uzoraka se može pripremiti.

         Serija (lot)

      Količina prehrambenog materijala dostavljena jednokratno i za koju se prema informaciji dobivenoj od uzorkivača zna ili pretpostavlja da posjeduju jedinstvene karakteristike kao što su podrijetlo, proizvođač, sorta, poduzeće koje pakira proizvode, način pakiranja, oznake, pošiljatelj itd. Sumnjiva je serija ona za koju se iz bilo kojeg razloga sumnja da sadrži prekomjerne ostatke. Nije sumnjiva ona serija za koju ne postoji nikakav razlog za sumnju da sadrži prekomjerne ostatke.

         Napomene:

                  a)

                  Kad pošiljka sadržava serije za koje se može utvrditi da potječu od različitih uzgajivača itd., svaka se serija treba razmatrati zasebno.

                  b)

                  Pošiljka se može sastojati od jedne ili više serija.

                  c)

                  Kada veličina ili granica svake serije u velikoj pošiljci nije lako odrediva, svaka se serija vagona, kamiona, brodskih odjeljaka itd. može smatrati pojedinačnom serijom.

                  d)

                  Na primjer, serija može biti izmiješana u procesu razvrstavanja ili proizvodnje.

         Primarni uzorak

      Jedna ili više jedinica uzetih s jednog mjesta u seriji.

         Napomene:

                  a)

                  Mjesto uzimanja primarnog uzorka u seriji poželjno je izabrati slučajnim odabirom, ali kada je to fizički nepraktično, uzorak se uzima nasumice iz dostupnih dijelova serije.

                  b)

                  Broj jedinica potrebnih za primarni uzorak određuje se minimalnom veličinom i brojem potrebnih laboratorijskih uzoraka.

                  c)

                  Kod biljnih proizvoda, proizvoda od jaja i mliječnih proizvoda gdje je iz serije uzeto više od jednog primarnog uzorka, svaki primarni uzorak trebao bi imati približno jednak udio u skupnom uzorku.

                  d)

                  Jedinice se mogu nasumice rasporediti za pripremu laboratorijskih uzoraka za ponovnu analizu u vrijeme skupljanja primarnog uzorka (ili primarnih uzoraka), u slučajevima kada su uzorci srednje veličine ili krupni te se miješanjem skupnog uzorka laboratorijski uzorak neće učiniti reprezentativnim ili u slučaju gdje se jedinice (npr. jaja, mekano voće) mogu oštetiti tijekom miješanja.

                  e)

                  Gdje su primarni uzorci uzeti u razmacima tijekom utovara ili istovara serije, „mjesto” uzorkovanja je vremenski određeno.

                  f)

                  Jedinice se ne smiju rezati ili lomiti kako bi se dobio primarni uzorak (ili uzorci) osim u slučajevima gdje je podjela jedinica navedena u tablici 3.

         Uzorak

      Jedna ili više jedinica izabrana iz populacije jedinica, ili dio materijala odabran iz veće količine materijala. Vezano uz ove preporuke, reprezentativni je uzorak namijenjen tome da bude reprezentativan za seriju, skupni uzorak, životinju itd. u pogledu sadržaja ostatka pesticida, a ne nužno drugih svojstva.

         Uzorkovanje

      Postupak kojim se uzimaju uzorci.

         Pribor za uzorkovanje

                  i.

                  Alat poput lopatice, žlice, svrdla, noža ili sonde koji se koriste za uzimanje jedinice iz cjelokupne pošiljke materijala (bulk material), iz pakiranja (kao što su bačve, veliki sirevi) ili iz jedinica mesa ili peradi koje su prevelike da bi se uzimale kao primarni uzorci.

                  ii.

                  Alat poput kutije za sortiranje koji se koristi za pripremu laboratorijskog uzorka od skupnog uzorka, ili za pripremu analitičke probe od analitičkog uzorka.

         Napomene:

                  a)

                  Posebni pribor za uzorkovanje opisan je ISO (3)
                      (4)
                      (5) i IDF (6) normama.

                  b)

                  Za uzimanje uzoraka u obliku listića, priborom za uzorkovanje možemo smatrati ruku uzorkivača.

         Uzorkivač

      Osoba osposobljena za postupke uzorkovanja i, ako je potrebno, ovlaštena od strane nadležnih tijela za uzimanje uzoraka.

         Napomena: Uzorkivač je odgovoran za sve postupke koji vode prema i uključuju pripremu, pakiranje i otpremu laboratorijskog uzorka (ili laboratorijskih uzoraka). Važno je da uzorkivač razumije nužnost dosljednog pridržavanja određenih postupaka uzorkovanja, dostavlja cjelokupnu dokumentaciju i usko surađuje s laboratorijem.

         Veličina uzorka

      Broj jedinica ili količina materijala koja sačinjava uzorak.

         Jedinica

      Najmanji zasebni dio u seriji koji se uzima za pripremu cijelog primarnog uzorka ili njegovog dijela.

         Napomene: Jedinice se određuju na sljedeći način:

                  a)

                  Svježe voće i povrće. Svako cjelovito voće, povrće ili grozd (kao npr. kod grožđa) čine jedinicu, osim u slučaju da su presitni. Kod zapakiranih malih proizvoda jedinice se mogu utvrditi kao u točki (d). Ako se pribor za uzorkovanje može upotrijebiti, a da se ne ošteti materijal, jedinice se mogu oblikovati na taj način. Pojedinačna jaja, svježe voće ili povrće ne smiju se rezati ili lomiti radi pripreme jedinica.

                  b)

                  Velike životinje, njihovi dijelovi ili organi. Dio ili cjelina određenog dijela životinje ili organa treba činiti jedinicu. Za pripremu jedinica dijelovi životinje ili organi mogu se rezati.

                  c)

                  Male životinje, njihovi dijelovi ili organi. Svaka cijela životinja ili cijeli dio ili organ životinje mogu činiti jedinicu. Kod zapakiranih proizvoda, jedinice se mogu utvrditi kao u niže navedenoj točki (d). Jedinice se mogu pripremiti korištenjem pribora za uzorkovanje tamo gdje se on može koristiti bez utjecaja na sadržaj ostataka pesticida.

                  d)

                  Zapakirani materijali. Kao jedinice uzimaju se najmanja pojedinačna pakiranja. Ako je najmanje pakiranje vrlo veliko, uzorkuje se kao skupni uzorak, kao u točki (e). Ako su najmanja pakiranja vrlo mala, jedinicu može činiti grupa pakiranja.

                  e)

                  Cjelokupna pošiljka materijala i velika pakiranja (kao bačve, sirevi itd.) koji su pojedinačno preveliki da bi se uzimali kao primarni uzorci. Jedinice se pripremaju priborom za uzorkovanje.

            4.   POSTUPCI UZORKOVANJA (7)

      4.1.   Mjere opreza

      Onečišćenje i kvarenje (propadanje) uzoraka mora se spriječiti u svim stadijima zbog njihovog mogućeg učinka na rezultate analize. Svaka serija za koju se provjerava sukladnost mora se odvojeno uzorkovati.
      4.2.   Sakupljanje primarnih uzoraka

      Minimalni broj primarnih uzoraka koji se uzimaju iz serije određen je u tablici 1. ili u tablici 2. u slučaju sumnjive serije mesa ili peradi. Svaki primarni uzorak mora se uzeti slučajnim odabirom u seriji, koliko je to moguće. Primarni uzorci moraju sadržavati dovoljno materijala za pripremu potrebnog laboratorijskog uzorka (ili laboratorijskih uzoraka) iz serije.

         Napomena: Pribor za uzorkovanje žitarica (3), mahunarki (4) i čaja (5) opisan je u preporukama ISO-a, a onaj koji se zahtijeva za mliječne proizvode (6) opisan je od strane IDF-a.

         Tablica 1.

         Minimalni broj primarnih uzoraka koji se uzimaju iz serije

                  Minimalni broj primarnih uzoraka koji se uzimaju iz serije

            a)   Meso i perad

                  Serija koja nije sumnjiva

                  1

                  Sumnjiva serija

                  Utvrđena u skladu s tablicom 2.

                  Najmanji broj primarnih uzoraka koji se uzimaju iz serije

            b)   Drugi proizvodi

                              i.

                              Zapakirani proizvodi ili proizvodi u rasutom stanju za koje se pretpostavlja da su dobro izmiješani ili homogenizirani

                  1 (Primjerice, serija može biti izmiješana razvrstavanjem ili u procesu proizvodnje)

                              ii.

                              Zapakirani proizvodi ili proizvodi u rasutom stanju koji možda nisu dobro izmiješani ili homogenizirani

                  Kod proizvoda koji se sastoje od velikih jedinica, a koji su prvenstveno prehrambeni proizvodi isključivo biljnog podrijetla, minimalni broj primarnih uzoraka treba biti u skladu s minimalnim brojem jedinica potrebnih za laboratorijski uzorak (vidjeti tablicu 4.)

                  bilo:

                  Težina serije, kg

                  < 50

                  3

                  50-500

                  5

                  > 500

                  10

                  ili:

                  Broj limenki, kartonskih kutija ili drugih spremnika u seriji

                  1-25

                  1

                  26-100

                  5

                  > 100

                  10

         Tablica 2.

         Broj slučajno odabranih primarnih uzoraka potrebnih za vjerojatnost pronalaska najmanje jednog neusklađenog uzorka u seriji mesa ili peradi, za zadanu količinu neusklađenih ostataka u seriji

                  Postotak neusklađenih ostataka pesticida u seriji

                  Minimalni broj uzoraka (no) potrebnih za otkrivanje neusklađenog ostatka s vjerojatnošću od:

                  %

                  90  %

                  95  %

                  99  %

                  90

                  1

                  —

                  2

                  80

                  —

                  2

                  3

                  70

                  2

                  3

                  4

                  60

                  3

                  4

                  5

                  50

                  4

                  5

                  7

                  40

                  5

                  6

                  9

                  35

                  6

                  7

                  11

                  30

                  7

                  9

                  13

                  25

                  9

                  11

                  17

                  20

                  11

                  14

                  21

                  15

                  15

                  19

                  29

                  10

                  22

                  29

                  44

                  5

                  45

                  59

                  90

                  1

                  231

                  299

                  459

                  0,5

                  460

                  598

                  919

                  0,1

                  2 301

                  2 995

                  4 603

         Napomene:

                  a)

                  Tablica predviđa uzorkovanje slučajnim odabirom.

                  b)

                  Kada je broj primarnih uzoraka navedenih u tablici 2. veći od oko 10 % jedinica u ukupnoj seriji, broj uzetih primarnih uzoraka može biti manji i izračunava se na sljedeći način:

                  gdje je

                              n

                              =

                              minimalni broj primarnih uzoraka koji se uzimaju

                              no

                              =

                              broj primarnih uzoraka navedenih u tablici 2.

                              N

                              =

                              broj jedinica u seriji od kojih se može napraviti primarni uzorak.

                  c)

                  Gdje je uzet jedan primarni uzorak, vjerojatnost otkrivanja neusklađenosti slična je učestalosti neusklađenih ostataka.

                  d)

                  Za točne ili alternativne vjerojatnosti ili za različite učestalosti neusklađenosti, broj uzoraka koji se uzimaju može se izračunati iz:

                  pri čemu je „p” vjerojatnost, a „i” je učestalost neusklađenih ostataka u seriji (oboje izraženi kao razlomci, a ne postoci), „n” je broj uzoraka.

            4.3.   Priprema skupnog uzorka

      Postupci za meso i perad opisani su u tablici 3. Svaki se primarni uzorak smatra zasebnim skupnim uzorkom.
      Postupci za biljne proizvode, proizvode od jaja i mliječne proizvode opisani su u tablicama 4. i 5. Primarni se uzorci trebaju dobro združiti i izmiješati, ako je izvedivo, da bi tvorili skupni uzorak.
      Kada je priprema skupnog uzorka miješanjem neprikladna ili nepraktična, moguće je slijediti sljedeći alternativni postupak. U slučaju gdje se jedinice mogu oštetiti (što bi moglo utjecati na ostatke) u procesu miješanja ili podjele skupnog uzorka, ili gdje velike jedinice ne mogu biti izmiješane tako da se postigne jednakomjerna raspodjela ostataka, u vrijeme uzimanja primarnih uzoraka jedinice se trebaju raspodijeliti nasumice kako bi se pripremilo više laboratorijskih uzoraka za ponovnu analizu. U tom slučaju, koristi se rezultat koji predstavlja srednju vrijednost valjanih rezultata dobivenih iz analiziranih laboratorijskih uzoraka.

         Tablica 3.

         Meso i perad: opis primarnih uzoraka i minimalna veličina laboratorijskih uzoraka

                  Klasifikacija proizvoda (8)

                  Primjeri

                  Opis primarnog uzorka koji se uzima

                  Minimalna veličina svakog laboratorijskog uzorka

                     Primarni prehrambeni proizvodi životinjskog podrijetla

                  Meso sisavaca

                  1.

                     Napomena: za provedbu analize na ostatke pesticida topivih u mastima uzorci se trebaju uzimati u skladu s dolje navedenim dijelom 2.

                  1.1.

                  Veliki sisavci, cijeli ili pola trupa, obično ≤ 10 kg

                  Goveda, ovce, svinje

                  Cijeli ošit ili njegov dio, prema potrebi nadopunjen vratnim mišićem

                  0,5  kg

                  1.2.

                  Mali sisavci, cijeli trup

                  Kunići

                  Cijeli trup ili stražnje četvrtine

                  0,5 kg nakon odstranjivanja kože i kostiju

                  1.3.

                  Dijelovi mesa sisavaca, pojedinačni svježi/ohlađeni/smrznuti, zapakirani ili uzeti na drugi način

                  Četvrtine, odresci s kostima, odresci, lopatice

                  Cijela jedinica/jedinice ili dio velike jedinice

                  0,5 kg nakon otkoštavanja

                  1.4.

                  Dijelovi mesa sisavaca, smrznuti

                  Četvrtine, odresci s kostima

                  Zamrznuto meso nakon poprečnog presjeka spremnika ili cijeli (ili dijelovi) pojedinačnih komada mesa

                  0,5 kg nakon otkoštavanja

                  Masti sisavaca, uključujući mast sa trupa

                  2.

                     Napomena: uzorci masti uzeti kako je opisano u dijelovima 2.1., 2.2. i 2.3. mogu se koristiti za utvrđivanje sukladnosti ostataka pesticida u masti, ili cijelom proizvodu s odgovarajućim maksimalnim razinama ostataka.

                  2.1.

                  Veliki sisavci, kod klanja, cijeli ili pola trupa, ≥ 10 kg

                  Goveda, ovce, svinje

                  Bubreg, abdominalna ili potkožna mast izrezana iz jedne životinje

                  0,5  kg

                  2.2.

                  Mali sisavci kod klanja, cijeli ili pola trupa, < 10 kg

                  Abdominalna ili potkožna mast iz jedne ili više životinja

                  0,5  kg

                  2.3.

                  Dijelovi mesa sisavaca

                  Noge, odresci s kostima, odresci

                     Ili vidljiva mast, obrezana s jedinice mesa

                  0,5  kg

                     ili cijela jedinica ili dijelovi cijele jedinice (ili cijelih jedinica), gdje se mast ne može obrezati

                  2  kg

                  2.4.

                  Masno tkivo sisavaca u komadu

                  Jedinice uzete s najmanje tri mjesta priborom za uzorkovanje

                  0,5  kg

                  3.

                  Iznutrice sisavaca

                  3.1.

                  Jetra sisavaca, svježa, ohlađena, smrznuta

                  Cijela jetra ili njezin dio

                  0,4  kg

                  3.2

                  Bubreg sisavca, svjež, ohlađen, smrznuti

                  Jedan ili oba bubrega od jedne ili dvije životinje

                  0,2  kg

                  3.3

                  Srce sisavca, svježe, ohlađeno, smrznuto

                  Cijelo srce (li srca) ili dio klijetke, ako je srce veliko

                  0,4  kg

                  3.4.

                  Ostale iznutrice sisavaca, svježe, ohlađene, smrznute

                  Dio ili cijela jedinica jedne ili više životinja, ili poprečni presjek uzet iz smrznutog proizvoda

                  0,5  kg

                  Meso peradi

                  4.

                     Napomena: Za provedbu analize na ostatke pesticida topive u mastima, uzorci se uzimaju u skladu s dolje navedenim dijelom 5

                  4.1.

                  Ptica, većeg trupa > 2 kg

                  Puran, guska, pijetao, kopun i patka

                  Bataci, noge i drugo tamno meso

                  0,5 kg nakon odstranjenja kože i kostiju

                  4.2.

                  Ptica, srednje veličine trupa 500 g - 2 kg

                  Kokoši, biserka, mladi pilići

                  Bataci, noge ili drugo tamno meso od najmanje tri ptice

                  0,5 kg nakon odstranjenja kože i kostiju

                  4.3.

                  Ptica, malog trupa < 500 g

                  Prepelica, golub

                  Trupovi najmanje 6 ptica

                  0,2 kg mišićnog tkiva

                  4.4.

                  Dijelovi ptica, svježi, ohlađeni, smrznuti, zapakirani za prodaju na malo ili na veliko

                  Noge, četvrtine, prsa i krila

                  Zapakirane jedinice ili pojedinačne jedinice

                  0,5 kg nakon odstranjenja kože i kostiju

                  Masti peradi, uključujući mast sa trupa

                  5.

                     Napomena: uzorci masti uzeti kako je opisano u dijelovima 5.1. i 5.2. mogu se koristiti za utvrđivanje sukladnosti ostataka pesticida u masti ili u cijelom proizvodu s odgovarajućim maksimalnim razinama ostataka

                  5.1.

                  Ptice kod klanja, cijele ili dio trupa

                  Pilići, purani

                  Jedinice abdominalne masti od barem 3 ptice

                  0,5  kg

                  5.2.

                  Dijelovi mesa ptica

                  Noge, prsni mišić

                     Ili vidljiva mast obrezana s jedinice/jedinica

                  0,5  kg

                     ili cijela jedinica/jedinice ili dijelovi cijele jedinice/jedinica gdje se mast ne može obrezati

                  2  kg

                  5.3.

                  Masno tkivo ptica u komadu

                  Jedinice uzete s najmanje tri mjesta priborom za uzorkovanje

                  0,5  kg

                  6.

                  Iznutrice peradi

                  6.1.

                  Jestive iznutrice ptica, osim guščje i pačje masne jetre i sličnih visokovrijednih proizvoda

                  Jedinice od najmanje šest ptica ili iz poprečnog presjeka spremnika

                  0,2  kg

                  6.2.

                  Guščja i pačja masna jetra i slični visokovrijedni proizvodi

                  Jedinica od jedne ptice ili iz spremnika

                  0,05  kg

                     Prerađena hrana životinjskog podrijetla

                  7.

                  Sekundarni prehrambeni proizvodi životinjskog podrijetla, sušeno meso.
                  Jestivi proizvodi životinjskog podrijetla, prerađene životinjske masti, uključujući otopljene ili ekstrahirane masti.
                  Gotova hrana (s jednim sastojkom) životinjskog podrijetla, s materijalom za pakiranje ili manje važnim sastojcima, kao što su arome, začini i mirodije, ili bez njih, i koja je najčešće zapakirana hrana (pretpakovana) i spremna za konzumaciju, s ili bez kuhanja.
                  Gotova hrana (iz više sastojaka) životinjskog podrijetla, hrana iz više sastojaka životinjskog i biljnog podrijetla je ovdje uključena ako je sastojak (ili sastojci) životinjskog podrijetla prevladavajući.

                  7.1.

                  Proizvodi od sisavaca ili ptica, usitnjeni, kuhani, konzervirani, sušeni ili proizvodi prerađeni na neki drugi način, uključujući proizvode koji imaju više sastojaka

                  Šunka, kobasica, mljevena govedina, pileća pašteta

                  Zapakirane jedinice ili reprezentativni poprečni presjek iz spremnika, ili jedinice (uključujući sokove, ako ih ima) uzete priborom za uzorkovanje

                  0,5 kg ili 2 kg ako je sadržaj masti < 5 %

         Tablica 4.

         Biljni proizvodi: opis primarnih uzoraka i minimalna veličina laboratorijskih uzoraka

                  Klasifikacija proizvoda (9)

                  Primjeri

                  Opis primarnog uzorka koji se uzima

                  Minimalna veličina svakog laboratorijskog uzorka

                     Primarni prehrambeni proizvodi biljnog podrijetla

                  Sve svježe voće

                  1.

                  Sve svježe povrće uključujući krumpir i šećernu repu i isključujući ljekovito i začinsko bilje

                  1.1.

                  Svježi sitniji proizvodi, jedinice općenito < 25 g

                  Jagodasto voće, grašak, masline

                  Cijele jedinice ili pakiranja, ili jedinice uzete priborom za uzorkovanje

                  1  kg

                  1.2.

                  Svježi proizvodi srednje veličine, jedinice općenito od 25 do 250 g

                  Jabuke, naranče

                  Cijele jedinice

                  1 kg (najmanje 10 jedinica)

                  1.3.

                  Svježi krupniji proizvodi, jedinice općenito > 250 g

                  Kupusnjače, krastavci, grožđe (grozdovi)

                  Cijela jedinica/e

                  2 kg (najmanje 5 jedinica)

                  2.

                  Mahunarke

                  Grah, sušeni;grašak, sušeni

                  1  kg

                  Žitarice u zrnu

                  Riža, pšenica

                  1  kg

                  Orašasti plodovi

                  Osim kokosovog oraha

                  1  kg

                  Kokosovi orasi

                  5 jedinica

                  Uljarice

                  Kikiriki

                  0,5  kg

                  Sjemenke za napitke i slatkiše

                  Kava u zrnu

                  0,5  kg

                  3.

                  Ljekovito i začinsko bilje

                  Svježi peršin

                  Cijele jedinice

                  0,5  kg

                  Drugo, svježe

                  0,2  kg

                     (za sušeno bilje vidjeti točku 4. ove tablice)

                  Začini

                  Sušeni

                  Cijele jedinice ili uzeto priborom za uzorkovanje

                  0,1  kg

                     Prerađena hrana biljnog podrijetla

                  4.

                  Sekundarni prehrambeni proizvodi biljnog podrijetla, sušeno voće, povrće, začinsko i ljekovito bilje, hmelj, mljeveni proizvodi od žitarica.
                  Proizvodi biljnog podrijetla, čajevi, biljni čajevi, biljna ulja, sokovi i drugi proizvodi, npr. prerađene masline i melasa od citrusa.
                  Gotova hrana (s jednim sastojkom) biljnog podrijetla, s materijalom za pakiranje ili manje važnim sastojcima, kao što su arome, začini i mirodije, ili bez njih, i koja je zapakirana hrana (pretpakovana) i spremna za konzumaciju, s kuhanjem ili bez njega.
                  Gotova hrana (sa više sastojaka) biljnog podrijetla, uključujući proizvode koji sadrže sastojke životinjskog podrijetla gdje je sastojak (ili sastojci) biljnog podrijetla prevladavajući, kruh i drugi proizvodi od žitarica.

                  4.1.

                  Proizvodi visoke jedinične vrijednosti

                  Paketi ili jedinice uzeti priborom za uzorkovanje

                  0,1  kg (10)

                  4.2.

                  Kruti proizvodi manje zapremine

                  Hmelj, čaj, biljni čaj

                  Zapakirane jedinice ili jedinice uzete priborom za uzorkovanje

                  0,2  kg

                  4.3.

                  Ostali kruti proizvodi

                  Kruh, brašno, sušeno voće

                  Pakiranja ili druge cijele jedinice, ili jedinice uzete priborom za uzorkovanje

                  0,5  kg

                  4.4.

                  Tekući proizvodi

                  Biljna ulja, sokovi

                  Zapakirane jedinice ili jedinice uzete pomoću naprave za uzorkovanje

                  0,5 l ili 0,5 kg

         Tablica 5

         Proizvodi od jaja i mliječni proizvodi: opis primarnih uzoraka i minimalna veličina laboratorijskih uzoraka

                  Klasifikacija proizvoda (11)

                  Primjeri

                  Opis primarnog uzorka koji se uzima

                  Minimalna veličina svakog laboratorijskog uzorka

                     Primarni prehrambeni proizvodi životinjskog podrijetla

                  1.

                  Jaja peradi

                  1.1.

                  Jaja, osim prepeličjih i sličnih

                  Cijela jaja

                  12 cijelih kokošjih jaja, 6 cijelih guščjih ili pačjih jaja

                  1.2.

                  Jaja, prepeličja i slična

                  Cijela jaja

                  24 cijela jaja

                  2.

                  Mlijeko

                  Cijele jedinice ili jedinice uzete priborom za uzorkovanje

                  0,5  l

                     Prerađena hrana životinjskog podrijetla

                  3.

                  Sekundarni prehrambeni proizvodi životinjskog podrijetla, sekundarni mliječni proizvodi poput obranog mlijeka, evaporiranog mlijeka i mlijeka u prahu.
                  Jestivi proizvodi životinjskog podrijetla, mliječne masti, mliječni proizvodi poput maslaca, masla, vrhnja, vrhnja u prahu, kazeina itd.
                  Gotova hrana (s jednim sastojkom) životinjskog podrijetla, industrijski proizvedeni mliječni proizvodi poput jogurta, sireva.
                  Gotova hrana (s više sastojaka) životinjskog podrijetla, industrijski proizvedeni mliječni proizvodi (uključujući proizvode koji sadrže sastojke biljnog podrijetla gdje je sastojak (ili sastojci) životinjskog podrijetla prevladavajući) kao što su proizvodi od sira, pripravci od sira, jogurt s dodatkom okusa, zaslađeno evaporirano mlijeko.

                  3.1.

                  Tekuće mlijeko, mlijeko u prahu, evaporirano mlijeko i vrhnje, mliječni sladoledi, vrhnje, jogurti

                  Zapakirana jedinica/e ili jedinica/e uzeta priborom za uzorkovanje

                  0,5 l (tekuće)
                  ili
                  0,5 kg (kruto)

                              i.

                              Evaporirano mlijeko i evaporirano vrhnje u rasutom stanju moraju se temeljito izmiješati prije uzorkovanja, tako da se sa stranica i sa dna spremnika sastruže materijal i dobro se promiješa. Treba odstraniti oko 2 do 3 l i ponovno dobro promiješati prije uzimanja laboratorijskog uzorka.

                              ii.

                              Mlijeko u prahu u rasutom stanju uzorkuje se aseptično, prolazeći suhom cijevi sonde kroz prah jednakomjernom brzinom.

                              iii.

                              Vrhnje u rasutom stanju treba prije uzorkovanja temeljito izmiješati miješalicom, no treba izbjegavati da se pjenjenje, tučenje i bućkanje.

                  3.2.

                  Maslac i maslo

                  Maslac, sirutkin maslac, nisko kalorični maslačni namazi, bezvodno maslo, bezvodna mliječna mast

                  Cijela zapakirana jedinica ili dijelovi pakirane jedinice/jedinica uzeta priborom za uzorkovanje

                  0,2 kg
                  ili
                  0,2 l

                  3.3.

                  Sirevi, uključujući prerađene sireve

                  Jedinice 0,3 kg ili veće

                  Cijela jedinica/e ili jedinica/e odrezane priborom za uzorkovanje

                  0,5  kg

                  Jedinice < 0,3 kg

                  0,3  kg

                     Napomena: Sirevi s okruglom bazom uzorkuju se tako da se naprave dva reza radijalno od središta. Sirevi s pravokutnom bazom uzorkuju se tako da se naprave dva reza paralelna sa stranama sira.

                  3.4.

                  Tekući, smrznuti ili sušeni proizvodi od jaja

                  Jedinica/e uzete aseptično priborom za uzorkovanje

                  0,5  kg

            4.4.   Priprema laboratorijskog uzorka

      Ako je skupni uzorak veći nego što je potrebno za laboratorijski uzorak, uzorak treba razdijeliti kako bi se osigurao reprezentativni dio. Pritom se može koristiti pribor za uzorkovanje, postupak četvrtanja, ili neki drugi odgovarajući postupak za smanjenje veličine uzorka, no jedinice svježih biljnih proizvoda ili cijelih jaja ne bi se trebale rezati ili lomiti. Ako je potrebno, u ovom se stadiju uzimaju identični laboratorijski uzorci za ponovnu analizu ili se uzorci pripremaju koristeći prije opisani alternativni postupak. Minimalne veličine laboratorijskih uzoraka navedene su u tablicama 3., 4. i 5.
      4.5.   Vođenje zapisnika o uzorkovanju

      Uzorkivač mora zabilježiti narav i podrijetlo serije; vlasnika serije, opskrbljivača ili prijevoznika; datum i mjesto uzorkovanja; i sve druge relevantne informacije. Treba zabilježiti svako odstupanje od preporučene metode uzorkovanja. Potpisana kopija zapisnika mora biti priložena svakom identičnom laboratorijskom uzorku, a jednu kopiju zadržava uzorkivač. Jedna se kopija zapisnika o uzorkovanju treba uručiti vlasniku serije, ili zastupniku vlasnika, bez obzira hoće li mu biti dostavljen laboratorijski uzorak ili ne. Ako su zapisnici o uzorkovanju u elektroničkom obliku, trebaju se podijeliti istim primateljima i držati se istovjetnog dokazivog i provjerenog slijeda.
      4.6.   Pakiranje i prijenos laboratorijskog uzorka

      Laboratorijski se uzorak stavlja u čist i inertni spremnik koji omogućava sigurnu zaštitu od onečišćenja, oštećenja i curenja. Spremnik treba biti zapečaćen, sigurnosno označen s priloženim zapisnikom o uzorkovanju. Ako se koristi barkod, preporučuje se i dostavljanje alfanumeričkih podataka. Uzorak treba dostaviti u laboratorij što je prije moguće. Treba izbjegavati kvarenje tijekom prijevoza, odnosno potrebno je svježe uzorke držati na hladnom, a smrznute uzorke održati u smrznutom stanju. Uzorke mesa i peradi treba zamrznuti prije otpreme, osim ako ih je moguće otpremiti u laboratorij prije nego što dođe do kvarenja.
      4.7.   Priprema analitičkog uzorka

      Laboratorijskom uzorku daje se jedinstvena oznaka koja se zajedno s datumom primanja i veličinom uzorka bilježi u zapisniku o uzorkovanju. Dio proizvoda koji se analizira (12), (13), odnosno analitički uzorak, treba izdvojiti što je prije moguće. Tamo gdje se razina ostataka izračunava tako da se uključuju dijelovi koji nisu analizirani (14), mora se zabilježiti težina odvojenih dijelova.
      4.8.   Priprema i skladištenje analitičke probe

      Analitički uzorak treba biti, ako je potrebno, usitnjen i dobro izmiješan, da bi se omogućilo izdvajanje reprezentativnih analitičkih proba. Veličina analitičke probe određuje se analitičkom metodom i učinkovitošću miješanja. Metode za usitnjavanje i miješane potrebno je zabilježiti, ali one ne bi smjele utjecati na ostatke prisutne u analitičkom uzorku. Ako je potrebno, analitički uzorak se treba obraditi pod posebnim uvjetima, odnosno na temperaturi ispod nule, kako bi se štetni učinci sveli na minimum. Ako bi obrada mogla utjecati na ostatke, te ako nisu dostupni primjenjivi alternativni postupci, analitička proba se može sastojati od cijelih jedinica ili segmenata odstranjenih iz cijelih jedinica. Ako se analitička proba zbog toga sastoji od nekoliko jedinica ili segmenata, nije vjerojatno da će biti reprezentativan dio analitičkog uzorka te je potrebno analizirati dostatan broj identičnih dijelova da bi se ustanovila mjerna nesigurnost srednje vrijednosti. Ako se analitičke probe pohranjuju prije analize, metoda i dužina skladištenja trebala bi biti takva da ne djeluje na razinu prisutnih ostataka. Dodatni dijelovi moraju se izdvojiti za identične i potvrdne analize, prema potrebi.
      4.9.   Shematski prikazi

      Shematski prikazi gore opisanih postupaka uzorkovanja, dani su u dokumentu navedenom u bilješci 8 na stranici 30.
      5.   MJERILA ZA ODREĐIVANJE SUKLADNOSTI
      Analitički rezultati moraju se izvesti iz jednog ili više laboratorijskih uzoraka uzetih iz serije i primljenih u dobrom stanju za analizu. Rezultate moraju podržati prihvatljivi podaci o kontroli kvalitete analize (15). Ako se utvrdi da je ostatak veći od maksimalnih razina ostataka, treba potvrditi njegov identitet, a analizom jednog ili više dodatnih analitičkih proba dobivenih iz prvobitnog laboratorijskog uzorka (ili laboratorijskih uzoraka) treba se provjeriti njegova koncentracija.
      Maksimalne razine ostataka odnose se na skupni uzorak.
      Serija je u skladu s maksimalnim razinama ostataka gdje analitički rezultati na pokazuju prekoračenje vrijednosti maksimalnih razina ostataka.
      U slučaju gdje rezultati za skupni uzorak pokazuju prekoračenje vrijednosti maksimalnih razina ostataka, odluka da serija nije sukladna mora uzeti u obzir:

                  i.

                  rezultate dobivene od jednog ili više laboratorijskih uzoraka, prema potrebi, i

                  ii.

                  točnost i preciznost analize, kao što je naznačeno u pratećoj kontroli kvalitete podataka.

         (1)  Klasifikacija hrane EZ-a: Prilog I. Direktivi 86/362/EEZ i Prilog I. Direktivi 86/363/EEZ, kako su izmijenjene Direktivom 93/57/EZ (SL L 211, 23.8.1993., str. 1.) i Prilog I. Direktivi 90/642/EEZ kako je izmijenjena Direktivom 95/38/EZ (SL L 197, 22.8.1995., str. 14.)

         (2)  Dijelovi proizvoda na koje se odnose maksimalne vrijednosti: Prilog I. Direktivi 90/642/EEZ, kako je izmijenjena Direktivom 93/58/EEZ (SL L 211, 23.8.1993., str. 6.)

         (3)  Međunarodna organizacija za normizaciju, 1979. Međunarodne norme ISO 950: Žitarice – uzorkovanje (u zrnu).

         (4)  Međunarodna organizacija za normizaciju, 1979. Međunarodne norme ISO 951: Mahunarke u vrećama – uzorkovanje.

         (5)  Međunarodna organizacija za normizaciju, 1980. Međunarodne norme ISO 1839: Uzorkovanje – čaj.

         (6)  Međunarodni savez mljekara, 1995. Međunarodne IDF norme 50C: Mlijeko i mliječni proizvodi – metode uzorkovanja.

         (7)  Mogu se usvojiti ISO preporuke za uzorkovanje zrnatih proizvoda (vidjeti napomenu 3) ili druga roba otpremljena u rasutom stanju, ako bude zatraženo.

         (8)  Klasifikacija hrane EZ-a: Prilog I. Direktivi 86/362/EEZ i Prilog I. Direktivi 86/363/EEZ, kako su izmijenjene Direktivom 93/57/EZ (SL L 211, 23.8.1993., str. 1.) i Prilog I. Direktivi 90/642/EEZ kako je izmijenjena Direktivom 95/38/EZ (SL L 197, 22.8.1995., str. 14.)

         (9)  Klasifikacija hrane EZ-a: Prilog I. Direktivi 86/362/EEZ i Prilog I. Direktivi 86/363/EEZ, kako su izmijenjene Direktivom 93/57/EZ (SL L 211, 23.8.1993., str. 1.) i Prilog I. Direktivi 90/642/EEZ kako je izmijenjena Direktivom 95/38/EZ (SL L 197, 22.8.1995., str. 14.)

         (10)  Manji laboratorijski uzorak može se uzeti od proizvoda izuzetno visoke vrijednosti, ali se razlog za to treba navesti u zapisniku o uzorkovanju.

         (11)  Klasifikacija hrane EZ-a: Prilog I. Direktivi 86/362/EEZ i Prilog I. Direktivi 86/363/EEZ, kako su izmijenjene Direktivom 93/57/EZ (SL L 211, 23.8.1993., str. 1.) i Prilog I. Direktivi 90/642/EEZ kako je izmijenjena Direktivom 95/38/EZ (SL L 197, 22.8.1995., str. 14.)

         (12)  Klasifikacija hrane EZ-a: Prilog I. Direktivi 86/362/EEZ i Prilog I. Direktivi 86/363/EEZ, kako su izmijenjene Direktivom 93/57/EZ (SL L 211, 23.8.1993., str. 1.) i Prilog I. Direktivi 90/642/EEZ kako je izmijenjena Direktivom 95/38/EZ (SL L 197, 22.8.1995., str. 14.)

         (13)  Dio proizvoda na koje se primjenjuju maksimalne vrijednosti: Prilog I. Direktivi 90/642/EEZ, kako je izmijenjena Direktivom 93/58/EEZ (SL L 211, 23.8.1993., str. 6.)

         (14)  Na primjer, koštice koštičavoga voća ne analiziraju se, ali se razina ostatka izračunava pod pretpostavkom da su one uključene, ali da ne sadrže ostatke. Vidjeti napomenu 12.

         (15)  Postupci kontrole kvalitete za analizu ostatka pesticida. Dokument SANCO/3103/2000; izmjene se mogu naći na internet stranici Komisije.


title: Direktiva Komisije 2000/82/EZ od 20. prosinca 2000. o izmjeni priloga direktivama Vijeća 76/895/EEZ, 86/362/EEZ, 86/363/EEZ i 90/642/EEZ o određivanju maksimalnih razina ostataka pesticida u i na voću i povrću, žitaricama, prehrambenim proizvodima životinjskog podrijetla i određenim proizvodima biljnog podrijetla uključujući voće i povrće  Tekst značajan za EGP

text:
               03/Sv. 003

               HR

               Službeni list Europske unije

               90

         32000L0082

               L 003/18

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               20.12.2000.

      DIREKTIVA KOMISIJE 2000/82/EZ
   od 20. prosinca 2000.
   o izmjeni priloga direktivama Vijeća 76/895/EEZ, 86/362/EEZ, 86/363/EEZ i 90/642/EEZ o određivanju maksimalnih razina ostataka pesticida u i na voću i povrću, žitaricama, prehrambenim proizvodima životinjskog podrijetla i određenim proizvodima biljnog podrijetla uključujući voće i povrće
   (Tekst značajan za EGP)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 76/895/EEZ od 23. studenoga 1976. o određivanju maksimalnih razina ostataka pesticida u i na voću i povrću (1), kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 2000/57/EZ (2), a posebno njezin članak 5.,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 86/362/EEZ od 24. srpnja 1986. o određivanju maksimalnih razina ostataka pesticida u i na žitaricama (3), kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 2000/81/EZ (4), a posebno njezin članak 10.,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 86/363/EEZ od 24. srpnja 1986. o određivanju maksimalnih razina ostataka pesticida u i na prehrambenim proizvodima životinjskog podrijetla (5), kako je zadnje izmijenjena Direktivom 2000/81/EZ, a posebno njezin članak 10.,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 90/642/EEZ od 27. studenoga 1990. o određivanju maksimalnih razina ostataka pesticida u i na određenim proizvodima biljnog podrijetla uključujući voće i povrće (6), kako je zadnje izmijenjena Direktivom 2000/81/EZ, a posebno njezin članak 7.,
   budući da:

               (1)

               Za žitarice i proizvode biljnog podrijetla uključujući voće i povrće razine ostataka trebaju odražavati uporabu minimalnih količina pesticida koje su potrebne za djelotvornu zaštitu bilja, primijenjenih na način da količina ostataka bude što manja i toksikološki prihvatljiva, posebno s obzirom na zaštitu okoliša i u pogledu procijenjenog unosa prehranom potrošača. Za prehrambene proizvode životinjskog podrijetla razine ostataka trebaju odražavati potrošnju žitarica i proizvoda biljnog podrijetla tretiranih pesticidima od strane životinja i prema potrebi neposredne posljedice uporabe veterinarskih lijekova.

               (2)

               Maksimalne razine ostataka za pesticide trebalo bi stalno pregledavati te ih je moguće mijenjati, kako bi se vodilo računa o novim informacijama i podacima. Maksimalne razine ostataka trebalo bi odrediti na donjoj granici analitičkog utvrđivanja, ako odobrene uporabe sredstava za zaštitu bilja ne rezultiraju razinama ostataka pesticida koje je moguće otkriti u ili na prehrambenom proizvodu, ili ako nema dopuštenih uporaba, ili ako uporabe koje su odobrile države članice nisu popraćene potrebnim podacima, ili ako uporabe u trećim zemljama koje rezultiraju ostacima u ili na prehrambenim proizvodima koji smiju ući u promet na tržištu Zajednice nisu popraćene navedenim potrebnim podacima.

               (3)

               Donesene su odluke Komisije da se u Prilog I. Direktivi Vijeća 91/414/EEZ od 15. srpnja 1991. o stavljanju sredstava za zaštitu bilja na tržište (7), kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 2000/80/EZ (8), ne uvrste aktivne tvari azinfos-etil (Odluka Komisije 95/276/EZ (9)), profam (Odluka Komisije 96/586/EZ (10)), dinoterb (Odluka Komisije 98/269/EZ (11)), DNOC (Odluka Komisije 1999/164/EZ (12)), pirazofos (Odluka Komisije 2000/233/EZ (13)), monolinuron (Odluka Komisije 2000/234/EZ (14)) te klozolinat (Odluka Komisije 2000/626/EZ (15)) i teknazen (Odluka Komisije 2000/725/EZ (16)). Tim je odlukama predviđeno da uporaba sredstava za zaštitu bilja koja sadrže navedene aktivne tvari više nije odobrena u Zajednici. Zbog toga je potrebno uvrstiti sve ostatke pesticida koji proizlaze iz uporabe tih sredstava za zaštitu bilja u priloge direktivama 86/362/EEZ, 86/363/EEZ i 90/642/EEZ radi omogućavanja odgovarajućeg nadzora i kontrole njihove uporabe i radi zaštite potrošača. Kako bi se mogla ispuniti opravdana očekivanja s obzirom na uporabu postojećih zaliha pesticida, odlukama Komisije o neuvrštavanju predviđeno je prijelazno razdoblje te je primjereno da se maksimalne razine ostataka, koje se temelje na ideji da uporaba predmetnih tvari nije dopuštena u Zajednici, ne počnu rabiti sve do isteka prijelaznog razdoblja koje važi za tu tvar.

               (4)

               Maksimalne razine ostataka azinfos-etila utvrđene su za određene proizvode iz Priloga II. Direktivi 76/895/EEZ, kako se izmjenjuje Direktivom Komisije 82/528/EEZ (17), ali je državama članicama dopušteno utvrđivanje razina ostataka koje su više od tih maksimalnih razina ostataka. Radi utvrđivanja maksimalnih razina ostataka pesticida za azinfos-etil u i na voću i povrću na razini Zajednice potrebno je uvrstiti te maksimalne razine ostataka u Direktivu 90/642/EEZ. Nadalje ih je potrebno izmijeniti nakon povlačenja dozvola na razini Zajednice.

               (5)

               Maksimalne razine ostataka u Zajednici i razine preporučene u Codex Alimentariusu određuju se i procjenjuju slijedeći slične procedure. U Codexu nisu utvrđene maksimalne razine ostataka za azinfos-etil, dinoterb, DNOC, monolinuron, profam i klozolinat. U Codexu postoji ograničen broj maksimalnih razina ostataka za pirazofos i teknazen te su one razmotrene pri utvrđivanju maksimalnih razina ostataka koje su predviđene ovom Direktivom. Zajednica je dostavila nacrt Direktive Komisije Svjetskoj trgovinskoj organizaciji te su zaprimljene primjedbe razmotrene prilikom finalizacije Direktive. Europska zajednica će razmotriti mogućnost određivanja maksimalnih razina ostataka koje odstupaju pri uvozu određenih kombinacija pesticida/usjeva na temelju podnošenja prihvatljivih podataka i prihvatljivih procjena prehrambenog unosa potrošača (18).

               (6)

               Mjere predviđene ovom Direktivom usklađene su s mišljenjem Stalnog odbora za biljno zdravstvo,

         DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   U Prilogu II. Direktivi 76/895/EEZ brišu se unosi koji se odnose na azinfos-etil.
   Članak 2.
   U tablici iz dijela A Priloga II. Direktivi 86/362/EEZ dodaju se unosi koji se odnose na ostatke sljedećih pesticida:

               Ostatak pesticida

               Maksimalna razina
               (mg/kg)

               Azinfos-etil

               0,05 (19)

               Klozolinat

               0,05 (19)

               Dinoterb

               0,05 (19)

               DNOC

               0,05 (19)

               Monolinuron

               0,05 (19)

               Profam

               0,05 (19)

               Pirazofos

               0,05 (19)

               Teknazen

               0,05 (19)

         Članak 3.
   Prilog II. Direktivi 86/363/EEZ mijenja se kako slijedi:

               1.

               Unosi koji se odnose na ostatke sljedećih pesticida dodaju se tablici u dijelu A:

                           Ostatak pesticida

                           Maksimalna razina
                           (mg/kg)

                           Za mast sadržanu u mesu, mesne pripravke, nusproizvode klanja i životinjsku mast, navedene u Prilogu I. pod oznakama KN br. 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 i 1602(1) (4)

                           Za kravlje mlijeko i polumasno kravlje mlijeko navedene u Prilogu I. pod oznakama KN br. 0401; za druge prehrambene proizvode pod oznakama KN br. 0401, 0402, 0405 00 i 0406 u skladu s (2) (4)

                           Za svježa jaja u ljusci, ptičja jaja i žumanjke navedene u Prilogu I. pod oznakama KN br. 0407 00 i 0408 (3) (4)

                           Azinfos-etil

                           0,05 (20)

                           0,05 (20)

                           0,05 (20)

                           Pirazofos

                           0,02 (20)

                           0,02 (20)

                           0,1 (20)

                           Teknazen

                           0,05 (20)

                           0,05 (20)

                           0,05 (20)

               2.

               Unosi koji se odnose na ostatke sljedećih pesticida dodaju se tablici u dijelu B:

                           Ostatak pesticida

                           Maksimalna razina
                           (mg/kg)

                           Za meso uključujući mast, mesne pripravke, nusproizvode klanja i životinjsku mast, navedene u Prilogu I. pod oznakama KN br. 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 i 1602

                           Za mlijeko i mliječne proizvode navedene u Prilogu I. pod oznakama KN br. 0401, 0402, 0405 00 i 0406

                           Za svježa jaja u ljusci, ptičja jaja i žumanjke navedene u Prilogu I. pod oznakama KN br. 0407 00 i 0408

                           Dinoterb

                           0,05 (21)

                           0,05 (21)

                           0,05 (21)

                           DNOC

                           0,05 (21)

                           0,05 (21)

                           0,05 (21)

                           Profam

                           0,05 (21)

                           0,05 (21)

                           0,05 (21)

                           Monolinuron

                           0,05 (21)

                           0,05 (21)

                           0,05 (21)

         Članak 4.
   Tablici u Prilogu II. Direktivi 90/642/EEZ dodaju se unosi za ostatke pesticida kako su utvrđeni u Prilogu ovoj Direktivi.
   Članak 5.
   1.   Ova Direktiva stupa na snagu dvadeset dana nakon objave.
   2.   Države članice donose i objavljuju zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom do 1. srpnja 2001. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.
   3.   One te mjere primjenjuju od 1. srpnja 2001. za azinfos-etil, profam i dinoterb.
   4.   One te mjere primjenjuju od 1. srpnja 2002. za DNOC, pirazofos i monolinuron.
   5.   One te mjere primjenjuju od 1. siječnja 2003. za klozolinat i teknazen.
   6.   Kad države članice donose ove mjere, one prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
   Članak 6.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 20. prosinca 2000.

            Za Komisiju

         David BYRNE

            Član Komisije

      (1)  SL L 340, 9.12.1976., str. 26.

      (2)  SL L 244, 29.9.2000., str. 76.

      (3)  SL L 221, 7.8.1986., str. 37.

      (4)  SL L 326, 22.12.2000., str. 56.

      (5)  SL L 221, 7.8.1986., str. 43.

      (6)  SL L 350, 14.12.1990., str. 71.

      (7)  SL L 230, 19.8.1991., str. 1.

      (8)  SL L 309, 9.12.2000., str. 14.

      (9)  SL L 170, 20.7.1995., str. 22.

      (10)  SL L 257, 10.10.1996., str. 41.

      (11)  SL L 117, 21.4.1998., str. 13.

      (12)  SL L 54, 2.3.1999., str. 21.

      (13)  SL L 73, 22.3.2000., str. 16.

      (14)  SL L 73, 22.3.2000., str. 18.

      (15)  SL L 263, 13.10.2000., str. 32.

      (16)  SL L 292, 21.11.2000., str. 30.

      (17)  SL L 234, 9.8.1982., str. 1.

      (18)  Smjernice o dopuštenim odstupanjima pri uvozu — Dokument 7169/VI/99 rev. 1.

      (19)  Označava donju granicu analitičkog utvrđivanja.

      (20)  Označava donju granicu analitičkog utvrđivanja.

      (21)  Označava donju granicu analitičkog utvrđivanja.
   PRILOG

               Grupe i primjeri pojedinačnih proizvoda na koje se odnose najviše razine ostataka

               Ostaci pesticida i najviše razine ostataka
               (mg/kg)

               Azinfos-etil

               Klozolinat

               Dinoterb

               DNOC

               Monolinuron

               Profam

               Pirazofos

               Teknazen

                           1.

                           Voće, svježe, sušeno ili nekuhano, zamrznuto, bez dodatka šećera; orašasto voće

               0,05 (1)

               0,05 (1)

               0,05 (1)

               0,05 (1)

               0,05 (1)

               0,05 (1)

               0,05 (1)

               0,05 (1)

         (I)   AGRUMI

               Grejpovi

               Limuni

               Limete

               Mandarine (uključujući klementine i druge hibride)

               Naranče

               Pomeli

               Drugo

         (II)   OSTALI ORAŠASTI PLODOVI

               Bademi

               Brazilski orasi

               Indijski orasi

               Kesteni

               Kokosovi orasi

               Lješnjaci

               Makadamije

               Pekan orasi

               Pinjoli

               Pistacije

               Obični orasi

               Drugo

         (III)   JEZGRIĆAVO VOĆE

               Jabuke

               Kruške

               Dunje

               Drugo

         (IV)   KOŠTUNIČAVO VOĆE

               Marelice

               Trešnje

               Breskve (uključujući nektarine i slične hibride)

               Šljive

               Drugo

         (V)   BOBICE I SITNO VOĆE

         (a)   Stolno i vinsko grožđe

               Stolno grožđe

               Vinsko grožđe

                           (b)

                           Jagode (osim šumskih)

         (c)   Bobičasto voće (osim šumskog)

               Kupine

               Dudovi (murve)

               Loganske bobice

               Maline

               Drugo

         (d)   Drugo bobičasto voće (osim šumskog)

               Borovnice (voće roda Vaccinium myrtillus)

               Brusnice

               Ribiz (crveni, crni i bijeli)

               Ogrozdi

               Drugo

                           (e)

                           Šumske bobice i šumsko voće

         (VI)   RAZNO

               Avokado

               Banane

               Datulje

               Smokve

               Kivi

               Patuljasta naranča

               Liči

               Mango

               Masline

               Marakuja

               Ananas

               Nar

               Drugo

                           2.

                           Povrće, svježe ili nekuhano, zamrznuto ili sušeno

               0,05 (1)

               0,05 (1)

               0,05 (1)

               0,05 (1)

               0,05 (1)

               0,05 (1)

               0,05 (1)

               0,05 (1)

         (I)   KORJENJAČE I GOMOLJAČE

               Cikla

               Mrkva

               Celer korjenaš

               Hren

               Čičoka

               Pastrnjak

               Korijen peršina

               Rotkvice

               Crni korijen

               Slatki krumpir

               Švedska repa

               Bijela repa

               Yam

               Drugo

         (II)   LUKOVIČASTO POVRĆE

               Češnjak

               Luk

               Luk kozjak

               Mladi (zeleni) luk

               Drugo

         (III)   PLODOVITO POVRĆE

         (a)   Pomoćnice

               Rajčice

               Paprike

               Patlidžani

               Drugo

         (b)   Tikvenjače – jestiva kora

               Krastavci

               Kiseli krastavci

               Tikvice

               Drugo

         (c)   Tikvenjače – nejestiva kora

               Dinje

               Tikve

               Lubenice

               Drugo

                           (d)

                           Slatki kukuruz

         (IV)   KUPUSNJAČE

         (a)   Cvjetajuće kupusnjače

               Brokula (uključujući Calabrese)

               Cvjetača

               Drugo

         (b)   Glavate kupusnjače

               Kelj pupčar (prokulica)

               Glavati kupus

               Drugo

         (c)   Lisnate kupusnjače

               Kineski kupus

               Kelj

               Drugo

                           (d)

                           Koraba

         (V)   LISNATO POVRĆE I SVJEŽE ZAČINSKO BILJE

         (a)   Salata i slično

               Grbica (kreša)

               Matovilac

               Salata

               Endivija

               Drugo

         (b)   Špinat i slično

               Špinat

               Blitva

               Drugo

                           (c)

                           Salata potočnica

                           (d)

                           Radič

         (e)   Začinsko bilje

               Krabuljica

               Vlasac

               Peršin

               Celerov list

               Drugo

         (VI)   MAHUNARKE (svježe)

               Grah (s mahunom)

               Grah (bez mahune)

               Grašak (s mahunom)

               Grašak (bez mahune)

               Drugo

         (VII)   STABLJIKASTO POVRĆE (svježe)

               Šparoga

               Divlja artičoka

               Celer

               Komorač

               Artičoka

               Poriluk

               Rabarbara

               Drugo

         (VIII)   GLJIVE

                           (a)

                           Gljive iz uzgoja

                           (b)

                           Divlje gljive

                           3.

                           Mahunarke

               0,05 (1)

               0,05 (1)

               0,05 (1)

               0,05 (1)

               0,05 (1)

               0,05 (1)

               0,05 (1)

               0,05 (1)

               Grah

               Leće

               Grašak

               Drugo

                           4.

                           Sjeme uljarica

               0,05 (1)

               0,05 (1)

               0,05 (1)

               0,05 (1)

               0,05 (1)

               0,05 (1)

               0,05 (1)

               0,05 (1)

               Sjemenke lana

               Kikiriki

               Sjemenke maka

               Sezamovo sjeme

               Sjemenke suncokreta

               Sjeme repice

               Soja

               Sjeme gorušice

               Sjeme pamuka

               Drugo

                           5.

                           Krumpir

               0,05 (1)

               0,05 (1)

               0,05 (1)

               0,05 (1)

               0,05 (1)

               0,05 (1)

               0,05 (1)

               0,05 (1)

               Mladi krumpir

               Ostali krumpir

                           6.

                              Čaj (sušeno lišće i stabljike Camelia sinensis, fermentirani ili drugačije obrađeni)

               0,1 (1)

               0,1 (1)

               0,1 (1)

               0,1 (1)

               0,1 (1)

               0,1 (1)

               0,1 (1)

               0,1 (1)

                           7.

                              Hmelj (sušeni), uključujući pelete i nekoncentrirani prah

               0,1 (1)

               0,1 (1)

               0,1 (1)

               0,1 (1)

               0,1 (1)

               0,1 (1)

               0,1 (1)

               0,1 (1)

      (1)  Označava donju granicu analitičkog utvrđivanja.


title: Direktiva Komisije 2005/83/EZ od 23. studenoga 2005. o izmjeni, radi prilagodbe tehničkom napretku, priloga I., VI., VII., VIII., IX. i X. Direktivi Vijeća 72/245/EEZ o radijskim smetnjama (elektromagnetskoj kompatibilnosti) vozila  Tekst značajan za EGP

text:
               13/Sv. 035

               HR

               Službeni list Europske unije

               62

         32005L0083

               L 305/32

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               23.11.2005.

      DIREKTIVA KOMISIJE 2005/83/EZ
   od 23. studenoga 2005.
   o izmjeni, radi prilagodbe tehničkom napretku, priloga I., VI., VII., VIII., IX. i X. Direktivi Vijeća 72/245/EEZ o radijskim smetnjama (elektromagnetskoj kompatibilnosti) vozila
   (Tekst značajan za EGP)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 70/156/EEZ od 6. veljače 1970. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na homologaciju motornih vozila i njihovih prikolica (1), a posebno njezin članak 13. stavak 2. drugu alineju,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 72/245/EEZ od 20. lipnja 1972. o radijskim smetnjama (elektromagnetskoj kompatibilnosti) vozila (2), a posebno njezin članak 4.,
   budući da:

               (1)

               Direktiva 72/245/EEZ jedna je od zasebnih direktiva postupka homologacije koji je utvrđen Direktivom 70/156/EEZ.

               (2)

               Zahtjevi za elektromagnetsku kompatibilnost i ispitne odredbe za električnu i elektronsku opremu neprekidno se ažuriraju radom na normiranju Posebnog međunarodnog odbora za radijske interferencije (CISPR) i Međunarodne organizacije za normizaciju (ISO). Stoga je Direktiva Komisije 2004/104/EZ (3), kojom je izmijenjena Direktiva 72/245/EEZ, uvela upućivanje na ispitne postupke dane u nedavnim izdanjima odgovarajućih standarda.

               (3)

               Od stupanja na snagu Direktive 2004/104/EZ nekoliko standarda zamijenjeno je novijim inačicama radi prilagodbe tih normi tehničkom napretku. Stoga je potrebno ažurirati upute prema standardima u Direktivi 72/245/EEZ.

               (4)

               Osim toga, potrebno je unijeti i nekoliko lektorskih ispravaka.

               (5)

               Stoga bi Direktivu 72/245/EEZ trebalo na odgovarajući način izmijeniti,

         DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Prilozi I., VI., VII., VIII., IX. i X. Direktivi 72/245/EEZ mijenjaju se u skladu s Prilogom ovoj Direktivi.
   Članak 2.
   1.   Države članice donose i objavljuju zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 30. rujna 2006. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba i korelacijsku tablicu između tih odredaba i ove Direktive.
   One primjenjuju te odredbe od 1. listopada 2006.
   Kada države članice donose ove mjere, te mjere prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
   2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 3.
   Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Članak 4.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 23. studenoga 2005.

            Za Komisiju

         Günter VERHEUGEN

            Potpredsjednik

      (1)  SL L 42, 23.2.1970., str. 1. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 2005/49/EZ (SL L 194, 26.7.2005., str. 12.).

      (2)  SL L 152, 6.7.1972., str. 15. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom 2005/49/EZ.

      (3)  SL L 337, 13.11.2004., str. 13.
   PRILOG
   Direktiva 72/245/EEZ mijenja se kako slijedi:

               1.

               Prilog I. zamjenjuje se sljedećim:

                           (a)

                           u točki 2.1.12.(a), riječi „sa slabijim djelovanjem ili promjenom u motoru, prijenosu, kočnicama, ogibljenju, upravljaču, uređajima za ograničenje brzine, na primjer” zamjenjuju se riječima „sa slabijim djelovanjem ili promjenom u: npr. motoru, prijenosu, kočnicama, ogibljenju, upravljaču, uređajima za ograničenje brzine”;

                           (b)

                           u točki 6.8.1. riječi „ISO 7637-2:DIS2002” zamjenjuju se riječima „ISO 7637-2: 2. izdanje 2004.”;

                           (c)

                           u točki 6.9.1. riječi „ISO 7637-2:DIS2002” zamjenjuju se riječima „ISO 7637-2: 2. izdanje 2004.”;

                           (d)

                           točka 7. Dodatka 1. zamjenjuje se sljedećim:

                                       „7.

                                       ISO 11451 ‚Cestovna vozila – Električne smetnje zbog uskopojasne zračene elektromagnetske energije – Metoda ispitivanja vozila’

                                                   Dio 1.:

                                                   Općenito i definicije

                                                   (ISO 11451-1: 3. izdanje 2005.)

                                                   Dio 2.:

                                                   Izvor zračenja izvan vozila

                                                   (ISO 11451-2: 3. izdanje 2005.)

                                                   Dio 4.:

                                                   Uvođenje struje (BCI)

                                                   (ISO 11451-4: 1. izdanje 1995.)”;

                           (e)

                           točka 8. Dodatka 1. zamjenjuje se sljedećim:

                                       „8.

                                       ISO 11452 ‚Cestovna vozila – Električne smetnje zbog uskopojasne zračene elektromagnetske energije – Metoda ispitivanja sastavnih dijelova’

                                                   Dio 1.:

                                                   Općenito i definicije

                                                   (ISO 11452-1: 3. izdanje 2005.)

                                                   Dio 2.:

                                                   Apsorbirajuća komora

                                                   (ISO 11452-2: 2. izdanje 2004.)

                                                   Dio 3.:

                                                   TEM kavez

                                                   (ISO 11452-3: 2. izdanje 2001.)

                                                   Dio 4.:

                                                   Uvođenje struje (BCI)

                                                   (ISO 11452-4: 3. izdanje 2005.)

                                                   Dio 5.:

                                                   Trakasti vod

                                                   (ISO 11452-5: 2. izdanje 2002.)”.

               2.

               Prilog VI. zamjenjuje se sljedećim:

                           (a)

                           U točki 1.2. riječi „ISO DIS 11451-2: 2003” zamjenjuju se riječima „ISO 11451-2: 3. izdanje 2005.”.

                           (b)

                           U točkama 3.1., 3.1.1. i 4.1.1. riječi „ISO DIS 11451-1: 2003” zamjenjuju se riječima „ISO 11451-1: 3. izdanje 2005.”.

               3.

               Točka 3.1. Priloga VII. zamjenjuje se sljedećim:

                           „3.1.

                           Ispitivanje treba provoditi metodom ALSE, u skladu s CISPR 25 (2. izdanje 2002.) točkom 6.4.”.

               4.

               Točka 3.1. Priloga VIII. zamjenjuje se sljedećim:

                           „3.1.

                           Ispitivanje treba biti provedeno metodom ALSE, u skladu s CISPR 25 (2. izdanje 2002.) točkom 6.4.”.

               5.

               Prilog IX. mijenja se kako slijedi:

                           (a)

                           točka 1.2.1. zamjenjuje se sljedećim:

                                       „1.2.1.

                                       Električni/elektronički podsklopovi (ESA) mogu po izboru proizvođača ispuniti zahtjeve bilo koje kombinacije sljedećih metoda ispitivanja ako je obuhvaćeno puno frekvencijsko područje prema točki 3.1. ovog Priloga.

                                                   —

                                                   Ispitivanje u apsorbirajućoj komori: prema ISO 11452-2: 2. izdanje 2004.

                                                   —

                                                   Ispitivanje u TEM kavezu: prema ISO 11452-3: 2. izdanje 2001.

                                                   —

                                                   Ispitivanje uvođenjem struje: prema ISO 11452-4: 3. izdanje 2005.

                                                   —

                                                   Ispitivanje trakastim vodom: prema ISO 11452-5: 2. izdanje 2002.

                                                   —

                                                   Ispitivanje trakastim vodom od 800 mm: prema točki 4.5. ovog Priloga.

                                             Frekvencijsko područje i opći ispitni uvjeti zasnivaju se na ISO 11452-1: 3. izdanje 2005.”;

                           (b)

                           točka 2.1. zamjenjuje se sljedećim:

                                       „2.1.

                                       Uvjeti ispitivanja moraju biti u skladu s ISO 11452-1: 3. izdanje 2005.”;

                           (c)

                           točka 3.1. zamjenjuje se sljedećim:
                           „3.1.   Frekvencijsko područje, vremena zadržavanja

                           Mjerenja se provode u frekvencijskom području od 20 do 2 000 MHz, s frekvencijskim koracima prema ISO 11452-1: 3. izdanje 2005.
                           Modulacija ispitnog signala je:

                                       —

                                       AM, s modulacijom od 1 kHz i modulacijskom dubinom od 80 % u frekvencijskom području 20 – 800 MHz,

                                       —

                                       PM, t na 577 μs, perioda 4 600 μs u frekvencijskom području 800 – 2 000 MHz,

                                 ako se tehnička služba i proizvođač električnih/elektroničkih podsklopova (ESA) nisu dogovorili drukčije.
                           Veličina frekvencijskog koraka i vremena zadržavanja treba odabrati prema ISO 11452-1: 3. izdanje 2005.”;

                           (d)

                           točka 3.2. zamjenjuje se sljedećim:

                                       „3.2.

                                       Tehnička služba izvodi ispitivanje u vremenskim razmacima određenim u ISO 11452-1: 3. izdanje 2005. u frekvencijskom području od 20 do 2 000 MHz.
                                       U drugom slučaju, ako proizvođač dostavi mjerne podatke za čitavo frekvencijsko područje koje je pripremio ovlašteni laboratorij s odobrenjem za odgovarajuće dijelove ISO 17025: 1. izdanje 1999., tehnička služba može odabrati smanjeni broj frekvencija u području, na primjer 27, 45, 65, 90, 120, 150, 190, 230, 280, 380, 450, 600, 750, 900, 1 300 i 1 800 MHz te tako potvrditi da ESA-i ispunjavaju zahtjeve ovog Priloga.”;

                           (e)

                           točka 4.1.2. zamjenjuje se sljedećim:
                           „4.1.2.   Postupak ispitivanja

                           ‚Metoda supstitucije’ rabi se radi postizanja uvjeta za ispitivanje prema ISO 11452-2: 2. izdanje 2004.
                           Ispitivanje se izvodi vertikalnom polarizacijom.”;

                           (f)

                           točka 4.2.2. zamjenjuje se sljedećim:
                           „4.2.2.   Postupak ispitivanja

                           Ispitivanje se izvodi prema ISO 11452-3: 2. izdanje 2001.
                           Zavisno o ESA-ima koji se ispituju, tehnička služba odabire metodu maksimalnog spajanja polja s ESA-ima ili ožičenjem unutar TEM kaveza.”;

                           (g)

                           točka 4.3.2. zamjenjuje se sljedećim:
                           „4.3.2.   Postupak ispitivanja

                           Ispitivanje se izvodi prema ISO 11452-4: 3. izdanje 2005. na ispitnom stolu.
                           U drugom slučaju, ESA se može ispitati ugrađen u vozilu prema ISO 11451-4: 1. izdanje 1995.

                                       —

                                       Strujna kliješta postave se na udaljenost od 150 mm od ispitivanog ESA.

                                       —

                                       Za izračun dovedene struje iz izlazne snage rabi se referentna metoda.

                                       —

                                       Frekvencijsko područje ove metode ograničeno je specifikacijom strujnih kliješta.”

               6.

               U točkama 2. i 3. Priloga X. „ISO 7637-2: 2002” zamjenjuje se s „ISO 7637-2: 2004.”