title: Direktiva 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2007. o uspostavljanju infrastrukture za prostorne informacije u Europskoj zajednici (INSPIRE)

text:
               13/Sv. 030

               HR

               Službeni list Europske unije

               270

         32007L0002

               L 108/1

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               14.03.2007.

      DIREKTIVA 2007/2/EZ EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

   od 14. ožujka 2007.
   o uspostavljanju infrastrukture za prostorne informacije u Europskoj zajednici (INSPIRE)
   EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 175. stavak 1.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
   nakon savjetovanja s Odborom regija,
   u skladu s postupkom predviđenim u članku 251. Ugovora, s obzirom na zajednički tekst koji je odobrio Odbor za mirenje 17. siječnja 2007. (2),
   budući da:

               (1)

               Cilj politike Zajednice u pogledu okoliša je postići visoku razinu zaštite, uzimajući u obzir raznovrsne okolnosti u različitim regijama Zajednice. Osim toga su informacije, zajedno s prostornim informacijama, potrebne za oblikovanje i provedbu spomenute politike kao i drugih politika Zajednice koje u skladu s člankom 6. Ugovora moraju integrirati ciljeve zaštite okoliša. Da bi se postigla takva integracija, potrebno je uspostaviti mjeru za koordinaciju između korisnika i pružatelja informacija tako da bi se mogle kombinirati informacije i znanja iz različitih sektora.

               (2)

               Potrebno je u potpunosti razmotriti Šesti program djelovanja za okoliš, koji je donesen Odlukom br. 1600/2002/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 22. lipnja 2002. (3) kako bi se osiguralo integrirano oblikovanje politike zaštite okoliša Zajednice, uzimajući u obzir regionalne i lokalne različitosti. Postoje brojni problemi vezani uz raspoloživost, kvalitetu, organizaciju, dostupnost i dijeljenje prostornih informacija potrebnih za postizanje ciljeva utvrđenih u tom programu.

               (3)

               Problemi vezani uz raspoloživost, kvalitetu, organizaciju, dostupnost i dijeljenje prostornih informacija su zajednički mnogim političkim i informacijskim temama i susreću se na različitim razinama tijela javne vlasti i u raznim sektorima. Rješavanje tih problema zahtijeva mjere koje se bave razmjenjivanjem, zajedničkim korištenjem, pristupom i korištenjem interoperabilnih prostornih podataka i usluga o prostornim podacima na različitim razinama tijela javne vlasti i u različitim sektorima. Stoga je u Zajednici potrebno uspostaviti infrastrukturu za prostorne informacije.

               (4)

               Infrastruktura za prostorne informacije u Europskoj zajednici (INSPIRE) treba podržavati kreiranje politike vezano uz politike i aktivnosti koje mogu direktno ili indirektno utjecati na okoliš.

               (5)

               INSPIRE se treba temeljiti na infrastrukturama za prostorne informacije koje uspostavljaju države članice i koje su usklađene sa zajedničkim provedbenim pravilima te dopunjene mjerama na razini Zajednice. Te mjere trebaju osigurati da su infrastrukture za prostorne podatke koje su uspostavile države članice usklađene i upotrebljive u Zajednici kao i u prekograničnom okruženju.

               (6)

               Infrastrukture za prostorne informacije u državama članicama trebaju biti oblikovane tako da osiguravaju da se prostorni podaci pohranjuju, da su raspoloživi te da se održavaju na najprikladnijoj razini; da omogućavaju dosljedno kombiniranje prostornih podataka iz različitih izvora diljem Zajednice i njihovo dijeljenje između nekoliko korisnika i aplikacija; da omogućavaju da se prostorni podaci prikupljeni na jednoj razini tijela javne vlasti dijele s drugim tijelima javne vlasti; da su prostorni podaci raspoloživi pod uvjetima koji bezrazložno ne ograničavaju njihovu širu uporabu; da je moguće lako otkriti raspoložive prostorne podatke, ocijeniti njihovu prikladnost za ostvarenje cilja i saznati uvjete koji se primjenjuju za njihovu uporabu.

               (7)

               Postoji određeno preklapanje između prostornih informacija obuhvaćenih ovom Direktivom i informacija obuhvaćenih Direktivom 2003/4/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2003. o javnom pristupu informacijama o okolišu (4). Ova Direktiva ne dovodi u pitanje Direktivu 2003/4/EZ.

               (8)

               Ova Direktiva ne dovodi u pitanje Direktivu 2003/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. studenoga 2003. o ponovnom korištenju informacija javnog sektora (5), čiji ciljevi dopunjuju ciljeve ove Direktive.

               (9)

               Ova Direktiva ne smije utjecati na postojanje ili posjedovanje prava intelektualnog vlasništva tijela javne vlasti.

               (10)

               Uspostava INSPIRE-a će predstavljati značajnu dodanu vrijednost za - i imat će koristi od - drugih inicijativa Zajednice kao što su Uredba Vijeća (EZ) br. 876/2002 od 21. svibnja 2002. o osnivanju Zajedničkog poduzeća Galileo (6) i Komunikacija Komisije Europskom parlamentu i Vijeću „Globalno nadziranje okoliša i sigurnost (GMES): Uspostavljanje GMES-a do 2008. — (Akcijski plan (2004. do 2008.))”. Države članice trebaju razmotriti uporabu podataka i usluga koji proizlaze iz Galilea i GMES-a, kada budu raspoloživi, posebno onih vezanih uz vremenske i prostorne reference iz Galilea.

               (11)

               Poduzete su mnoge inicijative na nacionalnoj razini i razini Zajednice da bi se prikupile prostorne informacije te uskladilo ili organiziralo njihovo širenje ili uporaba. Takve inicijative se mogu uspostaviti putem zakonodavstva Zajednice, kao što je Odluka Komisije 2000/479/EZ od 17. srpnja 2000. o primjeni Europskog registra emisijskih onečišćivača (EPER) u skladu s člankom 15. Direktive Vijeća 96/61/EZ o integriranom sprečavanju i kontroli onečišćenja (IPPC) (7) i Uredba (EZ) br. 2152/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. studenoga 2003. o motrenju šuma i međusobnim ekološkim utjecajima u Zajednici (Šume u fokusu) (8), u okviru programa koje financira Zajednica (primjerice, projekt CORINE Land Cover, Europski informacijski sustav u području prometne politike) ili mogu proizaći iz inicijativa poduzetih na nacionalnoj ili regionalnoj razini. Ova Direktiva neće samo dopunjavati takve inicijative osiguravanjem okvira koji će im omogućiti da postanu interoperabilne, nego će graditi na postojećim iskustvima i inicijativama i neće ponavljati posao koji je već obavljen.

               (12)

               Ova Direktiva se treba primjenjivati na prostorne podatke koje posjeduju tijela javne vlasti ili u ime tijela javne vlasti i na prostorne podatke koje koriste javna tijela vlasti u izvršavanju svojih javnih zadaća. Međutim, podložno određenim uvjetima ova se Direktiva također treba primjenjivati na prostorne podatke koje posjeduju fizičke ili pravne osobe osim tijela javne vlasti, pod uvjetom da spomenute fizičke ili pravne osobe to zahtijevaju.

               (13)

               Ova Direktiva ne treba postavljati uvjete za prikupljanje novih podataka ili za prenošenje takvih informacija Komisiji, budući da ta pitanja regulira drugo zakonodavstvo vezano uz okoliš.

               (14)

               Uspostavljanje nacionalnih infrastruktura se treba odvijati postupno i shodno tomu se temama prostornih podataka obuhvaćenih ovom Direktivom trebaju odobravati različite razine prioriteta. Uspostavljanje treba uzeti u obzir opseg u kojemu su prostorni podaci potrebni za cijeli niz primjena u različitim područjima politike, prioritetnih aktivnosti predviđenih u skladu s politikama Zajednice kojima su potrebni usklađeni prostorni podaci i napredak koji je već postignut u području usklađivanja u državama članicama.

               (15)

               Gubitak vremena i sredstava u potrazi za postojećim prostornim podacima ili utvrđivanje mogu li se oni koristiti za određenu svrhu čine glavnu prepreku za potpunu iskoristivost dostupnih podataka. Države članice trebaju stoga osigurati opise dostupnih skupova prostornih podataka i usluga u obliku metapodataka.

               (16)

               Budući da velika raznolikost formata i struktura u kojima su prostorni podaci u Zajednici organizirani i dostupni onemogućava učinkovito oblikovanje, provedbu, nadzor i ocjenu zakonodavstva Zajednice koje direktno ili indirektno utječe na okoliš, potrebno je predvidjeti provedbene mjere kako bi se olakšala uporaba prostornih podataka iz različitih izvora u državama članicama. Te mjere trebaju učiniti skupove prostornih podataka interoperabilnima, a države članice trebaju osigurati da su svi podaci ili informacije potrebne za postizanje interoperabilnosti dostupni pod uvjetima koji ne ograničavaju njihovu uporabu u tu svrhu. Provedbena pravila se, gdje je moguće, trebaju temeljiti na međunarodnim standardima i ne smiju uzrokovati prekomjerne troškove za države članice.

               (17)

               Mrežne usluge su potrebne za dijeljenje prostornih podataka između različitih razina tijela javne vlasti u Zajednici. Te mrežne usluge trebaju omogućiti otkrivanje, transformaciju, pregled i preuzimanje prostornih podataka i korištenje usluga prostornih podataka i e-trgovine. Mrežne usluge trebaju djelovati u skladu sa zajednički dogovorenim specifikacijama i minimalnim mjerilima izvedbe da bi se osigurala interoperabilnost infrastruktura koje su uspostavile države članice. Mreža treba također uključivati tehničke mogućnosti koje omogućavaju tijelima javne vlasti da učine svoje skupove i usluge prostornih podataka dostupnima.

               (18)

               Određene skupove i usluge prostornih podataka relevantne za politike Zajednice koje direktno ili indirektno utječu na okoliš posjeduju i primjenjuju treće strane. Države članice bi stoga trebale ponuditi trećim stranama mogućnost da daju doprinos nacionalnim infrastrukturama, pod uvjetom da se time ne naruši povezanost i jednostavnost uporabe prostornih podataka i usluga prostornih podataka koji su obuhvaćeni tim infrastrukturama.

               (19)

               Iskustvo u državama članicama je pokazalo da je za uspješnu provedbu infrastrukture za prostorne informacije važno da je minimalni broj usluga dostupan javnosti besplatno. Države članice bi stoga trebale kao minimum i besplatno staviti na raspolaganje usluge za otkrivanje i, pod određenim posebnim uvjetima, pregled skupova prostornih podataka.

               (20)

               Da bi potpomogle integraciju nacionalnih infrastruktura u INSPIRE države članice trebaju omogućiti pristup svojim infrastrukturama putem geoportala Zajednice kojim upravlja Komisija, kao i putem drugih pristupnih točaka kojima države članice odluče upravljati.

               (21)

               Kako bi informacije s različitih razina tijela javne vlasti stavile na raspolaganje, države članice trebaju otkloniti praktične prepreke u tom pogledu s kojima se tijela javne vlasti susreću na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini prilikom izvršavanja svojih javnih zadaća koje mogu imati direktan ili indirektan utjecaj na okoliš.

               (22)

               Tijekom izvođenja svojih javnih zadaća tijela javne vlasti trebaju imati neometan pristup relevantnim skupovima i uslugama prostornih podataka. Takav pristup se može omesti ako svaki puta kada se traži on ovisi o pojedinačnim ad hoc pregovorima između tijela javne vlasti. Države članice trebaju poduzeti odgovarajuće mjere za sprečavanje takvih praktičnih prepreka pri dijeljenju podataka, na primjer putem prethodnih sporazuma između tijela javne vlasti.

               (23)

               Kada u istoj državi članici jedno tijelo javne vlasti dostavlja drugom tijelu javne vlasti skupove i usluge prostornih podataka koji su potrebni za ispunjavanje obveze izvješćivanja u skladu sa zakonodavstvom Zajednice vezanog uz okoliš, dotična država članica treba biti slobodna odlučiti da ti skupovi i usluge prostornih podataka nisu podložni nikakvoj naplati. Mehanizmi za dijeljenje skupova i usluga prostornih podataka između vlasti i drugih javnih uprava te fizičkih ili pravnih osoba koje obavljaju javne administrativne funkcije prema nacionalnom pravu trebaju uzeti u obzir potrebu za zaštitom financijske održivosti tijela javne vlasti, posebno onih kojima je dužnost ostvariti prihod. U svakom slučaju, zaračunati troškovi ne bi trebali prekoračiti troškove prikupljanja, izrade, reproduciranja i širenja, zajedno s razumnom dobiti od ulaganja.

               (24)

               Pružanje mrežnih usluga treba provoditi potpuno u skladu s načelima koja se odnose na zaštitu osobnih podataka u skladu s Direktivom 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka (9).

               (25)

               Okviri za dijeljenje prostornih podataka između tijela javne vlasti koja su ih na temelju Direktive dužna dijeliti trebaju biti neutralni s obzirom na takva tijela javne vlasti u državi članici kao i s obzirom na takva tijela javne vlasti u drugim državama članicama i institucijama Zajednice. Budući da institucije i tijela Zajednice često trebaju integrirati i ocjenjivati prostorne informacije iz svih država članica, oni trebaju imati pristup i mogućnost korištenja prostornih podataka i usluga prostornih podataka u skladu s usklađenim uvjetima.

               (26)

               Kako bi se potaknulo da treće strane razviju usluge s dodanom vrijednošću, što bi koristilo tijelima javne vlasti i javnosti, potrebno je olakšati pristup prostornim podacima koji prelaze administrativne ili državne granice.

               (27)

               Učinkovita primjena infrastruktura za prostorne informacije zahtijeva koordinaciju svih onih kojima je u interesu uspostavljanje takvih infrastruktura, bilo da su pridonositelji ili korisnici. Stoga je potrebno uspostaviti odgovarajuće koordinacijske strukture na različitim razinama vlasti kao i uzeti u obzir raspodjelu ovlasti i odgovornosti u državama članicama.

               (28)

               Kako bi se iskoristila najnovija konkretna iskustva vezana uz informacijske infrastrukture, primjereno je da se mjere potrebne za provedbu ove Direktive podupru međunarodnim normama i normama koje su usvojila Europska tijela za normizaciju u skladu s postupkom utvrđenim u Direktivi 98/34/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 22. lipnja 1998. o utvrđivanju postupka pružanja informacija u području tehničkih normi i propisa (10).

               (29)

               Budući da je cilj Europske agencije za okoliš, koja je osnovana Uredbom Vijeća (EEZ) br. 1210/90 od 7. svibnja 1990. o osnivanju Europske agencije za okoliš i Europske informacijske i promatračke mreže za zaštitu okoliša (11), pružiti Zajednici objektivne, pouzdane i usporedive informacije o okolišu na razini Zajednice, te , inter alia, unapređenje protoka informacija o okolišu koje su bitne za politiku između država članica i institucija Zajednice, ona treba aktivno doprinijeti provedbi ove Direktive.

               (30)

               U skladu s točkom 34. Međuinstitucionalnog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva (12), potiču se države članice da za svoje potrebe i u interesu Zajednice izrade svoje vlastite tablice koje će u okviru mogućnosti prikazati korelaciju između ove Direktive i mjera za prenošenje, te da ih učine javno dostupnima.

               (31)

               Mjere potrebne za provedbu ove Direktive trebaju se usvojiti u skladu s Odlukom Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji (13).

               (32)

               Posebno, Komisiju treba ovlastiti za prilagodbu opisa postojećih tema podataka iz Priloga I., II. I III. Budući da su takve mjere od opće primjene i da su izrađene za izmjenu elemenata ove Direktive koji nisu ključni, treba ih usvojiti u skladu s regulatornim postupkom s kontrolom predviđenim u članku 5.a Odluke 1999/468/EZ.

               (33)

               Komisiju treba također ovlastiti za prilagodbu provedbenih pravila kojima se utvrđuju tehnička rješenja za interoperabilnost i usklađivanje skupova i usluga prostornih podataka, propisa koji uređuju uvjete za pristup takvim skupovima i uslugama, kao i propisa vezanih uz tehničke specifikacije i obveze mrežnih usluga. Budući da su takve mjere od opće primjene i da su izrađene kao dopuna ovoj Direktivi dodavanjem novih elemenata koji nisu ključni, treba ih usvojiti u skladu s regulatornim postupkom s kontrolom predviđenim u članku 5.a Odluke 1999/468/EZ.

               (34)

               Pripremne radnje za odluke o provedbi ove Direktive i za budući razvoj INSPIRE-a zahtijevaju neprekidno praćenje provedbe Direktive i redovito izvještavanje.

               (35)

               Budući da države članice ne mogu dostatno ostvariti cilj ove Direktive, naime uspostavu INSPIRE-a, zbog transnacionalnih aspekata i zbog opće potrebe da se u Zajednici usklade uvjeti pristupa, razmjene i zajedničkog korištenja prostornih informacija, nego ga se stoga može na bolji način ostvariti na razini Zajednice, Zajednica može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti kako je utvrđeno u članku 5. Ugovora. U skladu s načelom razmjernosti, kako je utvrđeno u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja,

         DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:
   POGLAVLJE I.

      OPĆE ODREDBE

   Članak 1.
   1.   Svrha ove Direktive je utvrđivanje općih pravila za uspostavljanje Infrastrukture za prostorne informacije u Europskoj zajednici (dalje u tekstu INSPIRE), za potrebe politika Zajednice u pogledu okoliša te politika i aktivnosti koje mogu imati utjecaj na okoliš.
   2.   INSPIRE se gradi na infrastrukturama za prostorne informacije koje su uspostavljene i kojima upravljaju države članice.
   Članak 2.
   1.   Ova Direktiva ne dovodi u pitanje Direktive 2003/4/EZ i 2003/98/EZ.
   2.   Ova Direktiva ne utječe na postojanje ili posjedovanje prava intelektualnog vlasništva tijela javne vlasti.
   Članak 3.
   Za potrebe ove Direktive primjenjuju se sljedeće definicije:

               1.

               „infrastruktura za prostorne informacije” znači metapodaci, skupovi i usluge prostornih podataka; mrežne usluge i tehnologije; sporazumi o zajedničkom korištenju, pristupu i uporabi; mehanizmi za koordinaciju i nadzor, procesi i postupci koji se uspostavljaju, kojima se upravlja ili koji su dostupni u skladu s ovom Direktivom;

               2.

               „prostorni podaci” znači bilo kakvi podaci koji imaju direktnu ili indirektnu vezu s određenim položajem ili geografskim područjem;

               3.

               „skup prostornih podataka” znači odrediva zbirka prostornih podataka;

               4.

               „usluge prostornih podataka” znači djelatnosti koje se putem računalnog programa mogu izvršavati na prostornim podacima koji su sadržani u skupovima prostornih podataka ili na povezanim metapodacima;

               5.

               „prostorni objekt” znači apstraktan prikaz pojave iz stvarnog svijeta koji je u vezi s određenim položajem ili geografskim područjem;

               6.

               „metapodaci” znači informacije koje opisuju skupove i usluge prostornih podataka i omogućavaju njihovo otkrivanje, popisivanje i uporabu;

               7.

               „interoperabilnost” znači mogućnost kombiniranja skupova prostornih podataka i međudjelovanja usluga, bez ponavljajuće manualne intervencije, tako da bi se dobio cjelovit rezultat i poboljšala dodana vrijednost skupova podataka i usluga;

               8.

               „geoportal INSPIRE” znači internetska stranica, ili njezin ekvivalent, koja omogućava pristup uslugama koje su navedene u članku 11. stavku 1.;

               9.

               „tijelo javne vlasti” znači:

                           (a)

                           svaku državna ili druga javna uprava, uključujući javna savjetodavna tijela na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini;

                           (b)

                           svaka fizička ili pravna osoba koja obavlja poslove javne uprave u skladu s nacionalnim pravom, uključujući posebne dužnosti, djelatnosti ili usluge u vezi s okolišem; i

                           (c)

                           svaka fizička ili pravna osoba koja ima javnu odgovornost ili zadaću, ili obavlja javnu službu u vezi s okolišem pod upravom tijela ili osoba iz (a) ili (b).

                     Kada tijela ili institucije djeluju u sudbenom ili zakonodavnom svojstvu, države članice mogu za potrebe ove Direktive odlučiti da se one ne smatraju tijelom javne vlasti;

               10.

               „treća strana” znači bilo koja fizička ili pravna osoba koja nije tijelo javne vlasti.

         Članak 4.
   1.   Ova Direktiva obuhvaća skupove prostornih podataka koji ispunjavaju sljedeće uvjete:

               (a)

               odnose se na područja na kojima država članica ima i/ili primjenjuje jurisdikcijska prava;

               (b)

               u elektroničkom su obliku;

               (c)

               posjeduje ih, ili ih se posjeduje u ime bilo koga od navedenih:

                           i.

                           tijelo javne vlasti, koje je proizvelo ili zaprimilo tijelo javne vlasti, ili njima upravlja ili ih ažurira ta vlast i obuhvaćeni su njenim javnim zadaćama;

                           ii.

                           treća strana kojoj je omogućeno umreženje u skladu s člankom 12.;

               (d)

               odnose se na jednu ili više tema koje su navedene u prilozima I., II. ili III.

         2.   U slučajevima kad tijela javne vlasti posjeduju ili se u ime njih posjeduje više istovjetnih primjeraka istih skupova prostornih podataka, ova Direktiva se primjenjuje samo na referentnu verziju iz koje su ti različiti primjerci izvedeni.
   3.   Ova Direktiva također obuhvaća usluge prostornih podataka koji su povezani s podacima sadržanima u skupovima prostornih podataka navedenih u stavku 1.
   4.   Ova Direktiva ne zahtijeva prikupljanje novih prostornih podataka.
   5.   U slučaju skupova prostornih podataka koji udovoljavaju uvjetom iz stavka 1. točke (c), ali u vezi kojih treća strana posjeduje prava intelektualnog vlasništva, tijelo javne vlasti može poduzeti postupke u skladu s ovom Direktivom samo uz odobrenje te treće strane.
   6.   Odstupajući od stavka 1., ova Direktiva obuhvaća skupove prostornih podataka koje posjeduje tijelo javne vlasti ili u ime tijela javne vlasti koje djeluje na najnižoj razini vlasti unutar države članice, samo ako država članica ima zakone ili uredbe koje zahtijevaju njihovo prikupljanje ili širenje.
   7.   Opis postojećih tema podataka navedenih u prilozima I., II. i III. može se prilagoditi u skladu s regulatornim postupkom s kontrolom iz članka 22. stavka 3., kako bi se uzele u obzir rastuće potrebe za prostornim podacima za potporu politikama Zajednice koje utječu na okoliš.
   POGLAVLJE II.

      METAPODACI

   Članak 5.
   1.   Države članice osiguravaju da se metapodaci izrađuju za skupove i usluge prostornih podataka koji su u vezi s temama iznesenim u prilozima I., II. i III., kao i da se ti metapodaci ažuriraju.
   2.   Metapodaci uključuju informacije o sljedećem:

               (a)

               usklađenost skupova prostornih podataka s provedbenim pravilima iz članka 7. stavka 1.;

               (b)

               uvjeti koji se primjenjuju za pristup i uporabu skupova i usluga prostornih podataka i, ako je to primjenjivo, odgovarajuće naknade;

               (c)

               kakvoća i valjanost skupova prostornih podataka;

               (d)

               tijela javne vlasti koja su odgovorna za uspostavljanje, upravljanje, održavanje i raspodjelu skupova prostornih podataka i usluga;

               (e)

               ograničenja u vezi s javnom dostupnošću i razlozi takvih ograničenja, u skladu s člankom 13.

         3.   Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da su metapodaci cjeloviti te da su dovoljne kakvoće kako bi ispunili svrhu predviđenu u točki 6. članka 3.
   4.   Pravila za provedbu ovog članka donose se 15. svibnja 2008. u skladu s regulatornim postupkom iz članka 22. stavka 2. Ova pravila uzimaju u obzir relevantne, postojeće međunarodne norme i zahtjeve korisnika, posebno u vezi s metapodacima o valjanosti.
   Članak 6.
   Države članice izrađuju metapodatke iz članka 5. sukladno sljedećem rasporedu:

               (a)

               ne kasnije od dvije godine nakon datuma donošenja provedbenih pravila u skladu s člankom 5. stavkom 4. u slučaju skupova prostornih podataka koji se podudaraju s temama navedenim u prilozima I. i II.;

               (b)

               ne kasnije od pet godina nakon datuma donošenja provedbenih pravila u skladu s člankom 5. stavkom 4. u slučaju skupova prostornih podataka koji se podudaraju s temama navedenim u Prilogu III.

         POGLAVLJE III.

      INTEROPERABILNOST SKUPOVA PROSTORNIH PODATAKA I USLUGA

   Članak 7.
   1.   Provedbena pravila koja utvrđuju tehnička rješenja za interoperabilnost i, ako je izvedivo, usklađivanje skupova i usluga prostornih podataka, koja su namijenjena izmjeni elemenata ove Direktive koji nisu ključni dopunjavajući je, donose se u skladu s regulatornim postupkom s kontrolom iz članka 22. stavka 3. Prilikom razvoja provedbenih pravila u obzir se uzimaju relevantni zahtjevi korisnika, postojeće inicijative i međunarodne norme za usklađivanje skupova prostornih podataka, kao i izvodivost i isplativost. Kad organizacije koje su osnovane u skladu s međunarodnim pravom usvoje odgovarajuće norme kako bi osigurale interoperabilnost ili usklađivanje skupova i usluga prostornih podataka, te norme se uključuju, a prema potrebi se navodi uputa i na postojeća tehnička sredstva, u provedbena pravila koja su spomenuta u ovome stavku.
   2.   Kao temelj za razvijanje provedbenih pravila iz stavka 1. Komisija provodi ispitivanja kako bi osigurala provedivost pravila i njihovu razmjernost u smislu njihovih mogućih troškova i koristi te razmjenjuje rezultate tih ispitivanja s Odborom iz članka 22. stavka 1. Države članice na zahtjev dostavljaju Komisiji potrebne informacije koje joj omogućavaju provođenje takvih ispitivanja.
   3.   Države članice osiguravaju da su svi novoprikupljeni i opsežno restrukturirani skupovi prostornih podataka i odgovarajuće usluge prostornih podataka dostupni u skladu s provedbenim pravilima iz stavka 1. unutar dvije godine od njihovog donošenja, kao i da su drugi skupovi i usluge prostornih podataka koji su još uvijek u uporabi dostupni u skladu s provedbenim pravilima unutar sedam godina od njihovog donošenja. Skupovi prostornih podataka su dostupni u skladu s provedbenim pravilima ili prilagodbom postojećih skupova prostornih podataka ili putem usluga za transformaciju iz točke (d) članka 11. stavka 1.
   4.   Provedbena pravila iz stavka 1. obuhvaćaju opis i razvrstavanje prostornih objekata relevantnih za skupove prostornih podataka koji su povezani s temama iznesenim u prilozima I, II, i III kao i način na koji su ti prostorni podaci georeferencirani.
   5.   Predstavnicima država članica na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini kao i drugim fizičkim i pravnim osobama koje imaju interes vezan uz dotične prostorne podatke preko svoje uloge u infrastrukturi za prostorne informacije, uključujući korisnike, proizvođače, pružatelje usluga s dodanom vrijednošću, ili bilo kojem koordinacijskom tijelu, daje se mogućnost sudjelovanja u pripremnim raspravama o sadržaju provedbenih pravila iz stavka 1., prije nego što ih razmotri Odbor iz članka 22. stavka 1.
   Članak 8.
   1.   U slučaju skupova prostornih podataka koji su povezani s jednom ili više tema navedenih u prilozima I. i II., provedbena pravila iz članka 7. stavka 1. ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. 3. i 4. ovog članka.
   2.   Provedbena pravila se bave sljedećim značajkama prostornih podataka:

               (a)

               zajednički okvir za jedinstveno označivanje prostornih objekata, u koji se mogu prenijeti oznake u skladu s nacionalnim sustavima kako bi se osigurala njihova interoperabilnost;

               (b)

               odnos između prostornih objekata;

               (c)

               ključna svojstva i odgovarajući višejezični rječnici koji su obično potrebni za politike koje mogu imati utjecaj na okoliš;

               (d)

               informacije o privremenom opsegu podataka;

               (e)

               ažuriranje podataka.

         3.   Namjena provedbenih pravila je osiguravanje sukladnosti između stavki informacija koje se odnose na isti položaj ili između stavki informacija koje se odnose na isti objekt prikazan u različitim mjerilima.
   4.   Namjena provedbenih pravila je osiguravanje usporedivosti informacija koje su izvedene iz skupova prostornih podataka u pogledu značajki iz članka 7. stavka 4. i stavka 2. tog članka.
   Članak 9.
   Provedbena pravila iz članka 7. stavka 1. donose se u skladu sa sljedećim rasporedom:

               (a)

               ne kasnije od 15. svibnja 2009. u slučaju skupova prostornih podataka koji su povezani s temama koje su iznesene u Prilogu I.;

               (b)

               ne kasnije od 15. svibnja 2012. u slučaju skupova prostornih podataka koji su povezani s temama koje su iznesene u prilozima II. i III.

         Članak 10.
   1.   Države članice osiguravaju dostupnost svih informacija, uključujući podatke, šifre i tehničke podjele koje su potrebne za usklađenost s provedbenim pravilima iz članka 7. stavka 1., tijelima javne vlasti ili trećim stranama u skladu s uvjetima koji ne ograničavaju njihovo korištenje za tu namjenu.
   2.   S ciljem osiguravanja cjelovitosti prostornih podataka koji su povezani s geografskim objektom, čiji položaj premošćuje granicu između dviju ili više država članica, države članice zajedničkim pristankom odlučuju o opisu i položaju takvih zajedničkih objekata, ako je to potrebno.
   POGLAVLJE IV.

      MREŽNE USLUGE

   Članak 11.
   1.   Države članice uspostavljaju i upravljaju umreženjem sljedećih usluga za skupove prostornih podataka i usluga za koje su izrađeni metapodaci u skladu s ovom Direktivom:

               (a)

               usluge za otkrivanje omogućavaju potragu za skupovima i uslugama prostornih podataka na temelju sadržaja povezanih metapodataka te prikaz sadržaja metapodataka;

               (b)

               usluge za pregledavanje minimalno omogućavaju prikazivanje, navigaciju, povećavanje/smanjivanje, pomicanje ili preklapanje vidljivih skupova prostornih podataka i prikazivanje informacija tumača znakova i svih važnih sadržaja metapodataka;

               (c)

               usluge za preuzimanje podataka, koji omogućavaju da se preslike skupova prostornih podataka ili dijelova takvih skupova mogu preuzeti i da im se može izravno pristupiti tamo gdje je to izvedivo;

               (d)

               usluge za transformaciju, koje omogućavaju transformaciju skupova prostornih podataka radi postizanja interoperabilnosti;

               (e)

               usluge koji omogućavaju pozivanje usluga prostornih podataka.

         Ove usluge uzimaju u obzir relevantne zahtjeve korisnika i jednostavne su za korištenje, dostupne su javnosti i može im se pristupiti preko interneta ili bilo kojeg drugog prikladnog telekomunikacijskog sredstva.
   2.   Za potrebe usluga iz točke (a) stavka 1. primjenjuje se najmanje sljedeća kombinacija kriterija za pretraživanje:

               (a)

               ključne riječi;

               (b)

               podjela prostornih podataka i usluga;

               (c)

               kakvoća i valjanost skupova prostornih podataka;

               (d)

               stupanj usklađenosti s provedbenim pravilima iz članka 7. stavka 1.;

               (e)

               geografski položaj;

               (f)

               uvjeti koji se primjenjuju za pristup skupovima i uslugama prostornih podataka i njihovo korištenje;

               (g)

               tijela javne vlasti koja su odgovorna za uspostavljanje, upravljanje, održavanje i raspodjelu skupova prostornih podataka i usluga.

         3.   Usluge za transformaciju iz točke (d) stavka 1. kombiniraju se s drugim uslugama iz tog stavka tako da se omogući upravljanje svim tim uslugama u skladu s provedbenim pravilima iz članka 7. stavka 1.
   Članak 12.
   Države članice osiguravaju tijelima javne vlasti tehničku mogućnost povezivanja svojih skupova i usluga prostornih podataka s mrežom iz članka 11. stavka 1. Ova usluga je na zahtjev također dostupna trećim stranama čiji su skupovi i usluge prostornih podataka u skladu s provedbenim pravilima koja utvrđuju obveze u vezi, a posebno s metapodacima, mrežnim uslugama i interoperabilnosti.
   Članak 13.
   1.   Odstupajući od odredaba članka 11. stavka 1., države članice mogu ograničiti javni pristup skupovima i uslugama prostornih podataka putem usluga iz točke (a) članka 11. stavka 1., tamo gdje bi taj pristup mogao negativno utjecati na međunarodne odnose, državnu sigurnost i nacionalnu obranu.
   Odstupajući od odredaba članka 11. stavka 1, države članice mogu ograničiti javni pristup skupovima i uslugama prostornih podataka putem usluga iz točaka (b) do (e) članka 11. stavka 1., ili uslugama e-trgovine iz članka 14. stavka 3., kada bi takav pristup mogao negativno utjecati na bilo što od sljedećeg:

               (a)

               povjerljivost postupaka tijela javne vlasti, ako je takva povjerljivost propisana zakonom;

               (b)

               međunarodne odnose, državnu sigurnost ili nacionalnu obranu;

               (c)

               tijek pravde, mogućnost da svaka osoba ima pošteno suđenje ili mogućnost tijela javne vlasti da provodi istragu kaznene ili disciplinske prirode;

               (d)

               povjerljivost poslovnih ili industrijskih informacija, ako je takva povjerljivost propisana nacionalnim pravom ili pravom Zajednice za zaštitu zakonitog gospodarskog interesa, uključujući i državni interes u održavanju povjerljivosti statističkih podataka i tajnosti poreza;

               (e)

               prava intelektualnog vlasništva;

               (f)

               povjerljivost osobnih podataka i/ili dokumenata u vezi s fizičkom osobom kada takva osoba nije pristala na otkrivanje informacija javnosti, ako je takva povjerljivost propisana nacionalnim pravom ili pravom Zajednice;

               (g)

               interese ili zaštitu bilo koje osobe koja dostavi traženu informaciju na dobrovoljnoj osnovi a da je se može ili ne može staviti pod zakonsku obvezu da to učini, osim ako ta osoba nije pristala na objavu dotičnih informacija;

               (h)

               zaštitu okoliša na koji se takva informacija odnosi, kao što je primjerice položaj rijetkih vrsta.

         2.   Razlozi za ograničavanje pristupa, kako je predviđeno u stavku 1. tumače se na restriktivan način, uzimajući u obzir, za svaki slučaj zasebno, javni interes kojemu služi omogućavanje takvog pristupa. U svakom posebnom slučaju, javni interes kojemu služi otkrivanje uspoređuje se s interesom kojemu služi ograničavanje ili uvjetovanje pristupa. Države članice ne mogu prema točkama (a), (d), (f), (g) i (h) stavka 1. ograničiti pristup informacijama o emisijama u okoliš.
   3.   Unutar ovog okvira i za potrebe primjene točke (f) stavka 1. države članice jamče da su zahtjevi Direktive 95/46/EZ ispunjeni.
   Članak 14.
   1.   Države članice jamče da su usluge iz točaka (a) i (b) članka 11. stavka 1. besplatno dostupne javnosti.
   2.   Odstupajući od odredaba stavka 1. države članice mogu dozvoliti tijelu javne vlasti koje pruža uslugu iz točke (b) članka 11. stavka 1. uvođenje naknade ako takva naknada osigurava održavanje skupova prostornih podataka i odgovarajućih usluga podataka, posebno u slučajevima koji uključuju vrlo velike količine redovito ažuriranih podataka.
   3.   Podaci koji su dostupni putem usluga za pregledavanje iz točke (b) članka 11. stavka 1., mogu biti u obliku koji sprečava njihovo ponovno korištenje u komercijalne svrhe.
   4.   Kad tijela javne vlasti uvedu naknade za usluge iz točaka (b), (c) ili (e) članka 11. stavka 1., država članica mora osigurati dostupnost usluga e-trgovine. Za takve usluge se mogu upotrebljavati dokumenti o odbijanju odgovornosti, elektroničke dozvole ili, ako je potrebno, dozvole.
   Članak 15.
   1.   Komisija postavlja i upravlja geoportalom INSPIRE na razini Zajednice.
   2.   Države članice putem geoportala INSPIRE iz stavka 1. omogućuju pristup uslugama iz članka 11. stavka 1. Države članice također mogu omogućiti pristup tim uslugama putem svojih vlastitih pristupnih točaka.
   Članak 16.
   Provedbena pravila koja su namijenjena izmjeni elemenata ovog poglavlja koji nisu ključni dopunjujući ga, usvajaju se u skladu s regulatornim postupkom s kontrolom iz članka 22. stavka 3., te posebno utvrđuju sljedeće:

               (a)

               tehničke specifikacije za usluge iz članaka 11. i 12. te kriteriji za minimalnu učinkovitost tih usluga, uzimajući u obzir postojeće zahtjeve za izvještavanje i preporuke koje su usvojene u okviru zakonodavstva Zajednice vezano uz okoliš, postojeće usluge e-trgovina i tehnološki napredak;

               (b)

               obveze iz članka 12.

         POGLAVLJE V.

      DIJELJENJE PODATAKA

   Članak 17.
   1.   Svaka država članica donosi mjere za dijeljenje skupova i usluga prostornih podataka između svojih tijela javne vlasti iz članka 3. točke 9. podtočaka (a) i (b). Takve mjere omogućavaju spomenutim državnim tijelima dobivanje pristupa skupovima i uslugama prostornih podataka, te razmjenu i korištenje tih skupova i usluga za potrebe javnih zadaća koje mogu imati utjecaj na okoliš.
   2.   Mjere koje su predviđene u stavku 1. isključuju bilo kakva ograničenja koja bi mogla stvoriti praktične prepreke u pogledu dijeljenja skupova i usluga prostornih podataka, koje se javljaju u trenutku korištenja.
   3.   Države članice mogu dopustiti tijelima javne vlasti koja pružaju skupove i usluge prostornih podataka, da izdaju dozvole, i/ili zahtijevaju uplatu od tijela javne vlasti ili institucija i tijela Zajednice koja koriste te skupove i usluge prostornih podataka. Sve takve naknade i dozvole moraju biti potpuno usklađene s općim ciljem koji predstavlja omogućavanje dijeljenja skupova i usluga prostornih podataka između tijela javne vlasti. Pri zaračunavanju naknada one se svode na minimum koji je potreban da se osigura nužna kakvoća i pružanje skupova i usluga prostornih podataka, zajedno s opravdanom dobiti od ulaganja, dok se istodobno poštuju zahtjevi za samofinanciranje tijela javne vlasti koja pružaju skupove i usluge prostornih podataka, ako je to primjenjivo. Na skupove i usluge prostornih podataka koje države članice pružaju institucijama i tijelima Zajednice kako bi ispunile obveze izvještavanja u skladu sa zakonodavstvom Zajednice vezano uz okoliš ne zaračunavaju se naknade.
   4.   Rješenja za dijeljenje skupova i usluga prostornih podataka, koja su predviđena u stavcima 1. 2. i 3., dostupna su državnim tijelima iz članka 3. točke 9. podtočaka (a) i (b) drugih država članica i institucijama i tijelima Zajednice, za potrebe javnih zadaća koje mogu imati utjecaj na okoliš.
   5.   Rješenja za dijeljenje skupova i usluga prostornih podataka, koja su predviđena u stavcima 1. 2. i 3., su na temelju uzajamnosti i istovrijednosti dostupna tijelima koja su ustanovljena međunarodnim sporazumima u kojima su Zajednica i države članice stranke, za potrebe zadaća koje mogu imati utjecaj na okoliš.
   6.   Kad su rješenja za dijeljenje skupova i usluga prostornih podataka, koja su predviđena u stavcima 1. 2. i 3., dostupna u skladu sa stavcima 4. i 5., ta rješenja mogu biti popraćena uvjetima u skladu s nacionalnim pravom koje uvjetuje njihovo korištenje.
   7.   Odstupajući od odredaba ovog članka države članice mogu ograničiti dijeljenje kada bi ono moglo dovesti u pitanje tijek pravde, državnu sigurnost, nacionalnu obranu ili međunarodne odnose.
   8.   Države članice omogućavaju institucijama i tijelima Zajednice pristup skupovima i uslugama prostornih podataka u skladu s usklađenim uvjetima. Provedbena pravila koja uređuju te uvjete, namijenjena izmjeni elemenata ove Direktive koji nisu ključni dopunjujući je, usvajaju se u skladu s regulatornim postupkom s kontrolom iz članka 22. stavka 3. Ta provedbena pravila u potpunosti poštuju načela predviđena u stavcima 1. do 3.
   POGLAVLJE VI.

      KOORDINACIJSKE I DOPUNSKE MJERE

   Članak 18.
   Države članice osiguravaju određivanje odgovarajućih struktura i mehanizama za koordiniranje doprinosa svih koji imaju interes vezan uz infrastrukture za prostorne informacije, na različitim razinama vlasti.
   Ove strukture koordiniraju doprinose, inter alia, korisnika, proizvođača, pružatelja usluga s dodanom vrijednošću i koordinacijskih tijela, o utvrđivanju relevantnih skupova podataka, potreba korisnika, pružanju informacija prema postojećoj praksi i pružanju povratnih informacija o provedbi ove Direktive.
   Članak 19.
   1.   Komisija je odgovorna za koordinaciju INSPIRE-a na razini Zajednice i u tu joj svrhu pomažu relevantne organizacije, a posebno Europska agencija za zaštitu okoliša.
   2.   Svaka država članica određuje kontaktnu točku, u pravilu tijelo javne vlasti koje je odgovorno za kontakte s Komisijom u vezi s ovom Direktivom. Ovoj kontaktnoj točki pomaže koordinacijska struktura, uzimajući u obzir raspodjelu ovlasti i odgovornosti unutar države članice.
   Članak 20.
   Provedbena pravila iz ove Direktive uzimaju u obzir norme koje su usvojila Europska tijela za normizaciju u skladu s postupkom utvrđenim u Direktivi 98/34/EZ, kao i međunarodne norme.
   POGLAVLJE VII.

      ZAVRŠNE ODREDBE

   Članak 21.
   1.   Države članice nadziru provedbu i korištenje svojih infrastruktura za prostorne informacije. One omogućavaju Komisiji i javnosti stalan pristup rezultatima tog nadzora.
   2.   Ne kasnije od 15. svibnja 2010. države članice će poslati Komisiji izvješće koje uključuje sažeti prikaz:

               (a)

               kako su u javnome sektoru koordinirani pružatelji i korisnici skupova i usluga prostornih podataka i posrednička tijela, te odnos s trećim stranama i organiziranje jamstva kakvoće;

               (b)

               doprinosa državnih tijela ili trećih strana djelovanju i koordinaciji infrastrukture za prostorne informacije;

               (c)

               informacija o korištenju infrastrukture za prostorne informacije;

               (d)

               sporazuma o zajedničkom korištenju podataka između državnih tijela;

               (e)

               troškova i koristi u provedbi ove Direktive.

         3.   Svake tri godine, s početkom ne kasnije od 15. svibnja 2013., države članice šalju izvješće Komisiji, pružajući ažurirane informacije o točkama koje su navedene u stavku 2.
   4.   Detaljna pravila za provedbu ovog članka donose se u skladu s regulatornim postupkom iz članka 22. stavka 2.
   Članak 22.
   1.   Komisiji pomaže Odbor.
   2.   Kod upućivanja na ovaj stavak, primjenjuje se članak 5. i članak 7. Odluke 1999/468/EZ, uzimajući u obzir odredbe njezinog članka 8.
   Razdoblje utvrđeno u članku 5. stavku 6. Odluke 1999/468/EZ određuje se na tri mjeseca.
   3.   Kod upućivanja na ovaj stavak, primjenjuje se članak 5.a stavci 1. do 4. i članak 7. Odluke 1999/468/EZ, uzimajući u obzir odredbe njezinog članka 8.
   Članak 23.
   Do 15. svibnja 2014. i svakih šest godina nakon tog datuma, Komisija Europskom parlamentu i Vijeću predaje izvješće o provedbi ove Direktive na temelju, inter alia, izvješća država članica u skladu s člankom 21. stavcima 2. i 3.
   Izvješću se, prema potrebi, prilažu prijedlozi za djelovanje Zajednice.
   Članak 24.
   1.   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom do 15. svibnja 2009.
   Kada države članice donose ove mjere, te mjere prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
   2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 25.
   Ove Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Članak 26.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Strasbourgu 14. ožujka 2007.

            Za Europski parlament

            Predsjednik

         H.-G. PÖTTERING

            Za Vijeće

            Predsjednik

         G. GLOSER

      (1)  SL C 221, 8.9.2005., str. 33.

      (2)  Mišljenje Europskog parlamenta od 7. lipnja 2005. (SL C 124 E, 25.5.2006., str. 116.), Zajedničko stajalište Vijeća od 23. siječnja 2006. (SL C 126 E, 30.5.2006., str. 16.) i Stajalište Europskog parlamenta od 13. lipnja 2006. (još nije objavljeno u Službenom listu). Odluka Vijeća od 29. siječnja 2007. i Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. veljače 2007. (još nije objavljena u Službenom listu).

      (3)  SL L 242, 10.9.2002., str. 1.

      (4)  SL L 41, 14.2.2003., str. 26.

      (5)  SL L 345, 31.12.2003., str. 90.

      (6)  SL L 138, 28.5.2002., str. 1.

      (7)  SL L 192, 28.7.2000., str. 36.

      (8)  SL L 324, 11.12.2003., str. 1. Uredba kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 788/2004 (SL L 138, 30.4.2004., str. 17.).

      (9)  SL L 281, 23.11.1995., str. 31. Direktiva kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1882/2003 (SL L 284, 31.10.2003., str. 1.).

      (10)  SL L 204, 21.7.1998., str. 37. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Aktom o pristupanju iz 2003.

      (11)  SL L 120, 11.5.1990., str. 1. Uredba kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1641/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 245, 29.9.2003., str. 1.).

      (12)  SL C 321, 31.12.2003., str. 1.

      (13)  SL L 184, 17.7.1999., str. 23. Odluka kako je izmijenjena Odlukom 2006/512/EZ (SL L 200, 22.7.2006., str. 11.).
   PRILOG I.
   TEME PROSTORNIH PODATAKA IZ ČLANKA 6. TOČKE (A), ČLANKA 8. STAVKA 1. I ČLANKA 9. TOČKE (A)

               1.

               Referentni koordinatni sustavi
               Sustavi za jednoznačno lociranje prostornih informacija u prostoru u obliku koordinata (x,y,z), i/ili širine, dužine i visine, koji se temelje na horizontalnom i vertikalnom geodetskom datumu.

               2.

               Sustavi geografske mreže
               Usklađena mreža višestruke razlučivosti sa zajedničkom početnom točkom i standardiziranim položajem i veličinom mrežnih polja.

               3.

               Geografska imena
               Imena područja, regija, mjesta, velikih gradova, predgrađa, gradova ili naselja, ili bilo koje geografskog ili topografskog obilježja od državnog ili povijesnog značenja.

               4.

               Administrativne jedinice
               Upravne jedinice za lokalnu, regionalnu ili državnu upravu, koje razdjeljuju područja na kojima države članice imaju i/ili primjenjuju jurisdikcijska prava i koje su razdvojene administrativnim granicama.

               5.

               Adrese
               Položaj nekretnina koji se temelji na identifikatoru adresa, najčešće s imenom ulice, kućnim brojem i poštanskim brojem.

               6.

               Katastarske čestice
               Područja koja određuju katastarski registri ili njihovi ekvivalenti.

               7.

               Prometne mreže
               Mreže cestovnog, zračnog, željezničkog i vodnog prometa i pripadajuća infrastruktura. Uključuje veze između različitih mreža. Također uključuje transeuropsku prometnu mrežu kako je određena u Odluci br. 1692/96/EZ, Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 1996. o smjernicama Zajednice za razvoj transeuropske prometne mreže (1) i u naknadnim revizijama te Odluke.

               8.

               Hidrografija
               Hidrografski elementi, uključujući morska područja i sva druga vodena tijela i s njima povezane jedinice, uključujući riječne bazene i pod-bazene. Prema potrebi, u skladu s odredbama koje su utvrđene u Direktivi 2000/60/EZ, Europskog parlamenta i Vijeća, od 23. listopada 2000. o uspostavljanju okvira za djelovanje Zajednice u području politike voda (2), i u obliku mreža.

               9.

               Zaštićene lokacije
               Područje koje je određeno ili kojim se upravlja u okviru međunarodnog prava, prava Zajednice i država članica, kako bi se postigli posebni ciljevi očuvanja.

      (1)  SL L 228, 9.9.1996., str. 1. Odluka kako je zadnje izmijenjena Uredbom Vijeća (EZ) br. 1791/2006 (SL L 363, 20.12.2006., str. 1.).

      (2)  SL L 327, 22.12.2000., str. 1. Direktiva kako je izmijenjena Odlukom 2455/2001/EZ (SL L 331, 15.12.2001., str. 1.).
   PRILOG II.
   TEME PROSTORNIH PODATAKA IZ ČLANKA 6. TOČKE (A), ČLANKA 8. STAVKA 1. I ČLANKA 9. TOČKE (B)

               1.

               Visina
               Digitalni modeli visina za površinu kopna, leda i oceana. Uključuju nadmorske visine, dubine mora i obalne linije.

               2.

               Prekrivenost tla
               Fizički ili biološki pokrov Zemljine površine, uključujući umjetne površine, poljoprivredna područja, šume, (polu-) prirodna područja, močvare, vodena tijela.

               3.

               Ortofotografija
               Georeferencirani slikovni podaci Zemljine površine, ili sa satelita, ili iz zračnih senzora.

               4.

               Geologija
               Geologija je opisana u skladu sa sastavom i strukturom. Uključuje stjenovito tlo, podzemne vode i geomorfologiju.

         PRILOG III.
   TEME PROSTORNIH PODATAKA IZ ČLANKA 6. TOČKE (B) I ČLANKA 9. TOČKE (B)

               1.

               Statističke jedinice
               Jedinice za širenje ili korištenje statističkih informacija.

               2.

               Zgrade
               Geografski položaj zgrada.

               3.

               Tlo
               Tla i slojevi zemlje ispod površine, opisani prema debljini, teksturi, strukturi i sadržaju čestica i organske tvari, kamenitosti, eroziji, ako je primjereno prema postotku nagiba i prema predviđenom opsegu zaliha vode.

               4.

               Korištenje zemljišta
               Područje opisano u skladu s njegovom sadašnjom i budućom planiranom funkcionalnom veličinom ili u skladu s njegovom društveno-gospodarskom namjenom (npr. stambenom, industrijskom, poslovnom, poljoprivrednom, za šumarstvo i sportsko-rekreacijskom).

               5.

               Ljudsko zdravlje i sigurnost
               Geografska raširenost prevladavajućih patoloških pojava (alergije, tumori, bolesti dišnih putova itd.), informacije koje pokazuju učinak na zdravlje (biomarkeri, smanjenje plodnosti, epidemije), ili dobrobit ljudi (umor, stres itd.), koji su direktno (onečišćenje zraka, kemikalije, prorijeđenost ozonskog omotača, buka itd.) ili indirektno povezani (hrana, genetski izmijenjeni organizmi itd.) s kakvoćom okoliša.

               6.

               Komunalne i državne usluge
               Uključuje komunalne sustave kao što su kanalizacija, zbrinjavanje otpada, opskrba energijom i opskrba vodom, upravne i socijalne državne usluge kao što su javna uprava, sjedišta civilne zaštite, škole i bolnice.

               7.

               Sustavi za nadzor okoliša
               Lokacija i djelovanje sustava za nadzor okoliša koji uključuju promatranje i mjerenje emisija, stanje okoliša, kao i drugih parametara ekosustava (biološka raznolikost, ekološko stanje vegetacije itd.) putem ili u ime tijela javne vlasti.

               8.

               Sustavi za proizvodnju i industriju
               Područja industrijske proizvodnje, uključujući i objekte koji su obuhvaćeni Direktivom Vijeća 96/61/EZ od 24. rujna 1996. o integriranom sprečavanju i kontroli onečišćenja (1), te postrojenja za izvlačenje vode, rudnici i skladišta.

               9.

               Objekti i strojevi za poljoprivredu i akvakulturu
               Oprema za poljodjelstvo i proizvodni objekti i strojevi (uključujući sustave navodnjavanja, staklenike i štale).

               10.

               Raširenost stanovništva — demografija
               Geografska raširenost stanovništva, uključujući obilježja stanovništva i razine aktivnosti, razvrstana po mreži, regiji, administrativnoj jedinici ili drugoj analitičkoj jedinici.

               11.

               Područja upravljanja/zaštićena područja/uređena područja i jedinice za izvještavanje
               Područja kojima se upravlja, koja se uređuju ili koriste za izvještavanje na međunarodnoj, europskoj, državnoj ili regionalnoj razini. Uključuju odlagališta smeća, zaštićena područja oko izvora pitke vode, područja osjetljiva na nitrate, uređene plovne putovi na moru ili unutarnje vode, područja za odlaganje otpada, područja zaštićena od buke, područja s dozvolom za istraživanje ruda i rudarenje, područja riječnih bazena, odgovarajuće jedinice za izvještavanje i područja za upravljanje obalnim pojasom.

               12.

               Područja s prirodnim opasnostima
               Osjetljiva područja koja su obilježena u skladu s prirodnim opasnostima (svim atmosferskim, hidrološkim, seizmološkim, vulkanskim pojavama i požarima, koji zbog svojeg položaja, težine i učestalosti imaju potencijal da ozbiljno utječu na društvo), npr. poplave, odroni zemlje i slijeganje tla, snježne lavine, šumski požari, potresi, vulkanske erupcije.

               13.

               Atmosferski uvjeti
               Fizikalni uvjeti u atmosferi. Uključujući prostorne podatke koji se temelje na mjerenjima, uzorcima ili na njihovom spoju i uključuju lokacije za mjerenje.

               14.

               Meteorološko-geografske značajke
               Vremenski uvjeti i njihova mjerenja; padaline, temperature, ishlapljivanje, brzina i smjer vjetra.

               15.

               Oceanografsko-geografske značajke
               Fizikalni uvjeti oceana (struje, slanost, visina valova itd.).

               16.

               Morske regije
               Fizikalni uvjeti mora i slanih vodenih tijela koja su podijeljena u regije i podregije sa zajedničkim osobinama.

               17.

               Biogeografske regije
               Područja s relativno homogenim ekološkim uvjetima koja imaju zajedničke osobine.

               18.

               Staništa i biotopi
               Geografska područja za koja su svojstveni posebni ekološki uvjeti, procesi, strukture i funkcije (za održavanje života) koje fizički pomažu organizmima da žive na njima. Uključujući kopnena i vodena područja koja se razlikuju po geografskim, abiotičkim i biotičkim značajkama, bilo da su u potpunosti prirodna ili polu-prirodna.

               19.

               Raširenost vrsta
               Geografska raširenost životinjskih i biljnih vrsta, razvrstana po mreži, regiji, administrativnoj jedinici ili drugoj analitičkoj jedinici.

               20.

               Izvori energije
               Izvori energije, uključujući ugljikovodike, vodenu energiju, bioenergiju, solarnu energiju, vjetar itd., uključujući dubinske/visinske informacije o veličini izvora ako je potrebno.

               21.

               Izvori minerala
               Izvori minerala, uključujući kovinske rude, industrijske minerale itd., uključujući dubinske/visinske informacije o veličini izvora ako je potrebno.

      (1)  SL L 257, 10.10.1996., str. 26. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ) br. 166/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 33, 4.2.2006., str. 1.).


title: 84/641/EEZ: Direktiva Vijeća od 10. prosinca 1984. o izmjeni, posebno u pogledu turističke pomoći, Prve direktive (73/239/EEZ) o usklađivanju zakona i drugih propisa u odnosu na osnivanje i obavljanje poslova izravnog osiguranja osim životnog osiguranja

text:
               06/Sv. 10

               HR

               Službeni list Europske unije

               23

         31984L0641

               L 339/21

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         DIREKTIVA VIJEĆA
   od 10. prosinca 1984.
   o izmjeni, posebno u pogledu turističke pomoći, Prve direktive (73/239/EEZ) o usklađivanju zakona i drugih propisa u odnosu na osnivanje i obavljanje poslova izravnog osiguranja osim životnog osiguranja
   (84/641/EEZ)
   VIJEĆE EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice, a posebno njegov članak 57. stavak 2.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije (1),
   uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (2),
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i socijalnog odbora (3),
   budući da je Prva direktiva Vijeća (73/239/EEZ) od 4. srpnja 1973. o usklađivanju zakona i drugih propisa u odnosu na osnivanje i obavljanje poslova izravnog osiguranja osim životnog osiguranja (4), dalje u tekstu „Prva direktiva”, kako je izmijenjena Direktivom 76/580/EEZ (5), uklonila određene razlike u zakonodavstvu država članica kako bi se olakšalo osnivanje i obavljanje spomenutih poslova;
   budući da je postignut znatan napredak na tom području poslovanja, uključujući pružanje naknada u naravi; budući da su te naknade uređene odredbama koje se razlikuju od jedne države članice do druge; budući da takve razlike predstavljaju zapreku ostvarivanju prava poslovnog nastana;
   budući da bi, u svrhu otklanjanja zapreke ostvarivanju prava poslovnog nastana, trebalo odrediti da određeni poslovi nisu izuzeti od primjene Prve direktive, iz jednostavnog razloga što oni predstavljaju naknadu isključivo u naravi ili naknadu za koju osoba koja je pruža koristi vlastito osoblje ili samo opremu; budući da stoga takvo pružanje pomoći koje se sastoji od obećanja pomoći nastankom slučajnog događaja treba obuhvatiti gore navedena Direktiva, uzimajući u obzir posebnosti takve pomoći;
   budući da svrha uključenja, zbog nadzora, poslova pomoći u područje primjene Prve direktive koja ne uključuje definiciju ovih poslova, nije utjecati na porezne propise koji se na njih mogu primijeniti;
   budući da sama činjenica pružanja određenih oblika pomoći u slučaju nezgode ili kvara cestovnog vozila, koji se dogode na državnom području države članice u kojoj posluje društvo koje pruža pokriće, nije razlog da bilo koja osoba ili društvo koje nije društvo za osiguranje bude predmet Prve direktive;
   budući da bi trebalo propisati određeno ublažavanje uvjeta da se nezgode ili kvar mora dogoditi na državnom području države članice u kojoj posluje društvo koje pruža pokriće, kako bi se u obzir uzelo bilo postojanje uzajamnih sporazuma ili određenih posebnih okolnosti koje se odnose na geografski položaj ili strukturu uključenih organizacija ili na vrlo ograničenu gospodarsku važnost navedenih poslova;
   budući da organizacija države članice čija je osnovna aktivnost pružanje usluga u ime tijela javne vlasti treba biti izuzeta iz područja primjene Prve direktive;
   budući da društvo koje nudi ugovore o pomoći mora imati potrebna sredstva kako bi moglo pružati naknade u naravi koje daje unutar prikladnog vremenskog razdoblja;
   budući da bi trebalo utvrditi posebne odredbe za izračun granice solventnosti i najmanji iznos jamstvenog kapitala koje takvo društvo mora imati;
   budući da su potrebne određene prijelazne odredbe kako bi se društvima koja samo pružaju pomoć omogućila prilagodba za primjenu Prve direktive;
   budući da je, zbog posebnih strukturalnih i geografskih poteškoća, potrebno omogućiti prijelazno razdoblje autoklubovima država članica kako bi se uskladili sa spomenutom Direktivom u vezi s povratkom vozila u domovinu, a ako je moguće zajedno s vozačem i putnicima;
   budući da je potrebno osuvremenjivati odredbe Prve direktive u smislu pravnih oblika koje društva za osiguranje mogu imati; budući da određene odredbe navedene Direktive o pravilima koja se primjenjuju na zastupništva ili podružnice s poslovnim nastanom unutar Zajednice koje pripadaju društvima čije se središnje uprave nalaze izvan Zajednice treba izmijeniti kako bi ih se uskladilo s odredbama Direktive 79/267/EEZ (6),
   DONIJELO JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Članak 1. Prve direktive zamjenjuje se sljedećim:

      „Članak 1.
      1.   Ova se Direktiva odnosi na osnivanje i obavljanje samostalnih poslova izravnog osiguranja, uključujući pružanje pomoći navedene u stavku 2., koje obavljaju društva koja imaju ili koja žele imati poslovni nastan na državnom području neke države članice.
      2.   Poslovi pomoći su pomoć koja se pruža osobama koje naiđu na poteškoće tijekom putovanja, dok su izvan kuće ili izvan svog trajnog boravišta. Oni se sastoje od poslova, prema prethodnoj uplati premije, omogućavanja trenutne pomoći korisniku na temelju ugovora o pomoći kad je ta osoba u poteškoćama koje su posljedica slučajnog događaja, u slučajevima i pod uvjetima navedenim u ugovoru.
      Pomoć se može sastojati od pružanja novčanih naknada ili naknada u naravi. Pružanje naknada u naravi se može obaviti pomoću osoba ili opreme osobe koja ih pruža.
      Poslovi pomoći ne obuhvaćaju servisiranje, održavanje, uslugu nakon prodaje ili samo naznaku ili pružanje pomoći posredništvom.
      3.   Razvrstavanje prema vrstama poslova navedenim u ovom članku nalazi se u Prilogu.”

   Članak 2.
   Članak 2. Prve direktive dopunjuje se sljedećom točkom:

               3.

               Poslove pomoći u kojima je odgovornost ograničena na sljedeće poslove u slučaju nezgode ili kvara cestovnog vozila koji se dogodi na državnom području države članice u kojoj posluje društvo koje pruža pokriće:

                           —

                           pomoć na cesti kada društvo koje pruža pokriće, u većini slučajeva, koristi vlastito osoblje ili opremu,

                           —

                           odvoz vozila do najbližeg i najprikladnijeg mjesta na kojem se mogu izvršiti popravci te moguću pratnju vozača i putnika uobičajeno istim sredstvima do najbližeg mjesta iz kojeg mogu nastaviti putovanje drugim prijevoznim sredstvima,

                           —

                           ako država članica u kojoj posluje društvo koje pruža pokriće omogućuje odvoz vozila, po mogućnosti u pratnji vozača i putnika, njihovoj kući, polazišnoj točki putovanja ili prvotnoj destinaciji unutar iste države,

                     osima ako te poslove ne obavlja društvo koje podliježe ovoj Direktivi.
               U slučajevima opisanim u prve dvije alineje, uvjet da su se nezgoda ili kvar morali dogoditi na državnom području države članice u kojoj posluje društvo koje pruža pokriće

                           (a)

                           ne primjenjuje se ako je potonji tijelo čiji je korisnik član te se pomoć na cesti ili odvoz vozila pružaju pokazivanjem članske iskaznice, bez da je, na temelju uzajamnog sporazuma, uplaćena dodatna premija sličnom tijelu u dotičnoj zemlji;

                           (b)

                           ne isključuje pružanje takve pomoći u Irskoj i u Ujedinjenoj Kraljevini od strane jedinstvenog tijela koje djeluje u obje države.

                     Okolnosti opisane u trećoj alineji, kada su se nezgoda ili kvar dogodili na državnom području Irske ili, u slučaju Ujedinjene Kraljevine na državnom području Sjeverne Irske, vozilo se, po mogućnosti u pratnji vozača i putnika, može prevesti kući, polazišnoj točki putovanja ili prvotnoj destinaciji unutar bilo kojeg od ovih državnih područja.
               Nadalje, ova se Direktiva ne odnosi na poslove pomoći izvršene prilikom nezgode ili kvara cestovnog vozila, koji se sastoje od odvoza vozila koje je sudjelovalo u nezgodi ili se pokvarilo izvan državnog područja Velikog Vojvodstva Luksemburg, po mogućnosti u pratnji vozača i putnika, njihovoj kući, kada te poslove obavlja Autoklub Velikog Vojvodstva Luksemburga.
               Društva koja podliježu ovoj Direktivi mogu obavljati poslove opisane pod ovom točkom samo ako su dobila odobrenje za rad za vrstu osiguranja 18 iz točke A Priloga ne dovodeći u pitanje točku C spomenutog Priloga. U tom se slučaju ova Direktiva primjenjuje na dotične poslove.

         Članak 3.
   Članak 3. stavak 1. Prve direktive dopunjuje se sljedećim podstavkom:

      „Ova se Direktiva ne primjenjuje na društva koja ispunjavaju sljedeće uvjete:

                  —

                  društvo ne obavlja poslove obuhvaćene područjem primjene ove Direktive osim onih opisanih u vrsti osiguranja 18 iz točke A Priloga,

                  —

                  ovi se poslovi obavljaju isključivo na lokalnoj razini, a sastoje se samo od naknada u naravi, i

                  —

                  ukupni godišnji prihod prikupljen iz poslova pomoći osobama koje naiđu na poteškoće ne prelazi 200 000 ECU.”

   Članak 4.
   Članak 4. Prve direktive dopunjuje se sljedećom točkom:

               „(f)

                  u Danskoj

               Falcks Redningskorps A/S, Křbenhavn.”

         Članak 5.
   U pretposljednjoj alineji članka 8. stavka 1. točke (a) Prve direktive briše se „cooperatieve vereniging”.
   Članak 6.
   Članak 8. stavak 3. i članak 10. stavak 3. Prve direktive dopunjuju se sljedećim podstavkom:

      „Niti one sprečavaju države članice da podvrgnu društva koja podnose zahtjev ili su već dobila odobrenje za rad za vrstu osiguranja 18 iz točke A Priloga, provjerama njihovih izravnih ili neizravnih sredstava u pogledu osoblja i opreme, uključujući osposobljenost medicinskih timova i kvalitetu opreme koju društvo posjeduje kako bi moglo ispuniti obveze iz ove vrste osiguranja.”

   Članak 7.
   U članku 9. stavku 1. i članku 11. stavku 1. prvom podstavku Prve direktive, točka (e) zamjenjuje se sljedećim:

               „(e)

               procjenama koje se odnose na troškove uspostavljanja administrativnih usluga i organizacije kako bi se osiguralo poslovanje; financijskim sredstvima namijenjenim njihovu pokriću, te, gdje su rizici koje treba pokriti navedeni pod br. 18 točke A Priloga, sredstvima koja društvo posjeduje za pružanje obećane pomoći;”

         Članak 8.
   Članak 13. Prve direktive zamjenjuje se sljedećim:

      „Članak 13.
      Države članice međusobno usko surađuju u provođenju nadzora financijskog položaja društava koja su dobila odobrenje za rad. Ako dotična društva imaju odobrenja za rad za pokriće rizika navedenih pod br. 18 točke A Priloga, države članice također surađuju u nadzoru sredstava koja društva posjeduju za obavljanje poslova pomoći koja su se obvezala obavljati, kada njihovo pravo omogućuje nadzor tih sredstava.”

   Članak 9.
   Članak 16. stavak 3. Prve direktive dopunjuje se sljedećim podstavkom:

      „U slučaju rizika navedenih pod br. 18 točke A Priloga, iznos izdataka za štete koji se koristi za izračunavanje drugog rezultata (osnovica šteta) jesu troškovi koje društvo snosi s obzirom na pruženu pomoć. Ovi se troškovi izračunavaju u skladu s nacionalnim odredbama države članice na čijem se državnom području nalazi središnja uprava društva.”

   Članak 10.
   U članku 17. Prve direktive, druga alineja stavka 2. točke (a) zamjenjuje se sljedećim:

               „—

               300 000 ECU u slučaju kad su pokriveni zahtjev za isplatu ili neki od rizika obuhvaćenih jednom od vrsta osiguranja navedenih u točki A Priloga pod br. 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 16 i 18.”

         Članak 11.
   Članak 19. Prve direktive zamjenjuje se sljedećim:

      „Članak 19.
      1.   Svaka država članica zahtijeva da svako društvo čija se središnja uprava nalazi na njezinu državnom području sastavlja godišnje financijske izvještaje koji obuhvaćaju sve vrste poslova, njegov financijski položaj, solventnost i, u smislu pokrića rizika navedenih pod br. 18 točke A Priloga, ostala sredstva koja društvo posjeduje kako bi moglo izvršiti svoje obveze, kada njezino pravo omogućuje nadzor tih sredstava.
      2.   Države članice zahtijevaju da društva koja posluju na njihovu državnom području periodično dostavljaju izvještaje, zajedno sa statističkim dokumentima, koji su potrebni u svrhu nadzora i, u smislu pokrića rizika navedenih pod br. 18 točke A Priloga, naznače sredstva koja društva posjeduju kako bi mogla izvršiti svoje obveze, kada njihovo pravo omogućuje nadzor tih sredstava. Nadležna nadzorna tijela međusobno razmjenjuju dokumente i potrebne informacije kako bi mogle provoditi nadzor.”

   Članak 12.
   Članak 26. Prve direktive zamjenjuje se sljedećim:

      „Članak 26.
      1.   Svako društvo koje je podnijelo zahtjev ili dobilo odobrenje za rad od više od jedne države članice može podnijeti zahtjev za sljedeće pogodnosti koje mogu biti dodijeljene isključivo u paketu:

                  (a)

                  granica solventnosti iz članka 25. izračunava se u odnosu na cjelokupno poslovanje koje ono obavlja unutar Zajednice; u tom slučaju, u svrhu ovog izračuna, uzimaju se u obzir samo poslovi koje su obavila zastupništva ili podružnice s poslovnim nastanom unutar Zajednice;

                  (b)

                  depozit koji se zahtijeva prema članku 23. stavku 2. točki (e) polaže se u samo jednoj od tih država članica;

                  (c)

                  imovina koja predstavlja jamstveni kapital lokalizirana je u jednoj od država članica u kojoj obavlja poslove.

            2.   Zahtjev za pogodnosti koje omogućuje stavak 1. podnosi se nadležnim tijelima uključenih država članica. U zahtjevu se mora navesti tijelo države članice koje će u budućnosti nadzirati solventnost cjelokupnog poslovanja zastupništava ili podružnica s poslovnim nastanom unutar Zajednice. Društvo mora navesti razloge izbora određenog tijela. Depozit se polaže u toj državi članici.
      3.   Pogodnosti iz stavka 1. se mogu dodijeliti ako se s njima slažu nadležna tijela svih država članica u kojima je zahtjev podnesen. One stupaju na snagu od trenutka kada odabrano nadzorno tijelo obavijesti druga nadzorna tijela da će ono nadzirati stanje solventnosti cjelokupnog poslovanja zastupništava ili podružnica unutar Zajednice.
      Odabrano nadzorno tijelo od drugih država članica dobiva informacije potrebne za nadzor cjelokupne solventnosti zastupništava ili podružnica s poslovnim nastanom na njihovu državnom području.
      4.   Na zahtjev jedne ili više uključenih država članica, pogodnosti dodijeljene na temelju ovog članka istodobno oduzimaju sve uključene države članice.”

   Članak 13.
   Drugi stavak članka 27. Prve direktive zamjenjuje se sljedećim:

      „Glede primjene članka 20., kada društvo stekne pravo na pogodnosti iz članka 26. stavka 1., prema tijelu ovlaštenom za provjeru solventnosti ukupnog poslovanja zastupništava ili podružnica s poslovnim nastanom unutar Zajednice odnosi se na isti način kao i prema tijelu države na čijem se državnom području nalazi središnja uprava društva Zajednice.”

   Članak 14.
   U točki A Priloga Prvoj direktivi dodaje se sljedeća vrsta osiguranja ispred posljednje rečenice:

               „18.

                  Pomoć

               Pomoć osobama koje naiđu na poteškoće tijekom putovanja, dok su izvan kuće ili izvan svog trajnog boravišta.”

         Članak 15.
   Svaka država članica na svom državnom području može donijeti odredbu o pomoći osobama koje naiđu na poteškoće pod okolnostima različitim od onih koje su navedene u članku 1., što je podložno sporazumima uvedenim Prvom direktivom. Ako država članica koristi ovu mogućnost, ona se, u svrhu primjene ovih sporazuma, odnosi prema tom poslu kao da je nabrojen u vrsti osiguranja 18 iz točke A Priloga Prvoj direktivi, ne dovodeći u pitanje njegovu točku C.
   Prethodni stavak ni na koji način ne utječe na mogućnosti klasifikacije poslova, propisane Prilogom Prvoj direktivi, koji očito potpadaju pod druge vrste.
   Nije dopušteno odbiti odobrenje za rad zastupništvu ili podružnici samo na osnovu činjenice da je vrsta obuhvaćena ovim člankom klasificirana na drugačiji način u državi članici na čijem se državnom području nalazi središnja uprava društva.

      Prijelazne odredbe

   Članak 16.
   1.   Države članice mogu dopustiti društvima koja na dan objave ove Direktive pružaju pomoć samo na svom državnom području, razdoblje od pet godina od toga dana kako bi se uskladila sa zahtjevima navedenim u člancima 16. i 17. Prve direktive.
   2.   Države članice mogu dopustiti društvima navedenim u stavku 1., koja po isteku petogodišnjeg razdoblja nisu u potpunosti oblikovala granicu solventnosti, dodatno razdoblje koje nije duže od dvije godine tijekom kojega to trebaju učiniti, pod uvjetom da su takva društva, u skladu s člankom 20. Prve direktive, predala na odobrenje nadzornom tijelu mjere koje namjeravaju poduzeti u tu svrhu.
   3.   Svako društvo navedeno u stavku 1., koje želi proširiti poslovanje u smislu članka 8. stavka 2. ili članka 10. Prve direktive, može to učiniti samo pod uvjetom da se odmah uskladi s tom Direktivom.
   4.   Svako društvo navedeno u stavku 1., koje ima oblik različit od onih navedenih u članku 8. Prve direktive, može nastaviti obavljati postojeće poslove u zatečenom obliku u razdoblju od tri godine od datuma objave ove Direktive.
   5.   Ovaj se članak primjenjuje mutatis mutandis na društva osnovana nakon datuma objave ove Direktive koja preuzimaju poslove koje na taj datum već obavlja pravno različito tijelo.
   Članak 17.
   Države članice mogu dopustiti zastupništvima ili podružnicama navedenim u glavi III. Prve direktive, koji pružaju pomoć samo na državnom području tih država članica, maksimalno razdoblje od pet godina počevši od datuma objave ove Direktive kako bi se uskladili s člankom 25. Prve direktive, ako ta zastupništva ili podružnice ne prošire svoje poslovanje u smislu članka 10. stavka 2. Prve direktive.
   Članak 18.
   U razdoblju od osam godina od dana objave ove Direktive, uvjet da su se nezgoda ili kvar morali dogoditi na državnom području države članice u kojoj posluje društvo koje pruža pokriće, ne primjenjuje se na poslove navedene u trećoj alineji prvog podstavka stavka 3. članka 2., Prve direktive kada te poslove obavlja ELPA (Automobilski i touring klub Grčke).

      Završne odredbe

   Članak 19.
   1.   Države članice izmjenjuju svoje nacionalne odredbe kako bi se uskladile s ovom Direktivom najkasnije 30. lipnja 1987. godine. One o tome odmah obavještavaju Komisiju. Tako izmijenjene odredbe, podložne člancima 16., 17., i 18. ove Direktive, primjenjuju se najkasnije od 1. siječnja 1988. godine.
   2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekstove glavnih odredbi zakona i drugih propisa koje donesu u području koje uređuje ova Direktiva.
   Članak 20.
   U razdoblju od šest godina od objave ove Direktive, Komisija podnosi izvješće Vijeću o poteškoćama nastalim zbog njezine primjene, a posebno članka 15. Ako je potrebno, ona podnosi prijedloge kako bi se poteškoće uklonile.
   Članak 21.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 10. prosinca 1984.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         A. DUKES

      (1)  SL C 51, 10.3.1981., str. 5., SL C 30, 4.2.1983., str. 6.

      (2)  SL C 149, 14.6.1982., str. 129.

      (3)  SL C 343, 31.12.1981., str. 9.

      (4)  SL L 228, 16.8.1973., str. 3.

      (5)  SL L 189, 13.7.1976., str. 13.

      (6)  SL L 63, 13.3.1979., str. 1.