title: 81/333/EEZ: Direktiva Komisije od 13. travnja 1981. o izmjeni Direktive 79/490/EEZ o prilagodbi tehničkom napretku Direktive Vijeća 70/221/EEZ o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na spremnike tekućega goriva i zaštitu od stražnjeg podlijetanja za motorna vozila i njihove prikolice

text:
               13/Sv. 009

               HR

               Službeni list Europske unije

               72

         31981L0333

               L 131/4

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               13.04.1981.

      DIREKTIVA KOMISIJE

   od 13. travnja 1981.
   o izmjeni Direktive 79/490/EEZ o prilagodbi tehničkom napretku Direktive Vijeća 70/221/EEZ o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na spremnike tekućega goriva i zaštitu od stražnjeg podlijetanja za motorna vozila i njihove prikolice
   (81/333/EEZ)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 70/156/EEZ od 6. veljače 1970. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na homologaciju tipa motornih vozila i njihovih prikolica (1) kako je zadnje izmijenjena Direktivom 80/1267/EEZ (2), a posebno njezin članak 13.,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 70/221/EEZ od 20. ožujka 1970. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na spremnike tekućega goriva i zaštitu od stražnjeg podlijetanja za motorna vozila i njihove prikolice (3), kako je zadnje izmijenjena Direktivom 79/490/EEZ (4), a posebno njezin članak 3.,
   budući da je iskustvo pokazalo da je sadašnji tekst točke II.5.2. Priloga Direktivi 79/490/EEZ u odnosu na zaštitu od stražnjeg podlijetanja vozila kategorija M1, M2, M3, N1, O1 i O2 prilično nejasan s obzirom na širinu područja u kojem se mora provjeriti zadovoljavanje zahtjeva; budući da to može dovesti do različitih zahtjeva od strane različitih službi za standardizaciju uz rizik proturječnosti Direktivi Vijeća 74/483/EEZ (5) u odnosu na vanjske izbočine vozila kategorije M1 i također tehničkih prepreka trgovini,
   DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Direktiva 79/490/EEZ mijenja se kako slijedi:
   Tekst točke II.5.2. Priloga zamjenjuje se sljedećim tekstom:

      II.5.2.   Smatra se da svako vozilo u jednoj od kategorija M1, M2, M3, N1, O1 ili O2 (kategorije međunarodne klasifikacije utvrđene u bilješci (b) Priloga I. Direktivi Vijeća 70/156/EEZ) udovoljava uvjetima utvrđenim u točki II.5.1.:

                  —

                  ako udovoljava uvjetima postavljenim u točki II.5.3., ili

                  —

                  ako zračnost od tla stražnjeg dijela praznog vozila ne prelazi 55 cm na širini koja nije kraća od širine stražnje osovine za više od 10 cm sa svake strane (isključuje se nabitost guma blizu tla).

            Gdje postoji više od jedne osovine, uzima se u obzir širina najšire osovine.
      Ovaj se zahtjev mora zadovoljiti barem na udaljenosti ne većoj od 45 cm od stražnjeg kraja vozila.”

   Članak 2.
   Države članice donose propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom do 1. listopada 1981. i o tome odmah obavješćuju Komisiju.
   Članak 3.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 13. travnja 1981.

            Za Komisiju

         Karl-Heinz NARJES

            Član Komisije

      (1)  SL L 42, 23.2.1970., str. 1.

      (2)  SL L 375, 31.12.1980., str 34.

      (3)  SL L 76, 6.4.1970., str. 23. i SL L 65, 15.3.1979., str. 42.

      (4)  SL L 128, 26.5.1979., str. 22.

      (5)  SL L 266., 2.10.1974., str. 4.


title: Direktiva 2014/62/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o kaznenopravnoj zaštiti eura i drugih valuta od krivotvorenja, kojom se zamjenjuje Okvirnu odluku Vijeća 2000/383/PUP

text:
               21.5.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 151/1

         DIREKTIVA 2014/62/EU EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
   od 15. svibnja 2014.
   o kaznenopravnoj zaštiti eura i drugih valuta od krivotvorenja, kojom se zamjenjuje Okvirnu odluku Vijeća 2000/383/PUP
   EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 83. stavak 1.,
   uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
   nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
   uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke (1),
   uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora (2),
   u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (3),
   budući da:

               (1)

               Kao jedinstvena valuta koju dijele države članice euro područja, euro je postao važan čimbenik u gospodarstvu Europske unije i svakodnevnom životu njezinih građana. Međutim, od njegova uvođenja 2002. on je kao valuta bio stalna meta skupina organiziranog kriminala koje se bave krivotvorenjem novca pri čemu je krivotvorenjem eura prouzročena financijska šteta od najmanje 500 milijuna eura. U interesu je Unije kao cjeline da se suprotstavlja svakoj aktivnosti krivotvorenja kojom se može ugroziti autentičnost eura te da progoni takve aktivnosti.

         DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Sadržaj
   Ovom Direktivom utvrđuju se minimalna pravila o definiranju kaznenih djela i sankcija u području krivotvorenja eura i drugih valuta. Njome se također uvode zajedničke odredbe za jačanje borbe protiv tih kaznenih djela i poboljšavanje istrage o njima te osiguravanje bolje suradnje u borbi protiv krivotvorenja.
   Članak 2.
   Definicije
   Za potrebe ove Direktive primjenjuju se sljedeće definicije:

               (a)

               „novac” znači novčanice i kovanice čiji je optjecaj zakonski odobren, uključujući novčanice i kovanice eura čiji je optjecaj zakonski odobren na temelju Uredbe (EZ) br. 974/98;

               (b)

               „pravna osoba” znači svaki subjekt koji prema mjerodavnom pravu ima pravnu osobnost, uz iznimku država ili javnih tijela pri izvršavanju javnih ovlasti te javnih međunarodnih organizacija.

         Članak 3.
   Kaznena djela
   1.   Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da sljedeće radnje, ako su počinjene s namjerom, budu kažnjive kao kazneno djelo:

               (a)

               svaka prijevarna izrada ili izmjena novca, bez obzira na primijenjena sredstva;

               (b)

               prijevarno puštanje u optjecaj krivotvorenog novca;

               (c)

               uvoz, izvoz, prijevoz, primanje ili pribavljanje krivotvorenog novca s ciljem njegova puštanja u optjecaj uz znanje o tome da se radi o krivotvorini;

               (d)

               neovlaštena izrada, primanje, pribavljanje ili posjedovanje

                           i.

                           uređaja, predmeta, računalnih programa i podataka te svih drugih sredstava posebno prilagođenih krivotvorenju ili izmjeni novca; ili

                           ii.

                           sigurnosnih obilježja kao što su hologrami, vodeni žigovi ili drugi sastavni dijelovi novca koji služe za zaštitu od krivotvorenja.

         2.   Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da su radnje iz stavka 1. točaka (a), (b) i (c) kažnjive također u pogledu novčanica ili kovanica koje se proizvode ili koje su se proizvodile korištenjem zakonitih postrojenja ili materijala uz kršenje prava u skladu s kojima ili uvjeta pod kojima nadležna tijela smiju izdavati novčanice ili kovanice.
   3.   Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da su radnje iz stavaka 1. i 2. kažnjive u pogledu novčanica i kovanica koje još nisu izdane, ali su određene za stavljanje u optjecaj kao zakonsko sredstvo plaćanja.
   Članak 4.
   Poticanje, sudioništvo i pokušaj
   1.   Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da su poticanje ili sudioništvo u kaznenom djelu iz članka 3. kažnjivi kao kaznena djela.
   2.   Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da je pokušaj počinjenja kaznenog djela iz članka 3. stavka 1. točaka (a), (b) ili (c), članka 3. stavka 2. ili članka 3. stavka 3. u vezi s radnjama iz članka 3. stavka 1. točaka (a), (b) i (c) kažnjiv kao kazneno djelo.
   Članak 5.
   Sankcije za fizičke osobe
   1.   Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da radnja iz članaka 3. i 4. bude kažnjiva djelotvornim, razmjernim i odvraćajućim kaznenim sankcijama.
   2.   Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da kaznena djela iz članka 3. stavka 1. točke (d), kaznena djela iz članka 3. stavka 2. i kaznena djela iz članka 3. stavka 3. u vezi s radnjama iz članka 3. stavka 1. točke (d) budu kažnjiva najtežom sankcijom koja uključuje i mogućnost zatvorske kazne.
   3.   Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da kaznena djela iz članka 3. stavka 1. točke (a) i članka 3. stavka 3. u vezi s radnjama iz članka 3. stavka 1. točke (a) budu kažnjiva kaznom zatvora u najduljem trajanju od najmanje osam godina.
   4.   Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da kaznena djela iz članka 3. stavka 1. točaka (b) i (c) i članka 3. stavka 3. u vezi s radnjama iz članka 3. stavka 1. točaka (b) i (c) budu kažnjiva kaznom zatvora u najduljem trajanju od najmanje pet godina.
   5.   U vezi s kaznenim djelima iz članka 3. stavka 1. točke (b) države članice mogu predvidjeti djelotvorne, razmjerne i odvraćajuće kaznene sankcije osim onih iz stavka 4. ovog članka, uključujući novčane kazne i kazne zatvora, ako je krivotvoreni novac primljen bez znanja da se radi o krivotvorenom novcu, ali je dalje širen uz znanje o tome da je krivotvoren.
   Članak 6.
   Odgovornost pravnih osoba
   1.   Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da pravne osobe mogu biti odgovorne za kaznena djela iz članaka 3. i 4. koja u njihovu korist počini bilo koja osoba samostalno ili kao dio tijela te pravne osobe i čiji se rukovodeći položaj u toj pravnoj osobi zasniva na

               (a)

               ovlasti za zastupanje pravne osobe;

               (b)

               ovlasti za donošenje odluka u ime pravne osobe; ili

               (c)

               ovlasti za provođenje kontrole unutar te pravne osobe.

         2.   Države članice osiguravaju da pravna osoba može biti odgovorna kada je izostanak nadzora ili kontrole od strane osobe iz stavka 1. ovog članka omogućio da njoj podređena osoba u korist te pravne osobe počini kazneno djelo iz članaka 3. i 4.
   3.   Odgovornost pravne osobe iz stavaka 1. i 2. ovog članka ne isključuje kazneni progon fizičkih osoba koje su uključene kao počinitelji, poticatelji ili sudionici u počinjenju kaznenih djela iz članaka 3. i 4.
   Članak 7.
   Sankcije za pravne osobe
   Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da se protiv pravne osobe odgovorne na temelju članka 6. mogu izreći djelotvorne, razmjerne i odvraćajuće sankcije, koje uključuju kaznene ili nekaznene novčane kazne, a mogu uključivati i druge sankcije kao što su

               (a)

               ukidanje prava na javne naknade ili pomoć;

               (b)

               privremena ili stalna zabrana obavljanja trgovačke djelatnosti;

               (c)

               stavljanje pod sudski nadzor;

               (d)

               sudski nalog za likvidaciju;

               (e)

               privremeno ili trajno zatvaranje ustanova koje su korištene za počinjenje kaznenog djela.

         Članak 8.
   Jurisdikcija
   1.   Svaka država članica poduzima potrebne mjere kako bi uspostavila svoju jurisdikciju nad kaznenim djelima iz članaka 3. i 4., kada

               (a)

               je djelo potpuno ili djelomično počinjeno na njezinu državnom području; ili

               (b)

               je počinitelj njezin državljanin.

         2.   Svaka država članica čija je valuta euro poduzima potrebne mjere kako bi uspostavila svoju jurisdikciju za kaznena djela iz članaka 3. i 4. počinjena izvan njezina državnog područja, barem kad se ona odnose na euro i kada

               (a)

               se počinitelj nalazi na državnom području te države članice i nije izručen; ili

               (b)

               su na državnom području te države članice otkrivene krivotvorene novčanice ili kovanice eura povezane s tim kaznenim djelom.

         U svrhu kaznenog progona kaznenih djela iz članka 3. stavka 1. točke (a), članka 3. stavaka 2. i 3., kada se ona odnose na članak 3. stavak 1. točku (a), kao i u slučaju poticanja, pomaganja i pokušaja počinjenja tih kaznenih djela, svaka država članica poduzima potrebne mjere kako bi osigurala da njezina jurisdikcija ne bude podložna uvjetu da ta ponašanja moraju, na mjestu na kojem su počinjena, predstavljati kazneno djelo.
   Članak 9.
   Istražni alati
   Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da djelotvorni istražni alati, kao što su oni kojima se koristi u slučajevima organiziranog kriminala ili drugim slučajevima teškog kriminala, budu dostupni osobama, jedinicama ili službama koje su odgovorne za istraživanje ili kazneni progon kaznenih djela iz članaka 3. i 4.
   Članak 10.
   Obveza slanja krivotvorenih novčanica i kovanica eura na analizu i otkrivanje krivotvorina
   Države članice osiguravaju da se tijekom kaznenih postupaka bez odgode dopusti provjera novčanica i kovanica eura za koje se sumnja da su krivotvorene, a koju provode nacionalni centar za analizu i nacionalni centar za analizu kovanica radi analize, utvrđivanja i otkrivanja daljnjih krivotvorina. Nadležna tijela bez odgode,a najkasnije čim je donesena konačna odluka o kaznenim postupcima, šalju neophodne uzorke.
   Članak 11.
   Statistika
   Države članice najmanje svake dvije godine šalju Komisiji podatke o broju kaznenih djela koja su utvrđena u člancima 3. i 4. te o broju osoba protiv kojih je poduzet kazneni progon i koje su osuđene za kaznena djela koja su utvrđena u člancima 3. i 4.
   Članak 12.
   Izvješćivanje od strane Komisije i preispitivanje
   Komisija podnosi izvješće o primjeni ove Direktive Europskom parlamentu i Vijeću do 23. svibnja 2019. U izvješću se procjenjuje u kojoj su mjeri države članice poduzele potrebne mjere za usklađivanje s ovom Direktivom. Izvješće je, ako je to potrebno, popraćeno zakonodavnim prijedlogom.
   Članak 13.
   Zamjena Okvirne odluke 2000/383/PUP
   Okvirna odluka 2000/383/PUP zamjenjuje se u odnosu na države članice koje su ovom Direktivom obvezane, ne dovodeći u pitanje obveze tih država članica u vezi s rokom za prenošenje Okvirne odluke 2000/383/PUP u nacionalno pravo.
   Za države članice koje su obvezane ovom Direktivom, upućivanja na Okvirnu odluku 2000/383/PUP tumače se kao upućivanja na ovu Direktivu.
   Članak 14.
   Prenošenje
   1.   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom do 23. svibnja 2016. One odmah o tome obavješćuju Komisiju.
   Kad države članice donose ove mjere, te mjere sadržavaju upućivanje na ovu Direktivu ili se prilikom njihove službene objave na nju upućuje. Načine tog upućivanja određuju države članice.
   2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih mjera nacionalnog prava koje donose u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 15.
   Stupanje na snagu
   Ova Direktiva stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Članak 16.
   Primatelji
   Ova je Direktiva upućena državama članicama u skladu s Ugovorima.

      Sastavljeno u Bruxellesu 15. svibnja 2014.

            Za Europski parlament

            Predsjednik

         M. SCHULZ

            Za Vijeće

            Predsjednik

         D. KOURKOULAS

      (1)  SL C 179, 25.6.2013., str. 9.

      (2)  SL C 271, 19.9.2013., str. 42.

      (3)  Stajalište Europskog parlamenta od 16. travnja 2014. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 6. svibnja 2014.

      (4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 974/98 od 3. svibnja 1998. o uvođenju eura (SL L 139, 11.5.1998., str. 1.).

      (5)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1338/2001 od 28. lipnja 2001. o utvrđivanju mjera potrebnih za zaštitu eura od krivotvorenja (SL L 181, 4.7.2001., str. 6.).

      (6)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1339/2001 od 28. lipnja 2001. o proširenju učinaka Uredbe (EZ) br. 1338/2001 o utvrđivanju mjera potrebnih za zaštitu eura od krivotvorenja na one države članice koje nisu usvojile euro kao svoju jedinstvenu valutu (SL L 181, 4.7.2001., str. 11.).

      (7)  Br. 2623, str. 372. Liga naroda – zbirka ugovora 1931.

      (8)  Okvirna odluka Vijeća 2000/383/PUP od 29. svibnja 2000. o povećanju zaštite kaznenim i drugim sankcijama protiv krivotvorenja povezanoga s uvođenjem eura (SL L 140, 14.6.2000., str. 1.).


title: 66/401/EEZ: Direktiva Vijeća 66/401/EEZ od 14. lipnja 1966. o stavljanju na tržište sjemena krmnog bilja

text:
               03/Sv. 056

               HR

               Službeni list Europske unije

               3

         31966L0401

               P 125/2298

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               14.06.1966.

      DIREKTIVA VIJEĆA 66/401/EEZ
   od 14. lipnja 1966.
   o stavljanju na tržište sjemena krmnog bilja
   (66/401/EEZ)
   VIJEĆE EUROPSKE EKONOMSKE ZAJEDNICE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice, a posebno njegove članke 43. i 100.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   uzimajući u obzir mišljenje Skupštine, (1)

   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i socijalnog vijeća,
   budući da proizvodnja krmnog bilja zauzima važno mjesto u poljoprivredi Europske ekonomske zajednice;
   budući da zadovoljavajući rezultati u uzgoju krmnog bilja ovise u velikoj mjeri o korištenju odgovarajućeg sjemena; budući da su zbog toga neke države članice na neko vrijeme ograničile stavljanje na tržište sjemena krmnog bilja na sjeme visoke kakvoće; budući da su mogle iskoristiti sustavan rad na selekciji bilja koji se provodi kroz više desetljeća što je dovelo do razvoja dovoljno stabilnih i ujednačenih sorata krmnog bilja koje bi, zbog svojih svojstava, trebale biti od velike vrijednosti za razmatrane svrhe;
   budući da će se veća produktivnost postići u uzgoju krmnog bilja u Zajednici ako kod izbora sorata dopuštenih za stavljanje na tržište države članice primjenjuju ujednačena pravila koja su što je moguće stroža;
   budući da je ipak opravdano ograničiti stavljanje na tržište na određene sorte samo ako korisnik može biti siguran da će stvarno dobiti sjeme tih sorata;
   budući da neke države članice u tu svrhu primjenjuju programe certificiranja koji su namijenjeni službenom nadzoru radi osiguranja istovjetnosti i čistoće sorte;
   budući da takav program već postoji na međunarodnoj razini; budući da je Organizacija za ekonomsku suradnju i razvoj utvrdila plan certificiranja sorata sjemena za ispašu koje se nalazi u međunarodnoj trgovini;
   budući da je poželjno uspostaviti jedinstveni program certificiranja za Zajednicu na temelju iskustava stečenih u primjeni tog programa i nacionalnih programa za ovaj proizvod;
   budući da bi se program trebao primjenjivati na stavljanje na tržište u drugim državama članicama i na njihovim unutarnjim tržištima;
   budući da za sjeme krmnog bilja, kao općenito pravilo, bez obzira za koju namjenu se uzgaja, treba omogućiti stavljanje na tržište samo ako se službeno provjeri i certificira, u skladu s pravilima certificiranja, kao osnovno sjeme ili certificirano sjeme ili ako se, u slučaju određenih rodova i vrsta, službeno provjeri i odobri kao komercijalno sjeme; budući da se izbor tehničkih izraza „osnovno sjeme” i „certificirano sjeme” temelji na već postojećoj međunarodnoj terminologiji;
   budući da mora postojati odobrenje komercijalnog sjemena kako bi se uzela u obzir činjenica da nisu svi rodovi i vrste krmnog bilja koji su važni za prinos do sada proizveli željene sorte ili dovoljne količine sjemena postojećih sorata za zadovoljavanje svih potreba Zajednice; budući da je stoga potrebno, u slučaju određenih rodova i vrsta, odobriti sjeme krmnog bilja koje nije imenovane sorte, ali koje je u skladu s odredbama u svim drugim aspektima;
   budući da sjeme krmnog bilja koje se ne stavlja na tržište ne bi trebalo, s obzirom na svoju manju ekonomsku važnost, podlijegati pravilima Zajednice; budući da države članice moraju zadržati pravo podvrgavanja tog sjemena posebnim odredbama;
   budući da se pravila Zajednice ne bi trebala primjenjivati na sjeme koje je dokazano namijenjeno izvozu u treće zemlje;
   budući da, radi poboljšanja ne samo genetičke kvalitete sjemena krmnog bilja u Zajednici, nego i njegovih vanjskih svojstava, treba utvrditi određene uvjete u vezi s analitičkom čistoćom i klijanjem;
   budući da se, s ciljem osiguranja istovjetnosti sjemena, moraju utvrditi pravila Zajednice o pakiranju, uzorkovanju, plombiranju i označivanju; budući da u tom cilju na oznakama trebaju biti pojedinosti bitne za službeni nadzor i za informiranje korisnika i da iste trebaju jasno pokazati da se kod certificiranja certificiranog sjemena raznih kategorija radi o certificiranju na razini Zajednice;
   budući da određene države članice trebaju mješavine sjemena krmnog bilja više rodova i vrsta za posebne namjene; budući da, radi uzimanja u obzir tih potreba, države članice trebaju biti ovlaštene odobriti te mješavine pod određenim uvjetima;
   budući da, radi osiguranja da su oba uvjeta u smislu kvalitete sjemena i odredaba kojima se osigurava njegova istovjetnost ispunjena tijekom stavljanja na tržište, države članice moraju donijeti odredbu o odgovarajućim mjerama kontrole;
   budući da bi sjeme koje zadovoljava te uvjete trebalo, ne dovodeći u pitanje članak 36. Ugovora, biti oslobođeno svih ograničenja stavljanja na tržište osim onih utvrđenih u pravilima Zajednice;
   budući da bi, tijekom prve faze, do donošenja zajedničkog kataloga sorata, dopuštena ograničenja posebno trebala obuhvaćati pravo država članica na ograničenje stavljanja na tržište certificiranog sjemena na one sorte koje su važne za prinos i za korištenje na vlastitom državnom području;
   budući da, pod određenim uvjetima, sjeme umnoženo u drugoj državi od osnovnog sjemena certificiranog u državi članici treba certificirati kao ekvivalent sjemenu umnoženom u toj državi članici;
   budući da, s druge strane, treba donijeti odredbu o odobravanju stavljanja na tržište unutar Zajednice sjemena krmnog bilja dobivenog u trećim zemljama samo ako to sjeme daje ista jamstva kao i službeno certificirano sjeme ili sjeme službeno odobreno kao komercijalno sjeme, unutar Zajednice i sukladno pravilima Zajednice;
   budući da, tijekom razdoblja u kojima postoje poteškoće u opskrbi certificiranim sjemenom raznih kategorija ili komercijalnim sjemenom, treba privremeno dozvoliti stavljanje na tržište sjemena koje ispunjava manje stroge uvjete;
   budući da je, s ciljem usklađivanja tehničkih metoda certificiranja korištenih u različitim državama članicama i radi omogućavanja budućih usporedbi između sjemena certificiranog unutar Zajednice i onog koje dolazi iz trećih zemalja, potrebno u državama članicama uspostaviti probna polja kako bi se omogućio godišnji naknadni nadzor sjemena različitih kategorija „certificiranog sjemena”;
   budući da se Komisiji treba povjeriti zadaća usvajanja određenih mjera za primjenu ove Direktive; budući da s ciljem lakše provedbe predloženih mjera treba osigurati postupak za uspostavljanje bliske suradnje između država članica i Komisije u okviru Stalnog odbora za sjeme i reprodukcijski materijal u poljoprivredi, hortikulturi i šumarstvu,
   DONIJELO JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Ova se Direktiva primjenjuje na sjeme krmnog bilja koje se stavlja na tržište unutar Zajednice, neovisno o namjeni za koju se sjeme uzgaja.
   Članak 2.
   Za potrebe ove Direktive primjenjuju se sljedeće definicije:

               A.

               Krmno bilje: bilje sljedećih rodova i vrsta:

                                       (a)

                                       Gramineae

                              Trave

                              Agrostis spec.

                           Rosulja pasja

                              Alopecurus pratensis L.

                           Repak lisičji

                              Arrenatheum elatius (L.) J. i C. Presli)

                           Fracuski ljuj, Rana pahovka

                              Dactylis glomerata L.

                           Klupčasta oštrica

                              Festuca arundinacea Schreber

                           Vlasulja trstikasta

                              Festuca ovina L.

                           Vlasulja ovčja

                              Festuca pratensis Hudson

                           Vlasulja livadna

                              Festuca rubra L.

                           Vlasulja nacrvena

                              Lolium spec.

                           Ljulj

                              Phleum pratense L.

                           Mačji repak

                              Poa spec.

                           Vlasnjača

                              Trisetum flavescens (L.) Pal.Beauv.

                           Zlatožuta zobika

                                       (b)

                                       Leguminosae

                              Leguminoze

                              Lotus corniculatus L.

                           Smiljkita roškasta

                              Lupinus spec.ex.

                           Lupina, osima

                              Lupinus perennis L.

                           Trajna lupina

                              Medicago lupulina L.

                           Dunjica, Hmeljasta lucerna

                              Medicago sativa L.

                           Lucerna

                              Medicago varia Martyn

                           Bastardna lucerna

                              Onobrychis sativa Lam.

                           Esparzeta

                              Pisum arvense L.

                           Stočni grašak

                              Trifolium hybridum L.

                           Švedska djetelina

                              Trifolium incarnatum L.

                           Inkarnatka

                              Trifolium pratense L.

                           Crvena djetelina

                              Trifolium repens L.

                           Bijela djetelina

                              Vicia spec.except.

                           Bob, osim

                              Vicia faba major L.

                           Stočni bob

               B.

               Osnovno sjeme:

                           1.

                           Sjeme uzgojenih sorata: sjeme

                                       (a)

                                       koje je proizvedeno s odgovornošću uzgajivača u skladu s prihvaćenom praksom za održavanje sorte;

                                       (b)

                                       koje je namijenjeno proizvodnji sjemena kategorije „certificiranog sjemena”;

                                       (c)

                                       koje, u skladu s odredbama članka 4., ispunjava uvjete utvrđene u prilozima I. i II. za osnovno sjeme; i

                                       (d)

                                       za koje je službenom provjerom utvrđeno da ispunjava gore navedene uvjete.

                           2.

                           Sjeme lokalnih sorata: sjeme

                                       (a)

                                       proizvedeno pod službenim nadzorom iz materijala koji je službeno prihvaćen kao lokalna sorta na jednom ili više gospodarstava u jasno demarkiranom području podrijetla;

                                       (b)

                                       koje je namijenjeno proizvodnji sjemena kategorije „certificiranog sjemena”;

                                       (c)

                                       koje, u skladu s odredbama članka 4., ispunjava uvjete utvrđene u prilozima I. i II. za osnovno sjeme; i

                                       (d)

                                       za koje je službenom provjerom utvrđeno da ispunjava gore navedene uvjete.

               C.

               Certificirano sjeme: sjeme

                           (a)

                           koje je izravnog podrijetla od osnovnog sjemena ili certificiranog sjemena određene sorte;

                           (b)

                           koje je namijenjeno proizvodnji sjemena kategorije „certificiranog sjemena” ili biljaka;

                           (c)

                           koje, u skladu s odredbama članka 4. točke (b), ispunjava uvjete utvrđene u prilozima I. i II. za certificirano sjeme; te

                           (d)

                           za koje je službenom provjerom utvrđeno da ispunjava gore navedene uvjete.

               D.

               Komercijalno sjeme: sjeme

                           (a)

                           za koje se može utvrditi da pripada određenoj vrsti;

                           (b)

                           koje, u skladu s odredbama članka 4. točka (b), ispunjava uvjete utvrđene u Prilogu II. za komercijalno sjeme; i

                           (c)

                           za koje je službenom provjerom utvrđeno da ispunjava gore navedene uvjete.

               E.

               Službene mjere: mjere koje poduzmu

                           (a)

                           tijela države članice; ili

                           (b)

                           bilo koja pravna osoba bez obzira podliježe li javnom ili privatnom pravu, koja djeluje pod odgovornošću države, ili

                           (c)

                           u slučaju pomoćnih djelatnosti koje također podliježu nadzoru države, bilo koja fizička osoba valjano ovlaštena za tu svrhu,

                     pod uvjetom da osobe iz točaka (b) i (c) ne steknu nikakav privatni dobitak iz tih mjera.

         Članak 3.
   1.   Države članice moraju utvrditi da se sjeme

                  Dactylis glomerata L.

                  Festuca arundinacea Schreb.

                  Festuca pratenses Huds.

                  Festuca rubra L.

                  Lolium spec.

                  Phleum pratense L.

                  Medicago sativa L.

                  Medicago varia Martyn

                  Pisum arvense L. i

                  Trifolium repens L.

         može staviti na tržište ako je službeno potvrđeno kao „osnovno sjeme” ili „certificirano sjeme” i osim ako ispunjava uvjete utvrđene u Prilogu II.
   2.   Države članice moraju utvrditi da se sjeme krmnog bilja rodova i vrsta različitih od onih iz stavka 1. ne može staviti na tržište, osim ako je sjeme službeno potvrđeno kao „osnovno sjeme” ili „certificirano sjeme” ili se radi o komercijalnom sjemenu i osim ako sjeme također ispunjava uvjete utvrđene u Prilogu II.
   3.   Komisija može, u skladu s postupkom utvrđenim u članku 21., odrediti da se nakon određenih rokova sjeme rodova i vrsta krmnog bilja različitih od onih navedenih u stavku 1. ne smije stavljati na tržište osim ako je službeno potvrđeno kao „osnovno sjeme” ili „certificirano sjeme”.
   4.   Države članice moraju osigurati provedbu službenih provjera u skladu s postojećim međunarodnim metodama, u mjeri u kojoj takve metode postoje.
   5.   Države članice mogu predvidjeti odstupanja od odredaba stavaka 1. i 2.:

               (a)

               za uzgojeno sjeme generacija prije osnovnog sjemena;

               (b)

               za potrebe ispitivanja ili u znanstvene svrhe;

               (c)

               za selekcijski rad;

               (d)

               za sjeme uzgojeno i stavljeno na tržište za preradu, pod uvjetom da je osigurana istovjetnost sjemena.

         Članak 4.
   Države članice mogu odstupanjem od odredaba članka 3.:

               (a)

               odobriti službeno certificiranje i stavljanje na tržište osnovnog sjemena koje ne ispunjava uvjete utvrđene u Prilogu II. u vezi s klijanjem; slično odstupanje može se dati i u vezi s certificiranim sjemenom Trifolium pratense ako je to sjeme namijenjeno daljnjoj proizvodnji certificiranog sjemena.
               U gornjim slučajevima, moraju se poduzeti sve potrebne mjere kako bi se osiguralo da dobavljač jamči određeno klijanje koje mora navesti radi stavljanja na tržište na posebnoj oznaci na kojoj se navodi njegovo ime i adresa te referentni broj partije sjemena;

               (b)

               s ciljem brzog stavljanja sjemena na raspolaganje, neovisno o činjenici što službena provjera usklađenosti s uvjetima utvrđenima u Prilogu II. vezano uz klijanje još nije gotova, odobriti službeno certificiranje ili odobrenje i stavljanje na tržište kao prvi kupac prometom sjemena kategorija „osnovnog sjemena”, „certificiranog sjemena” ili „komercijalnog sjemena”. Priznanje ili odobrenje dat će se samo po predočenju privremenog analitičkog izvještaja o sjemenu i pod uvjetom da se navedu naziv i adresa prvog primatelja; moraju se poduzeti sve potrebne mjere kako bi se osiguralo da dobavljač jamči klijanje utvrđeno pri privremenoj analizi; to klijanje navodi se u svrhe stavljanja na tržište na posebnoj oznaci koja sadrži naziv i adresu dobavljača i referentni broj partije sjemena.

         Osim u slučajevima predviđenima u članku 15. u vezi s umnažanjem sjemena izvan Zajednice, ove se odredbe ne odnose na sjeme uvezeno iz trećih zemalja.
   Članak 5.
   Države članice mogu, u vezi s uvjetima utvrđenima u prilozima I. i II. utvrditi dodatne ili strože zahtjeve za certificiranje sjemena i provjeru komercijalnog sjemena proizvedenog na vlastitom državnom području.
   Članak 6.
   1.   Svaka država članica mora sastaviti popis sorata krmnog bilja službeno prihvaćenog za certificiranje na njezinom državnom području; na popisu mora navesti glavna morfološka ili fiziološka svojstva po kojima se sorte bilja izravno dobivene od sjemena kategorije „certificiranog sjemena” mogu međusobno razlikovati, te službeno utvrđeni najveći broj generacija prihvaćenih za certificiranje proizvedenih iz osnovnog sjemena svake pojedine sorte. U slučaju lokalnih sorata, na popisu se mora navesti regija podrijetla.
   2.   U slučaju hibrida i sintetičkih sorata, nadležna tijela za prihvaćanje i certificiranje moraju biti obaviještena o genealoškim sastojcima. Države članice moraju osigurati da se rezultati provjere i opis genealoških sastojaka, ako uzgajivač zatraži, smatraju povjerljivima.
   3.   Sorta će se prihvatiti za certificiranje samo ako je službenim ili službeno nadziranim provjerama, posebno provjerama uzgoja, utvrđeno da je sorta dostatno ujednačena i stabilna.
   4.   Prihvaćene sorte moraju se službeno provjeravati u redovnim razmacima. Ako bilo koji od uvjeta za prihvaćanje radi certificiranja više nije ispunjen, prihvaćanje se povlači i sorta se briše s popisa.
   5.   Navedeni popisi i sve izmjene istih šalju se bez odgađanja Komisiji, koja ih objavljuje drugim državama članicama.
   Članak 7.
   1.   Države članice traže da se, radi ispitivanja sorata, provjere sjemena radi certificiranja i provjere komercijalnog sjemena, službeno uzmu uzorci u skladu s odgovarajućim metodama.
   2.   Radi provjere sjemena u svrhu certificiranja i provjere komercijalnog sjemena, moraju se uzeti uzorci iz homogenih partija; najveća masa partije i najmanja masa uzorka zadane su u Prilogu III.
   Članak 8.
   1.   Države članice traže da se osnovno sjeme, certificirano sjeme i komercijalno sjeme stavljaju na tržište samo u dovoljno homogenim pošiljkama i u plombiranim spremnicima koji sadrže, kako je predviđeno u člancima 9. i 10., uređaj za plombiranje i oznake.
   2.   Države članice mogu, radi nuđenja na prodaju malih količina krajnjem korisniku, utvrditi odstupanja od odredaba stavka 1. vezanih uz pakiranje, plombiranje i označivanje.
   Članak 9.
   1.   Države članice traže da zapakirano osnovno sjeme, certificirano sjeme i komercijalno sjeme budu službeno plombirani na takav način da se prilikom otvaranja spremnika plomba ošteti i ne može se ponovno staviti.
   2.   Paketi se ne smiju ponovno plombirati, osim službeno. Ako se paketi ponovno plombiraju, činjenica ponovnog plombiranja, datum ponovnog plombiranja i tijelo nadležno za isto mora se navesti na oznaci koja je potrebna na temelju članka 10. stavka 1.
   Članak 10.
   1.   Države članice zahtijevaju da paketi osnovnog sjemena, certificiranog sjemena i komercijalnog sjemena

               (a)

               budu označeni s vanjske strane službenom oznakom na jednom od službenih jezika Zajednice u skladu sa specifikacijom iz Priloga IV.; te se oznake moraju pričvrstiti službenom plombom; boja oznake mora biti bijela za osnovno sjeme, plava za certificirano sjeme prve generacije nakon osnovnog sjemena, crvena za certificirano sjeme sljedećih generacija nakon osnovnog sjemena i tamnožuta za komercijalno sjeme; za stavljanje na tržište u drugim državama članicama, oznaka mora sadržavati datum stavljanja službene plombe; ako, u skladu s člankom 4. točkom (a), osnovno sjeme ili certificirano sjeme ne ispunjavaju uvjete utvrđene u Prilogu II. vezano uz klijanje, ta činjenica mora biti navedena na oznaci;

               (b)

               sadržavaju službeni dokument, iste boje kao i oznaka, u kojem se navode isti podaci koji se traže na temelju Priloga IV. za oznaku; taj dokument nije potreban ako su podaci neizbrisivom tintom ispisani na spremniku.

         2.   Države članice mogu:

               (a)

               tražiti da se u svakom slučaju datum stavljanja službene plombe navede na oznaci;

               (b)

               u slučaju manjih paketa, utvrditi odstupanja od odredaba stavka 1.

         Članak 11.
   Ova Direktiva ne utječe na pravo država članica da zahtijevaju da, u slučajevima različitima od onih iz članka 4., spremnici osnovnog sjemena, certificiranog sjemena ili komercijalnog sjemena, bez obzira je li to sjeme proizvedeno na njihovom državnom području ili uvezeno, moraju, ako se sjeme stavlja na tržište na njihovom državnom području, sadržavati oznaku dobavljača.
   Članak 12.
   Države članice traže da se eventualno kemijsko tretiranje osnovnog sjemena, certificiranog sjemena ili komercijalnog sjemena navede ili na službenoj oznaci ili na oznaci dobavljača i na spremniku ili unutar spremnika.
   Članak 13.
   1.   Države članice mogu odobriti stavljanje na tržište sjemena krmnog bilja u obliku mješavina sastavljenih od različitih rodova i vrsta sjemena krmnog bilja ili mješavina koje sadržavaju sjeme biljaka koje nisu krmno bilje u smislu ove Direktive, pod uvjetom da su različiti sastojci mješavine prije miješanja bili u skladu s pravilima o stavljanju na tržište koja vrijede za te sastojke.
   2.   Odredbe članaka 8, 9. i 11. primjenjuju se, kao i odredbe članka 10., osim što oznaka koja se koristi za mješavinu sjemena mora biti zelena.
   Članak 14.
   1.   Države članice moraju osigurati da službeno certificirano osnovno sjeme i certificirano sjeme čiji su spremnici službeno označeni i plombirani u skladu s odredbama ove Direktive te komercijalno sjeme čiji su spremnici službeno označeni i plombirani u skladu s odredbama ove Direktive, ne podliježu nikakvim ograničenjima u smislu stavljanja na tržište u odnosu na svoja svojstva, mjere provjera, označavanja i plombiranja, osim onih utvrđenih u ovoj Direktivi.
   2.   Države članice mogu:

               (a)

               ako Komisija nije poduzela nikakve mjere na temelju članka 3. stavka 3. i takve mjere nisu stupile na snagu, utvrditi da se protekom određenih rokova sjeme rodova i vrsta krmnog bilja različitih od onih iz članka 3., stavka 1. ne može stavljati na tržište osim ako je službeno certificirano kao „osnovno sjeme” ili „certificirano sjeme”;

               (b)

               usvojiti odredbe o najvećem sadržaju vlage prihvatljivom za stavljanje na tržište;

               (c)

               ograničiti stavljanje na tržište certificiranog sjemena krmnog bilja na sjeme prve generacije nakon osnovnog sjemena;

               (d)

               do trenutka uvođenja zajedničkog kataloga sorata, najkasnije do 1. siječnja 1970., ograničiti stavljanje na tržište sjemena krmnog bilja na one sorte koje su upisane u nacionalni popis na temelju vrijednosti za prinos i korištenje na svom državnom području; uvjeti za uključenje na taj popis moraju biti isti za sorte koje dolaze iz drugih država članica kao i za domaće sorte.

         Članak 15.
   Države članice moraju utvrditi da se sjeme krmnog bilja proizvedeno izravno od osnovnog sjemena certificiranog u jednoj državi članici, a ubranog u drugoj državi članici ili trećoj zemlji smatra jednakim certificiranom sjemenu prve generacije proizvedenom iz osnovnog sjemena ubranog u državi članici koja je proizvela osnovno sjeme ako je to sjeme prošlo terenski pregled kojim je utvrđeno da je ispunilo uvjete utvrđene u Prilogu I. i ako je službena provjera pokazala da su ispunjeni uvjeti utvrđeni u Prilogu II. za certificirano sjeme.
   Članak 16.
   1.   Vijeće kvalificiranom većinom glasova na prijedlog Komisije utvrđuje:

               (a)

               u slučaju iz članka 15., ispunjavaju li terenske provjere u trećoj zemlji uvjete utvrđene u Prilogu I.;

               (b)

               pruža li sjeme krmnog bilja požeto u trećoj zemlji ista jamstva u pogledu njegovih svojstava i mjera provjere, osiguranja istovjetnosti, označivanja i nadzora i predstavlja li u tim aspektima ekvivalent osnovnom sjemenu, certificiranom sjemenu ili komercijalnom sjemenu ubranom u Zajednici u skladu s odredbama ove Direktive.

         2.   Dok Vijeće ne donese odluku na temelju stavka 1., države članice su slobodne donositi takve odluke same. To pravo prestaje 1. srpnja 1969.
   Članak 17.
   1.   S ciljem uklanjanja svih privremenih teškoća u općoj opskrbi osnovnim sjemenom, certificiranim sjemenom ili komercijalnim sjemenom nastalih u jednoj ili više država članica, a koje se ne mogu prevladati unutar Zajednice, Komisija, u skladu s postupkom utvrđenim u članku 21., ovlašćuje jednu ili više država članica da prihvate za stavljanje na tržište, na razdoblje koje utvrđuje Komisija, sjeme kategorije koja ispunjava manje stroge zahtjeve.
   2.   Za kategoriju sjemena bilo koje zadane sorte, službena oznaka je ona koja se daje za odgovarajuću kategoriju; u svim drugim slučajevima je ona koja se daje za komercijalno sjeme. Na oznaci se uvijek navodi da je predmetno sjeme kategorije koja ispunjava manje stroge zahtjeve.
   Članak 18.
   Ova Direktiva se ne primjenjuje na sjeme krmnog bilja koje je dokazano namijenjeno izvozu u treće zemlje.
   Članak 19.
   Države članice poduzimaju odgovarajuće mjere službenog nadzora sjemena krmnog bilja tijekom stavljanja na tržište, barem uzorkovanjem radi provjere, u pogledu njegove usklađenosti sa zahtjevima ove Direktive.
   Članak 20.
   1.   Probna polja Zajednice utvrđuju se unutar Zajednice za godišnji naknadni nadzor uzoraka sjemena uzetih tijekom uzorkovanja radi provjere; ta polja podliježu inspekciji od strane Odbora iz članka 21.
   2.   Ta se usporedna ispitivanja tijekom prve faze koriste radi usklađivanja tehničkih metoda certificiranja tako da se dobiju jednaki rezultati. Čim je taj cilj postignut, sastavljaju se godišnji izvještaji o napretku za usporedna ispitivanja i šalju kao povjerljivi državama članicama i Komisiji. Komisija u skladu s postupkom iz članka 12. određuje rok za prvi izvještaj.
   3.   Komisija u skladu s postupkom iz članka 21. poduzima aranžmane za mjere za usporedna ispitivanja. U usporedna ispitivanja može se uključiti krmno bilje požeto u trećim zemljama.
   Članak 21.
   1.   U slučaju kada se mora poštovati postupak utvrđen u ovom članku, Predsjednik mora predmet uputiti, bilo na vlastitu inicijativu bilo na zahtjev predstavnika države članice, Stalnom odboru za sjeme i reprodukcijski materijal u poljoprivredi, hortikulturi i šumarstvu (dalje u tekstu: „Odbor”) koji se osniva Odlukom Vijeća od 14. lipnja 1966. (2).
   2.   Unutar Odbora, glasovi država članica ponderiraju se kako je predviđeno u članku 148. stavku 2. Ugovora. Predsjednik ne glasuje.
   3.   Predstavnik Komisije dostavlja nacrt mjera koje se trebaju usvojiti. Odbor dostavlja svoje mišljenje o tim mjerama u vremenskom roku koji utvrdi predsjednik ovisno o žurnosti predmeta. Mišljenja se donose većinom od dvanaest glasova.
   4.   Komisija usvaja mjere koje se odmah primjenjuju. Međutim, ako te mjere nisu u skladu s mišljenjem Odbora, Komisija ih odmah dostavlja Vijeću. U tom slučaju, Komisija može odgoditi primjenu mjera koje je usvojila za najviše jedan mjesec od dana te objave.
   Vijeće može kvalificiranom većinom donijeti drugačiju odluku u roku od mjesec dana.
   Članak 22.
   Ova Direktiva ne smije dovoditi u pitanje odredbe nacionalnog prava koje su opravdane razlozima zaštite zdravlja i života ljudi, životinja ili bilja ili zaštite industrijske i komercijalne imovine.
   Članak 23.
   Države članice najkasnije do 1. srpnja 1968. donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s odredbama članka 14. stavka 1. te, najkasnije do 1. srpnja 1969., zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s odredbama ove Direktive i njezinih priloga. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.
   Članak 24.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 14. lipnja 1966.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. WERNER

      (1)  SL 109, 9.7.1964., str. 1751/64.

      (2)  SL 125, 11.7.1966., str. 2289/66.
   PRILOG I.
   Uvjeti za certificiranje usjeva

               1.

               Usjev mora imati dovoljnu istovjetnost i čistoću sorte.

               2.

               Mora se provesti najmanje jedna službena terenska provjera prije svake žetve sjemena.

               3.

               Polje mora biti tako obrađeno i usjev u toj fazi razvoja koja dopušta odgovarajuću provjeru istovjetnosti i čistoće sorte.

               4.

               Na polju ne smiju biti prethodni usjevi onakve vrste koja je nekompatibilna s proizvodnjom sjemena vrsta i sorte ovog usjeva.

               5.

               Kod sorata koje se uzajamno oplođuju, najmanja udaljenost od susjednih usjeva drugih sorata iste vrste, od usjeva iste sorte koji pokazuju vidljivu degeneriranost i od usjeva povezanih vrsta koji mogu dovesti do neželjenog stranog oprašivanja mora biti:

                           Polja za umnožavanje

                           do 2 hektara

                           više od 2 hektara

                                       (a)

                                       sjeme namijenjeno umnažanju

                           200 m

                           100 m

                                       (b)

                                       sjeme namijenjeno proizvodnji krmnog bilja

                           100 m

                           50 m

                     Te udaljenosti mogu se zanemariti ako postoji dostatna zaštita od bilo kakvog neželjenog stranog oprašivanja.

         PRILOG II.
   Uvjeti koje sjeme mora ispunjavati
   I.   CERTIFICIRANO SJEME

               1.

               Sjeme mora imati dovoljnu istovjetnost i čistoću sorte.

               2.

               Bolesti koje smanjuju korisnost sjemena moraju biti na najnižoj mogućoj razini.

               3.

               Sjeme također mora biti u skladu sa sljedećim:

                           A.

                              Standardi:

                                       Vrsta

                                       Najmanja analitička čistoća (maseni %)

                                       Najveći sadržaj sjemena korova (maseni %)

                                       Najmanja klijavost (% od čistog sjemena)

                                       (a)   Gramineae

                                          Agrostis alba

                                       90

                                       1

                                       80

                                          Agrostis al. spec.

                                       90

                                       1

                                       75

                                          Alopecurus pratensis L.

                                       75

                                       1,5

                                       70

                                          Arrhenatherum elatius (L.) J. i C. Presl.

                                       90

                                       1

                                       80

                                          Dactylis glomerata L.

                                       90

                                       1

                                       80

                                          Festuca arundinacea Schreb.

                                       95

                                       1

                                       80

                                          Festuca ovina L.

                                       85

                                       1

                                       75

                                          Festuca pratensis Huds.

                                       95

                                       1

                                       80

                                          Festuca rubra L.

                                       90

                                       1

                                       75

                                          Lolium multiflorum spec. italicum

                                       96

                                       1

                                       75

                                          Lolium al. spec.

                                       96

                                       1

                                       80

                                          Phleum pratense L.

                                       95

                                       0,5

                                       80

                                          Poa spec.

                                       85

                                       1

                                       75

                                          Trisetum flavescens (L.) Pal. Beauv.

                                       75

                                       1

                                       75

                                       Vrsta

                                       Najmanja analitička čistoća (maseni %)

                                       Najveći sadržaj sjemena korova (maseni %)

                                       Najmanja klijavost (% od čistog sjemena)

                                       Najveći sadržaj tvrdog sjemena (% od čistog sjemena)

                                       (b)   Leguminosae

                                       Lotus corniculatus L.

                                       95

                                       0,8

                                       75

                                       40

                                          Lupinus spec.

                                       98

                                       0,1

                                       80

                                       20

                                          Medicago lupulina L.

                                       97

                                       0,8

                                       80

                                       20

                                          Medicago sativa L.

                                       97

                                       0,5

                                       80

                                       40

                                          Medicago varia Martyn

                                       97

                                       0,5

                                       80

                                       40

                                          Onobrychis sativa L.

                                       95

                                       1,5

                                       75

                                       20

                                          Pisum arvense L.

                                       97

                                       0,1

                                       80

                                       –

                                          Trifolium hybridum L.

                                       97

                                       0,5

                                       80

                                       20

                                          Trifolium incarnatum L.

                                       97

                                       0,5

                                       80

                                       20

                                          Trifolium pratense L.

                                       97

                                       0,5

                                       80

                                       20

                                          Trifolium repens var. giganteum

                                       97

                                       0,5

                                       80

                                       40

                                          Trifolium repens L.

                                       97

                                       0,8

                                       80

                                       20

                                          Vicia faba

                                       97

                                       0,1

                                       80

                                       20

                                          Vicia al. spec.

                                       97

                                       0,5

                                       85

                                       20

                           B.

                              Napomene:

                                       (a)

                                       Do najveće označene količine, prisutne tvrde sjemenke smatrat će se sjemenom sposobnim za klijanje.

                                       (b)

                                       Sve svježe i zdrave sjemenke koje ne klijaju nakon prethodne obrade smatrat će se sjemenom koje je proklijalo.

                                       (c)

                                       Sjeme ne smije sadržavati Avena fatua i Cuscuta; međutim, jedna sjemenka Avena fatua ili Cuscuta u uzorku od 100 grama neće se smatrati nečistoćom ako drugi uzorak od 200 grama ne sadrži Avena fatua i Cuscuta.

                                       (d)

                                       Maseni postotak sjemena Alopercurus myosuroides ne smije biti veći od 0,3.

                                       (e)

                                       Maseni postotak sjemena ostalih uzgajanih biljaka ne smije biti veći od 1; u slučaju vrsta Poa, 1 % sjemena drugih vrsta Poa ne smatra se nečistoćom.

                           C.

                              Posebni uvjeti za Lupinus spec.:

                                       (a)

                                       Postotak po broju sjemenki druge boje ne smije biti veći od 1.

                                       (b)

                                       Postotak po broju gorkih sjemenki kod sorata slatke vučike ne smije biti veći od:
                                       3 kod certificiranog sjemena prve generacije nakon osnovnog sjemena;
                                       3 kod certificiranog sjemena sljedećih generacija nakon osnovnog sjemena.

         II.   OSNOVNO SJEME
   Sukladno dodatnim odredbama u nastavku, uvjeti iz odjeljka I. ovog Priloga vrijede za osnovno sjeme:

               1.

               Maseni postotak sjemena drugih biljaka ne smije biti veći od 0,2, od čega ni postotak sjemena drugih uzgojenih biljaka ni postotak sjemena korova ne smije biti veći od 0,1.

               2.

               Broj sjemenki Alopecurus myosuroides ne smije biti veći od 5 u uzorku od 25 grama.

               3.

                  Lupinus spec.: postotak broja gorkih sjemenki u sortama slatke vučike ne smije biti veći od 1.

         III.   KOMERCIJALNO SJEME
   Sukladno dodatnim odredbama u nastavku, uvjeti utvrđeni u stavcima 2. i 3. odjeljka I. ovog Priloga vrijede za komercijalno sjeme:

               1.

               Maseni postotak sjemena drugih uzgajanih biljaka ne smije biti veći od 3.

               2.

               U slučaju vrsta Poa, 3 % sjemena drugih vrsta Poa ne smatra se nečistoćom.

               3.

               U slučaju vrsta Vicia, ukupno 6 % sjemena Vicia pannonica, Vicia villosa i povezanih uzgajanih vrsta ne smatra se nečistoćom.

               4.

                  Lupinus spec.

                           (a)

                           Broj sjemenki druge boje ne smije biti veći od 2 %;

                           (b)

                           Broj gorkih sjemenki kod slatke vučike ne smije biti veći od 5 %.

         PRILOG III.

               Najveća masa partije

               Najmanja masa uzorka

                           1.

                           Sjeme veće od zrna pšenice

               20 metričkih tona

               500 grama

                           2.

                           Sjeme manje od zrna pšenice

               10 metričkih tona

               300 grama

         PRILOG IV.
   Oznaka
   A.   Potrebni podaci

               (a)

               Za osnovno sjeme i certificirano sjeme:

                           1.

                           „Sjeme certificirano u skladu s pravilima Europske ekonomske zajednice”

                           2.

                           Certifikacijsko tijelo i država članica

                           3.

                           Referentni broj partije

                           4.

                           Vrsta

                           5.

                           Sorta

                           6.

                           Kategorija

                           7.

                           Država proizvodnje

                           8.

                           Deklarirana neto ili bruto masa

                           9.

                           Za certificirano sjeme druge generacije i sljedećih generacija nakon osnovnog sjemena: broj generacija nakon osnovnog sjemena

               (b)

               Za komercijalno sjeme:

                           1.

                           „Komercijalno sjeme (nije certificirana sorta)”

                           2.

                           Nadležno tijelo za provjeru i država članica

                           3.

                           Referentni broj partije

                           4.

                           Vrsta (1)

                           5.

                           Regija proizvodnje

                           6.

                           Deklarirana neto ili bruto masa

               (c)

               Za mješavine sjemena:

                           1.

                           „Mješavine sjemena za …”
                           (namjena)

                           2.

                           Tijelo nadležno za plombiranje i država članica

                           3.

                           Referentni broj partije

                           4.

                           Vrsta, kategorija, sorta, država proizvodnje ili, u slučaju komercijalnog sjemena, regija proizvodnje i omjer mase svakog od sastojaka

                           5.

                           Deklarirana neto ili bruto masa

         B.   Najmanje dimenzije

   110 mm × 67 mm

      (1)  U slučaju vučika, mora se navesti je li pojedina vučika gorka ili slatka.


title: Direktiva 2006/1/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. siječnja 2006. o korištenju vozila unajmljenih bez vozača za cestovni prijevoz tereta (kodificirana verzija)  Tekst značajan za EGP

text:
               07/Sv. 007

               HR

               Službeni list Europske unije

               108

         32006L0001

               L 033/82

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               18.01.2006.

      DIREKTIVA 2006/1/EZ EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

   od 18. siječnja 2006.
   o korištenju vozila unajmljenih bez vozača za cestovni prijevoz tereta
   (kodificirana verzija)
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 71.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
   nakon savjetovanja s Odborom regija,
   u skladu s postupkom utvrđenim u članku 251. Ugovora (2),
   budući da:

               (1)

               Direktiva Vijeća 84/647/EEZ od 19. prosinca 1984. o uporabi vozila unajmljenih bez vozača za cestovni prijevoz robe (3) značajno je izmijenjena (4). Radi jasnoće i boljeg razumijevanja navedenu Direktivu potrebno je kodificirati.

               (2)

               S makroekonomskoga gledišta, uporaba unajmljenih vozila u određenim okolnostima omogućuje optimalnu raspodjelu sredstava ograničavanjem rastrošne uporabe proizvodnih čimbenika.

               (3)

               S mikroekonomskoga gledišta, ova mogućnost unosi element fleksibilnosti organizaciji prijevoza te na taj način povećava produktivnost dotičnih trgovačkih društava.

               (4)

               Ova Direktiva ne dovodi u pitanje obveze država članica u pogledu rokova za prenošenje u nacionalno pravo direktiva navedenih u Prilogu I., dijelu B,

         DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Za potrebe ove Direktive:

               (a)

               „vozilo” znači motorno vozilo, prikolica, poluprikolica ili skup vozila koja su namijenjena isključivo za prijevoz tereta;

               (b)

               „unajmljeno vozilo” znači svako vozilo koje je, na temelju ugovora s trgovačkim društvom koje za naknadu i na određeno vremensko razdoblje daje vozilo na raspolaganje, stavljeno na raspolaganje trgovačkom društvu radi obavljanja cestovnog prijevoza tereta za javne ili vlastite potrebe.

         Članak 2.
   1.   Svaka država članica na svojem državnom području, u svrhu prometa između država članica, dozvoljava uporabu vozila koja su unajmila trgovačka društva s poslovnim nastanom na državnom području druge države članice pod uvjetom da:

               (a)

               je vozilo registrirano i stavljeno u promet u skladu s pravnim propisima te druge države članice;

               (b)

               se ugovor odnosi samo na unajmljivanje vozila bez vozača i nije mu priložen ugovor o djelu sklopljen s istim trgovačkim društvom koji se odnosi na vozačko i pomoćno osoblje;

               (c)

               je unajmljeno vozilo na raspolaganju samo trgovačkog društva koje ga koristi tijekom trajanja ugovora o najmu;

               (d)

               unajmljeno vozilo vozi osoblje trgovačkog društva koje vozilo koristi.

         2.   Ispunjavanje uvjeta navedenih u točkama od (a) do (d) stavka 1. dokazuje se sljedećim dokumentima koji se trebaju nalaziti u vozilu:

               (a)

               ugovorom o najmu ili ovjerenim izvatkom tog ugovora u kojemu je među ostalim navedeno ime i prezime najmodavca, ime i prezime najmoprimca, datum i trajanje ugovora te identifikacija vozila;

               (b)

               u slučaju kada vozač nije osoba koja je unajmila vozilo, ugovorom o radu ili ovjerenim izvatkom tog ugovora u kojemu je među ostalima navedeno ime i prezime poslodavca, ime i prezime zaposlenika, datum i trajanje ugovora o zapošljavanju ili nedavni obračunski platni listić.

         Prema potrebi dokumenti navedeni u točkama (a) i (b) mogu se nadomjestiti istovjetnim dokumentom koji izdaju nadležna tijela država članica.
   Članak 3.
   1.   Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da njihova trgovačka društva za cestovni prijevoz tereta mogu koristiti unajmljena vozila koja su registrirana ili stavljena u promet u skladu s pravnim propisima njihove države pod jednakim uvjetima kao i vozila u vlasništvu trgovačkog društva ako su ispunjeni uvjeti iz članka 2.
   2.   Države članice mogu izuzeti iz odredaba stavka 1. prijevoz za vlastite potrebe koji obavljaju vozila ukupne dozvoljene težine veće od 6 tona.
   Članak 4.
   Ova Direktiva ne utječe na propise države članice koja za uporabu unajmljenih vozila predviđa manje stroge uvjete od uvjeta iz članaka 2. i 3.
   Članak 5.
   Ne dovodeći u pitanje odredbe članaka 2. i 3., ova Direktiva ne utječe na primjenu pravila o:

               (a)

               organizaciji tržišta cestovnog prijevoza tereta za javne ili vlastite potrebe i posebno o pristupu tržištu i ograničavanju cestovnih kapaciteta kvotama;

               (b)

               cijenama i uvjetima cestovnog prijevoza tereta;

               (c)

               određivanju cijena najma;

               (d)

               uvozu vozila;

               (e)

               uvjetima koji uređuju pristup djelatnosti ili zanimanju najmodavca cestovnih vozila.

         Članak 6.
   Direktiva 84/647/EEZ stavlja se izvan snage, ne dovodeći u pitanje obveze država članica u pogledu rokova za prenošenje u nacionalno pravo direktiva navedenih u Prilogu I., dijelu B.
   Upućivanja na Direktivu stavljenu izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Direktivu i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom iz Priloga II.
   Članak 7.
   Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

   Članak 8.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Strasbourgu 18. siječnja 2006.

            Za Europski parlament

            Predsjednik

         J. BORRELL FONTELLES

            Za Vijeće

            Predsjednik

         H. WINKLER

      (1)  SL C 108, 30.4.2004., str. 56.

      (2)  Mišljenje Europskog parlamenta od 10. veljače 2004. (SL C 97 E, 22.4.2004., str. 66.) i Odluka Vijeća od 8. prosinca 2005.

      (3)  SL L 335, 22.12.1984., str. 72. Direktiva kako je izmijenjena Direktivom 90/398/EEZ (SL L 202, 31.7.1990., str. 46.).

      (4)  Vidjeti Prilog I., dio A.
   PRILOG I.
   Dio A

      Direktiva stavljena izvan snage i njezine izmjene

   (iz članka 6.)

               Direktiva Vijeća 84/647/EEZ

               (SL L 335, 22.12.1984., str. 72.)

               Direktiva Vijeća 90/398/EEZ

               (SL L 202, 31.7.1990., str. 46.)

         Dio B

      Rokovi za prenošenje u nacionalno pravo

   (iz članka 6.)

               Direktiva

               Rok za prenošenje u nacionalno pravo

               Direktiva 84/647/EEZ

               30. lipnja 1986.

               Direktiva 90/398/EEZ

               31. prosinca 1990.

         PRILOG II.
   Korelacijska tablica

               Direktiva 84/647/EEZ

               Ova Direktiva

               Članak 1., uvodna rečenica

               Članak 1., uvodna rečenica

               Članak 1., prva alineja

               Članak 1. točka (a)

               Članak 1., druga alineja

               Članak 1. točka (b)

               Članak 2., uvodna rečenica

               Članak 2. stavak 1., uvodna rečenica

               Članak 2., točke od 1. do 4.

               Članak 2. stavak 1. točke od (a) do (d)

               Članak 2., točka 5., prvi podstavak, uvodna rečenica

               Članak 2. stavak 2., prvi podstavak, uvodna rečenica

               Članak 2., točka 5., prvi podstavak, točke (a) i (b)

               Članak 2. stavak 2., prvi podstavak, točke (a) i (b)

               Članak 2. točka 5., drugi podstavak

               Članak 2. stavak 2., drugi podstavak

               Članak 3.

               Članak 3.

               Članak 4. stavak 1.

               Članak 4.

               Članak 5., uvodna rečenica

               Članak 5., uvodna rečenica

               Članak 5., prva alineja

               Članak 5. točka (a)

               Članak 5., druga alineja

               Članak 5. točka (b)

               Članak 5., treća alineja

               Članak 5. točka (c)

               Članak 5., četvrta alineja

               Članak 5. točka (d)

               Članak 5., peta alineja

               Članak 5. točka (e)

               Članak 6.

               —

               Članak 7.

               —

               Članak 8.

               —

               —

               Članak 6.

               —

               Članak 7.

               Članak 9.

               Članak 8.

               —

               Prilog I.

               —

               Prilog II.