title: Direktiva 2009/34/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o zajedničkim odredbama za mjerne instrumente i za metode mjeriteljskog nadzora (Preinačena)  Tekst značajan za EGP

text:
               13/Sv. 63

               HR

               Službeni list Europske unije

               82

         32009L0034

               L 106/7

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         DIREKTIVA 2009/34/EZ EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
   od 23. travnja 2009.
   o zajedničkim odredbama za mjerne instrumente i za metode mjeriteljskog nadzora
   (Preinačena)
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 95.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
   u skladu s postupkom određenim u članku 251. Ugovora (2),
   budući da:

               (1)

               Direktiva Vijeća 71/316/EEZ od 26. srpnja 1971. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na zajedničke odredbe za mjerne instrumente i za metode mjeriteljskog nadzora (3) značajno je izmijenjena nekoliko puta (4). Budući da će se unijeti daljnje izmjene, treba je preinačiti u interesu jasnoće.

               (2)

               U svakoj državi članici, obvezne odredbe određuju tehnička svojstva mjernih instrumenata i metoda mjeriteljskih nadzora. Ti se zahtjevi razlikuju među državama članicama. Te razlike ometaju trgovinu i mogu stvoriti nejednake uvjete konkurentnosti u Zajednici.

               (3)

               Jedan od ciljeva nadzora u svakoj državi članici jest dati jamstvo korisnicima da dostavljene količine odgovaraju plaćenoj cijeni. Prema tome, cilj ove Direktive ne bi trebao biti ukidanje tog nadzora, već uklanjanje razlika između pravila u mjeri u kojoj ta pravila tvore prepreku trgovini.

               (4)

               Te prepreke za uspostavljanje unutarnjeg tržišta mogu se smanjiti i ukloniti ako se isti zahtjevi primjenjuju u državama članicama, u početku dopunjujući nacionalne odredbe na snazi, a kasnije kad potrebni uvjeti postoje zamjenjujući te odredbe.

               (5)

               Čak tijekom razdoblja kad one postoje istodobno s nacionalnim odredbama, zahtjevi Zajednice omogućit će poduzećima proizvodnju proizvoda koji imaju jednaka tehnička svojstva i stoga se mogu staviti u promet i rabiti u Zajednici nakon što prođu nadzor EZ-a.

               (6)

               Tehnički zahtjevi Zajednice za izradu i djelovanje trebaju osigurati da instrumenti trajno omogućuju mjerenja koja su dovoljno točna za njihovu namijenjenu svrhu.

               (7)

               Sukladnost s tehničkim zahtjevima obično potvrđuju države članice prije nego što se mjerni instrumenti stave na tržište ili rabe prvi put, i prema potrebi kad su u djelovanju, takva potvrda važi posebno putem postupaka odobrenja tipa i provjere. Kako bi se postiglo slobodno kretanje tih instrumenata u Zajednici, također je potrebno osigurati uzajamno priznanje nadzora među državama članicama i uspostaviti odgovarajuće EZ odobrenje tipa i početne postupke provjere u tom smislu i metode EZ-a mjeriteljskog nadzora u skladu s ovom Direktivom i s bitnim zasebnim direktivama.

               (8)

               Prisutnost natpisa ili oznaka na mjernom instrumentu koji pokazuju da su prošli odgovarajuće kontrole navodi da taj instrument ili proizvod zadovoljava odnosne tehničke zahtjeve Zajednice i stoga kao se instrument ili proizvod uvozili stavlja u uporabu potrebno je ponoviti nadzor koji je već prethodno izvršen.

               (9)

               Nacionalna mjeriteljska pravila pokrivaju brojne kategorije mjernih instrumenata i proizvoda. Ova Direktiva određuje opće odredbe koje se odnose, posebno, na postupke odobrenja tipa i početne provjere i metode EZ-a mjeriteljskog nadzora. Provedbene direktive koje pokrivaju različite kategorije instrumenata i proizvoda odredit će tehničke zahtjeve u vezi izrade, djelovanja i točnosti, nadzorni postupci i, prema potrebi, uvjeti prema tehničkim zahtjevima Zajednice trebaju zamijeniti nacionalne odredbe na snazi.

               (10)

               Mjere potrebne za provedbu ove Direktive treba donijeti u skladu s Odlukom Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji (5).

               (11)

               Posebice, Komisiju treba ovlastiti za izmjenu priloga I. i II. ovoj Direktivi i priloga zasebnim direktivama. Budući da su te mjere općeg područja primjene i da su osmišljene za izmjenu ove Direktive i posebnih direktiva, moraju se donijeti u skladu s regulatornim postupkom uz temeljito ispitivanje iz članka 5.a Odluke 1999/468/EZ.

               (12)

               Novi sastavni dijelovi uvedeni u ovu Direktivu odnose se isključivo na postupke u odboru. Stoga ih ne trebaju prenijeti države članice u njihovo zakonodavstvo.

               (13)

               Ova Direktiva ne treba dovesti u pitanje obveze države članice koje se odnose na vremenska ograničenja za prenošenje u nacionalno zakonodavstvo direktiva određenih u Prilogu III. dijelu B,

         DONIJELI SU OVU DIREKTIVE:
   POGLAVLJE I.

      OSNOVNA NAČELA

   Članak 1.
   1.   Ova se Direktiva primjenjuje na:

               (a)

               instrumente kako je određeno u stavku 2.;

               (b)

               mjerne jedinice, usklađivanje mjernih metoda i mjeriteljskog nadzora i, prema potrebi, sredstva potrebna za primjenu tih metoda;

               (c)

               pravilo, mjerne metode, mjeriteljski nadzor i označivanje količina pretpakovina.

         2.   Za potrebe ove Direktive, „instrumenti” znači mjerni instrumenti, sastavni dijelovi mjernih instrumenata, dodatnih uređaja i mjerne opreme.
   3.   Nijedna država članica ne može, na osnovi ove Direktive i zasebnih direktiva koje se na nju odnose, spriječiti, zabraniti ili ograničiti stavljanje na tržište i/ili u uporabu instrumenta ili proizvoda opisanog u stavku 1. ako taj instrument ili proizvod nosi natpis EZ-a i/ili oznaku u skladu s uvjetima određenim u ovoj Direktivi i zasebnim direktivama koje se odnose na dotični instrument ili proizvod.
   4.   Države članice trebaju pripisati istu vrijednost EZ odobrenju tipa i početnoj provjeri kao i odgovarajućim nacionalnim mjerama.
   5.   Zasebne direktive o pitanjima iz stavka 1. trebaju određivati:

               —

               posebno mjerne postupke i svojstva i tehničke zahtjeve za njihovu izradu i djelovanje u vezi instrumenata iz stavka 1. točke (a),

               —

               zahtjeve u vezi točaka (b) i (c) stavka 1.

         6.   Zasebne direktive mogu odrediti datum na koji odredbe Zajednice trebaju zamijeniti postojeće nacionalne odredbe.
   POGLAVLJE II.

      EZ ODOBRENJE TIPA

   Članak 2.
   1.   Države članice dodjeljuju EZ odobrenje tipa u skladu s odredbama ove Direktive i odnosnih zasebnih direktiva.
   2.   EZ odobrenje tipa instrumenata treba tvoriti njihov unos u početnu provjeru EZ-a i, kad početna provjera EZ-a nije potrebna, ovlaštenje da ih se stavi na tržište i/ili stavi u uporabu. Ako zasebna(-e) direktiva(-e) primjenljiva(-e) na kategoriju instrumenata izuzima(-ju) tu kategoriju iz EZ odobrenja tipa, instrumente u toj kategoriji treba izravno unijeti u početnu provjeru EZ-a.
   3.   Ako njihova kontrolna oprema tako dozvoljava, države članice trebaju dodijeliti EZ odobrenje tipa za svaki instrument koji udovoljava zahtjevima određenima u ovoj Direktivi i zasebnim direktivama koje se odnose na dotični instrument.
   4.   Zahtjev za EZ odobrenje tipa može podnijeti isključivo proizvođač ili njegov predstavnik s poslovnim nastanom u Zajednici. Za isti instrument, zahtjev se može podnijeti isključivo u jednoj državi članici.
   5.   Država članica koja je dodijelila EZ odobrenje tipa treba poduzeti potrebne mjere kako bi osigurala da ju se izvješćuje o bilo kakvoj izmjeni, ili dodatku, odobrenom tipu. O tim izmjenama obavješćuje druge države članice.
   Izmjene ili dodaci odobrenog tipa moraju primiti dodatno EZ odobrenje tipa od države članice koja je dodijelila EZ odobrenje tipa, kad te promjene utječu ili mogu utjecati na rezultate mjerenja ili propisah uvjeta za uporabu instrumenta.
   Međutim, u slučaju izmijenjenog tipa, treba dodijeliti novo EZ odobrenje tipa umjesto dodatka izvornoj potvrdi EZ odobrenja tipa ako je tip izmijenjen nakon što su odredbe ove Direktive ili odnosne zasebne direktive izmijenjene i dopunjene ili prilagođene na takav način da se izmijenjeni tip može odobriti isključivo prema novim odredbama.
   Članak 3.
   Kad se EZ odobrenje tipa dodijeli za pomoćnu opremu, odobrenje treba određivati:

               (a)

               tipove instrumenta na koje se ova oprema može priključiti ili u koju se može ugraditi;

               (b)

               opće uvjete za sveukupno djelovanje instrumenata za koje je odobreno.

         Članak 4.
   Kad je instrument uspješno dovršio ispitivanje EZ odobrenja tipa određenog u ovoj Direktivi i u zasebnim direktivama koje se odnose na taj instrument, država članica koja je provela to ispitivanje treba sastaviti potvrdu EZ odobrenja tipa.
   Ta država članica prosljeđuje tu potvrdu podnositelju zahtjeva.
   U slučajevima određenim u članku 11. ove Direktive ili u zasebnoj direktivi, podnositelj zahtjeva mora, i u svim ostalim slučajevima može, učvrstiti ili pobrinuti se da se učvrsti na svaki instrument koji udovoljava odobrenom tipu znaka EZ odobrenja prikazanog u potvrdi.
   Članak 5.
   1.   EZ odobrenje tipa valjano je 10 godina. Može se produljiti za uzastopna razdoblja od 10 godina. Broj instrumenata koji se mogu proizvesti u skladu s odobrenjem tipa nije ograničen.
   EZ odobrenja tipa dodijeljena na osnovi odredbi ove Direktive i zasebne direktive ne mogu se produljiti nakon dana stupanja na snagu bilo koje izmjene ili prilagodbe tih odredbi Zajednice, u slučajevima kad se ta EZ odobrenja tipa ne mogu dodijeliti na osnovi novih odredbi.
   Kad EZ odobrenje tipa nije produljeno, to se odobrenje ipak nastavlja primjenjivati na instrumente koji su još uvijek u upotrebi.
   2.   Kad uporaba novih tehnika nije određena u zasebnoj direktivi, može se dodijeliti EZ odobrenje tipa s ograničenim učinkom, nakon prethodnog savjetovanja s drugim državama članicama.
   Ono može uključivati sljedeća ograničenja:

               (a)

               ograničenje broja instrumenata koji se mogu pokriti odobrenjem;

               (b)

               obvezu obavješćivanja nadležnim tijela o mjestu instalacije;

               (c)

               ograničenja uporabe;

               (d)

               posebna ograničenja u odnosu na rabljenu tehniku.

         Međutim, ne može se dodijeliti osim ako:

               (a)

               zasebna direktiva za tu kategoriju instrumenata nije stupila na snagu;

               (b)

               nije doneseno izuzeće iz najvećih dozvoljenih grešaka određenih u zasebnim direktivama.

         Razdoblje valjanosti tog odobrenja ne prelazi dvije godine. Može se produljiti do tri godine.
   3.   Država članica koja je dodijelila ograničeno EZ odobrenje tipa iz stavka 2. Primjenjuje se za prilagodbu tehničkog napretka priloga I. i II. ovoj Direktivi, prema potrebi, i zasebnih direktiva, u skladu s postupkom iz članka 17. stavka 2., čim smatra da se nova tehnika pokazala zadovoljavajućom.
   Članak 6.
   Kad EZ odobrenje tipa nije potrebno za kategoriju instrumenata koja udovoljava zahtjevima zasebne direktive, proizvođač može, na vlastitu odgovornost, pričvrstiti na instrumente u ovoj kategoriji poseban znak opisan u točki 3.3. Priloga I.
   Članak 7.
   1.   Država članica koja je dodijelila EZ odobrenje tipa može ga povući:

               (a)

               ako instrumenti za koje ovo odobrenje nije dodijeljeno odobrenom tipu ili odredbama odnosne zasebne direktive;

               (b)

               ako mjeriteljskim zahtjevima određenim u potvrdi ili odredbama članka 5. stavka 2. nije udovoljeno;

               (c)

               ako utvrdi da je odobrenje dodijeljeno na neodgovarajući način.

         2.   Država članica koja je dodijelila EZ odobrenje tipa mora ga povući ako instrumenti izrađeni u skladu s odobrenim tipom otkriju u uporabi nedostatak opće prirode koji ih čini neprikladnim za njihovu namijenjenu uporabu.
   3.   Ako državu članicu koja je dodijelila EZ odobrenje tipa obavijesti druga država članica u kojoj se dogodio jedan od slučajeva pokrivenih u stavcima 1. i 2., ona također poduzima mjere određene u tim stavcima, nakon savjetovanja s tom drugom državom članicom.
   4.   Država članica koja prijavi da se slučaj iz stavka 2. dogodio može zabraniti stavljanje na tržište i u uporabu dotičnih instrumenata do daljnje obavijesti.
   Ona neposredno obavješćuje druge države članice i Komisiju, navodeći razloge na temelju kojih je odluka donesena.
   Isti se postupak primjenjuje na slučajeve iz stavka 1., uzimajući u obzir instrumente koji su izuzeti iz početne provjere EZ-a, ako proizvođač, nakon odgovarajućeg upozorenja, ne uskladi instrumente s odobrenim tipom ili sa zahtjevima odnosne zasebne direktive.
   5.   Ako država članica koja je dodijelila EZ odobrenje tipa opovrgava da se slučaj iz stavka 2. o kojem je obaviještena dogodio, ili opovrgava da su mjere poduzete prema stavku 4. opravdane, dotične države članice trebaju nastojati riješiti spor.
   Komisiju treba redovito obavješćivati. Prema potrebi, Komisija treba održavati odgovarajuća savjetovanja s ciljem postizanja nagodbe.
   POGLAVLJE III.

      POČETNA PROVJERA

   Članak 8.
   1.   Početnu provjeru EZ-a čini ispitivanje novog ili obnovljenog instrumenta i potvrde o njegovoj sukladnosti s odobrenim tipom i/ili zahtjevima ove Direktive i zasebnih direktiva o dotičnom instrumentu. Početna se provjera potvrđuje znakom početne provjere EZ-a.
   2.   Početna se provjera EZ-a može provesti metodom koja nije provjera jedinice u slučajevima određenim u zasebnim direktivama i u skladu s donesenim postupcima.
   3.   Ako to dozvoli njihova oprema, država članica provodi početnu provjeru instrumenata koji su dostavljeni s mjernim svojstvima i zadovoljavajućom tehničkom izradom i zahtjevima za djelovanje određenim zasebnim direktivama o toj kategoriji instrumenata.
   4.   U slučaju instrumenata s oznakom početne provjere EZ-a, obveza uvedena za države članice u skladu s člankom 1. stavkom 3. traje do kraja godine nakon godine u kojoj je znak početne provjere EZ-a pričvršćen, osim ako zasebne direktive ne određuju dulje razdoblje.
   Članak 9.
   1.   Kad se dostavi instrument na početnu provjeru EZ-a, države članice koje provode ispitivanje određuju:

               (a)

               pripada li instrument kategoriji izuzetoj od EZ odobrenja tipa i, ako pripada, udovoljava li zahtjevima tehničke izrade i djelovanja određenim zasebnim direktivama o tom instrumentu;

               (b)

               je li instrument primio EZ odobrenje tipa i, ako jest, udovoljava li odobrenom tipu, i zasebnim direktivama o tom instrumentu, na snazi na dan objave tog EZ odobrenja tipa.

         2.   Ispitivanje povedeno u početnoj provjeri EZ-a odnosi se posebno, u skladu sa zasebnim direktivama, na:

               (a)

               mjeriteljska svojstva;

               (b)

               najveće dozvoljene greške;

               (c)

               izradu, u mjeri u kojoj to jamči da mjerna obilježja vjerojatno neće pogoršati do nekog velikog razmjera pod uobičajenim uvjetima uporabe;

               (d)

               prisutnost propisanih natpisa i pločica sa žigom ili odredaba za označivanje početne provjere EZ-a.

         Članak 10.
   Kad je instrument uspješno prošao početnu provjeru EZ-a, u skladu sa zahtjevima ove Direktive i zasebnih direktiva, treba postaviti djelomične ili konačne oznake provjere opisane u Prilogu II. točki 3. na taj instrument pod odgovornosti dotične države članice u skladu s pravilima određenim u toj točki.
   Članak 11.
   Kad EZ odobrenje tipa nije potrebno za kategoriju instrumenata koja udovoljava zahtjevima zasebne direktive, proizvođač može, na vlastitu odgovornost, postaviti na instrumente u ovoj kategoriji posebnu oznaku opisanu u točki 3.4 Priloga I.
   POGLAVLJE IV.

      ZAJEDNIČKE ODREDBE ZA EZ ODOBRENJE TIPA I POČETNU PROVJERU EZ-a

   Članak 12.
   Države članice poduzimaju sve potrebne mjere za sprečavanje da se na instrumentima rabe oznake ili natpisi koje je moguće zamijeniti s oznakama ili natpisima EZ-a.
   Članak 13.
   Svaka država članica obavješćuje druge države članice i Komisiju o službama, agencijama i ustanovama koje su propisno ovlaštene za provedbu ispitivanja određenih u ovoj Direktivi i zasebnim direktivama, za izdavanje potvrda o EZ odobrenju tipa i postavljanje oznaka početne provjere EZ-a.
   Članak 14.
   Države članice mogu zahtijevati da se propisane natpise sastave na njihovom službenom jeziku ili jezicima.
   POGLAVLJE V.

      NADZOR INSTRUMENATA U UPORABI

   Članak 15.
   Zasebne direktive određuju zahtjeve za nadzor nad instrumentima u uporabi koji nose oznake ili natpise EZ-a, a posebno najveće dozvoljene greške u uporabi. Ako nacionalne odredbe o instrumentima koji ne nose oznake ili natpise EZ-a određuju manje stroge zahtjeve, koji mogu poslužiti kao kriteriji za nadzore.
   POGLAVLJE VI.

      PRILAGODBA DIREKTIVA TEHNIČKOM NAPRETKU

   Članak 16.
   Komisija donosi izmjene koje su potrebne za prilagodbu tehničkog napretka priloga I. i II. ovoj Direktivi i priloga zasebnim direktivama iz članka 1. Te mjere, osmišljene za izmjenu dijelova ove Direktive i posebnih direktiva koji nisu ključni, donosi u skladu s regulatornim postupkom uz temeljito ispitivanje iz članka 17. stavka 2.
   Međutim, ovaj postupak se ne primjenjuje na poglavlje o jedinicama imperijalnog sustava mjera iz prilogâ Direktivi o mjernim jedinicama niti na priloge, o količinskim nizovima količina pretpakovina, Direktivi o pretpakovinama.
   Članak 17.
   1.   Komisiji pomaže Odbor za prilagodbu tehničkog napretka direktivama iz članka 16.
   2.   Kod upućivanja na ovaj stavak primjenjuje se članak 5.a stavci od 1. do 4. i članak 7. Odluke 1999/468/EZ, uzimajući u obzir odredbe njezinog članka 8.
   POGLAVLJE VII.

      ZAVRŠNE ODREDBE

   Članak 18.
   Sve odluke donesene u skladu s odredbama donesenim u provedbi ove Direktive i zasebnim direktivama o dotičnim instrumentima, a koje odbijaju dodijeliti ili proširiti EZ odobrenje tipa, povlače to odobrenje, odbijaju provedbu početne provjere EZ-a ili zabranjuju stavljanje u promet ili u uporabu trebaju navesti razloge na kojima se te odluke temelje. O tom odbijanju, povlačenju ili zabrani treba obavijestiti dotičnu stranku, koju istodobno treba obavijestiti o pravnim lijekovima koji su joj dostupni u skladu sa zakonima na snazi u državama članicama i o rokovima koji su dozvoljeni za izvršenje tih pravnih lijekova.
   Članak 19.
   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 20.
   Direktiva 71/316/EEZ, kako je izmijenjena aktima navedenim u Prilogu III. dijelu A stavlja se izvan snage, ne dovodeći u pitanje obveze država članica koje se odnose na rokova za prenošenje u nacionalno zakonodavstvo direktiva određenih u Prilogu III. dijelu B.
   Upućivanja na direktivu stavljenu izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Direktivu i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom u Prilogu IV.
   Članak 21.
   Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Članak 22.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Strasbourgu 23. travnja 2009.

            Za Europski parlament

            Predsjednik

         H.-G. PÖTTERING

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. NEČAS

      (1)  Mišljenje od 22. listopada 2008. (još nije objavljeno u Službenom listu).

      (2)  Mišljenje Europskog parlamenta od 4. prosinca 2008. (još nije objavljeno u Službenom listu) i Odluka Vijeća od 23. ožujka 2009.

      (3)  SL L 202, 6.9.1971., str. 1.

      (4)  Vidjeti Prilog III. dio A.

      (5)  SL L 184, 17.7.1999., str. 23.

      PRILOG I.

         EZ ODOBRENJE TIPA

      1.   Zahtjev za EZ odobrenje

                  1.1.

                  Zahtjev i povezana prepiska sastavljaju se na službenom jeziku u skladu sa zakonima države članice na koju se upućuje zahtjev. Država članica ima pravo zahtijevati da priloženi dokumenti također budu pisani na istom službenom jeziku.
                  Podnositelj zahtjeva istodobno dostavlja svim državama članicama presliku njegova zahtjeva.

                  1.2.

                  Zahtjev sadržava sljedeće podatke:

                              (a)

                              naziv i adresu proizvođača ili tvrtke, njegova ovlaštenog predstavnika ili podnositelja zahtjeva;

                              (b)

                              kategoriju instrumenta;

                              (c)

                              namijenjenu uporaba;

                              (d)

                              mjerna obilježja;

                              (e)

                              možebitnu trgovinsku oznaku ili vrstu.

                  1.3.

                  Zahtjev je popraćen dokumentima potrebnim za ocjenjivanje, u dva primjerka, a posebno:

                              1.3.1.

                              opisom:

                                          (a)

                                          izrade i djelovanje instrumenta;

                                          (b)

                                          zaštitnih dogovora koji osiguravaju ispravno djelovanje;

                                          (c)

                                          uređaja za reguliranje i prilagodbu;

                                          (d)

                                          predviđenih mjesta za:

                                                      —

                                                      znakove provjere,

                                                      —

                                                      žigove (prema potrebi);

                              1.3.2.

                              crtežima općih dogovora i, prema potrebi, iscrpnim crtežima važnih dijelova;

                              1.3.3.

                              shematskim crtežom koji prikazuje načela djelovanja i, prema potrebi, fotografijama.

                  1.4.

                  Zahtjev je popraćen, prema potrebi, dokumentima koji se odnose na nacionalna odobrenja koja su već dodijeljena.

            2.   Ispitivanje za EZ odobrenje

                  2.1.

                  Ispitivanje sadrži:

                              2.1.1.

                              pregled dokumenata i ispitivanje mjernih obilježja tipa u laboratorijima mjeriteljske službe, u odobrenim laboratorijima ili na mjestu proizvodnje, dostave ili montaže;

                              2.1.2.

                              ako su mjerna obilježja tipa poznata do potankosti, samo ispitivanje dostavljenih dokumenata.

                  2.2.

                  Ispitivanje pokriva ukupno djelovanje instrumenta pod uobičajenim uvjetima uporabe. Pod tim uvjetima, taj instrument mora zadržati zahtijevana mjerna obilježja.

                  2.3.

                  Priroda i područje primjene ispitivanja navedenog u točki 2.1. mogu se odrediti zasebnim direktivama.

                  2.4.

                  Mjeriteljska služba može zahtijevati od podnositelja zahtjeva da stavi na raspolaganje norme i odgovarajuća sredstva u odnosu na materijal i pomoćno osoblje za izvedbu ispitivanja za odobrenje.

            3.   Potvrda i znak EZ odobrenja

                  3.1.

                  Potvrda daje rezultate ispitivanja odobrenja i određuje ostale zahtjeve kojima treba udovoljiti. Popraćena je opisima, crtežima i dijagramima potrebnim za određivanje tipa i objašnjenje njezina djelovanja. Znak odobrenja određen u članku 4. je stilizirano slovo ε, koji sadrži:

                              —

                              u gornjem dijelu, velika slova raspoznavanja države članice koja dodjeljuje odobrenje (B za Belgiju, BG za Bugarsku, CZ za Češku, DK za Dansku, D za Njemačku, EST za Estoniju, IRL za Irsku, EL za Grčku, E za Španjolsku, F za Francusku, I za Italiju, CY za Cipar, LV za Latviju, LT za Litvu, L za Luksemburg, H za Mađarsku, M za Maltu, NL za Nizozemsku, A za Austriju, PL za Poljsku, P za Portugal, RO za Rumunjsku, SI za Sloveniju, SK za Slovačku, FI za Finsku, S za Švedsku, UK za Ujedinjenu Kraljevinu) i zadnje dvije brojke godine odobrenja,

                              —

                              u donjem dijelu, oznaku koju određuje mjeriteljska služba koja je dodijelila odobrenje (identifikacijski broj).

                        Primjer ovog znaka odobrenja pokazan je u točki 6.1.

                  3.2.

                  U slučaju ograničenog EZ odobrenja, slovo P, s istim dimenzijama stiliziranog slova ε, stavlja se prije ovog slova.
                  Primjer ovog znaka odobrenja prikazan je u točki 6.2.

                  3.3.

                  Znak spomenut u članku 6. isti je kao znak EZ odobrenja, osim što je stilizirano slovo ε obrnuto simetrično na okomitu os i nema drugih oznaka osim ako zasebne direktive ne odrede drukčije.
                  Primjer ovog znaka prikazan je u točki 6.3.

                  3.4.

                  Znak spomenut u članku 11. isti je kao znak EZ odobrenja u šesterokutu.
                  Primjer ovog znaka prikazan je u točki 6.4.

                  3.5.

                  Znakovi spomenuti u točkama od 3.1. do 3.4. i koje je postavio proizvođač u skladu s odredbama ove Direktive moraju se pričvrstiti na vidljivo mjesto svakoga instrumenta i sve pomoćne opreme dostavljene za provjeru i moraju biti čitki i neizbrisivi. Ako njihovo postavljanje predstavlja tehničke poteškoće, mogu se donijeti izuzeća u zasebnim direktivama ili prihvatiti nakon postignutog dogovora među mjeriteljskim službama.

            4.   Pohrana uzorka instrumenta
      U slučajevima spomenutim u zasebnim direktivama, služba koja je dodijelila odobrenje može, ako to smatra potrebnim, zahtijevati pohranu uzorka instrumenta za koje je dodijeljeno odobrenje. Umjesto tog uzorka instrumenta, služba može dozvoliti pohranu dijelova instrumenta, maketa ili crteža, i to spominju u potvrdi EZ odobrenja.
      5.   Objava odobrenja

                  5.1.

                  Preslike potvrde o EZ odobrenju dostavljaju se dotičnoj stranci istodobno kad i Komisiji i ostalim državama članicama; potonje mogu također dobiti preslike izvješća o mjeriteljskim ispitivanjima, ako one to žele.

                  5.2.

                  Povlačenje EZ odobrenja tipa i ostala priopćenja o razmjeru i valjanosti EZ odobrenja tipa također podliježu postupku objave navedenom u točki 5.1.

                  5.3.

                  Država članica koja odbije dodjelu EZ odobrenja tipa obavješćuje ostale države članice i Komisiju o svojoj odluci.

            6.   Znakovi koji se odnose na EZ odobrenje tipa

                  6.1.

                  Znak EZ odobrenja tipa

                              Primjer:

                              EZ odobrenje tipa koje je dodijelila mjeriteljska služba Njemačke 1971. (vidjeti točku 3.1. prvu alineju).
                              Identifikacijski broj EZ odobrenja tipa (vidjeti točku 3.1. drugu alineju).

                  6.2.

                  Znak ograničenog EZ odobrenja tipa (vidjeti točku 3.2.)

                              Primjer:

                              Ograničeno EZ odobrenje tipa koje je dodijelila mjeriteljska služba Njemačke 1971.
                              Identifikacijski broj ograničenog EZ odobrenja tipa.

                  6.3.

                  Znak izuzeća ograničenog EZ odobrenja tipa (vidjeti točku 3.3.)

                              Primjer:

                  6.4.

                  Znak EZ odobrenja tipa za instrumente izuzete iz početne provjere EZ-a (vidjeti točku 3.4.)

                              Primjer:

                              EZ odobrenje tipa koje je dodijelila mjeriteljska služba Njemačke 1971.
                              Identifikacijski broj ograničenog EZ odobrenja tipa.

      PRILOG II.

         POČETNA PROVJERA EZ-a

      1.   Opće točke

                  1.1.

                  Početna provjera EZ-a može se provesti u jednoj ili više faza (uobičajeno dvije).

                  1.2.

                  Podložno odredbama zasebnih direktiva:

                              1.2.1.

                              početnu provjeru EZ-a provodi se u jednoj fazi za instrumente koji tvore cjelinu pri napuštanju tvornice, tj. instrumente koji se, teoretski, mogu prenijeti na njihovo mjesto montaže bez prethodnog rastavljanja;

                              1.2.2.

                              početnu provjeru EZ-a provodi se u jednoj ili više faza za instrumente za ispravno djelovanje koje ovisi o uvjetima pod kojima se montiraju ili rabe;

                              1.2.3.

                              prva faza postupka provjere mora osigurati, posebno, da instrument udovoljava EZ odobrenom tipu ili, u slučaju instrumenata izuzetih iz odobrenja tipa, da udovoljavaju odnosnim odredbama.

            2.   Mjesto početne povjere EZ-a

                  2.1.

                  Ako zasebne direktive ne odrede mjesto gdje se provodi provjera, treba provjeriti instrumente koji se moraju provjeriti isključivo u jednoj fazi na mjestu koje je odabrala dotična mjeriteljska služba.

                  2.2.

                  Mjeriteljska služba koja je nadležna za određeni teritorij treba provjeriti instrumente u dvije ili više faza.

                              2.2.1.

                              Zadnja faza provjere mora se provesti na mjestu montaže.

                              2.2.2.

                              Ostale faze provjere provode se kako je određeno u točki 2.1.

                  2.3.

                  Posebno kad se provjera odvija izvan ureda provjere, mjeriteljska služba koja provodi provjeru može zahtijevati od podnositelja zahtjeva da:

                              —

                              stavi na raspolaganje norme i odgovarajuća sredstva u odnosu na materijal i pomoćno osoblje za izvedbu provjere,

                              —

                              osigura presliku potvrde EZ odobrenja.

            3.   Oznake početne provjere EZ-a
      3.1.   Opis oznaka početne provjere EZ-a

                  3.1.1.

                  Podložno odredbama zasebnih direktiva, oznake početne provjere koje su postavljene u skladu s točkom 3.3 trebaju biti kako slijedi:

                              3.1.1.1.

                              oznaka početne provjere EZ-a treba biti sastavljena od dva žiga:

                                          (a)

                                          prvi se sastoji od malog slova „e” koje sadrži:

                                                      —

                                                      u gornjoj polovici, velika slova raspoznavanja države članice gdje se provodi izvorno ispitivanje (B za Belgiju, BG za Bugarsku, CZ za Češku, DK za Dansku, D za Njemačku, EST za Estoniju, IRL za Irsku, EL za Grčku, E za Španjolsku, F za Francusku, I za Italiju, CY za Cipar, LV za Latviju, LT za Litvu, L za Luksemburg, H za Mađarsku, M za Maltu, NL za Nizozemsku, A za Austriju, PL za Poljsku, P za Portugal, RO za Rumunjsku, SI za Sloveniju, SK za Slovačku, FI za Finsku, S za Švedsku, UK za Ujedinjenu Kraljevinu) zajedno s, prema potrebi, jednom ili dvije brojke koje označuju teritorijalnu ili upravnu podrazdiobu,

                                                      —

                                                      u donjem dijelu, identifikacijski broj izvršitelja ili ureda za provjeru;

                                          (b)

                                          drugi žig se sastoji od zadnje dvije brojke godine provjere, u šesterokutu;

                              3.1.1.2.

                              oznaka djelomične provjere EZ-a sastoji se isključivo od prvog žiga. On također služi kao pečat.

            3.2.   Oblik i dimenzije oznaka

                  3.2.1.

                  Priloženi crteži prikazuju oblik, dimenzije i obris slova i brojeva za oznake početne provjere EZ-a kako je određeno u točki 3.1.; prva dva crteža prikazuju različite dijelove žiga, a treći je primjer žiga. Dimenzije date u crtežima relativne su vrijednosti; one su funkcija promjera kruga opisanog oko malog slova „e” i oko područja šesterokuta.
                  Stvarni promjeri krugova opisanih oko znakova jesu 1,6 mm, 3,2 mm, 6,3 mm, 12,5 mm.

                  3.2.2.

                  Mjeriteljske službe država članica razmjenjuju izvorne crteže oznaka početne provjere EZ-a, koji su usklađeni s obrascima u priloženim crtežima.

            3.3.   Postavljanje oznaka

                  3.3.1.

                  Konačnu oznaku provjere EZ-a postavlja se na dodijeljeno mjesto na instrumentu, kad je on u potpunosti provjeren i priznata je usklađenost sa zahtjevima EZ-a.

                  3.3.2.

                  Djelomičnu EZ oznaku provjere postavlja se:

                              3.3.2.1.

                              kad se provjera provodi u nekoliko faza, na instrument ili dio instrumenta koji ispunjava uvjete određene za aktivnosti koje nisu aktivnosti na mjestu montaže, na mjestu gdje se žig-datum pričvršćuje ili na bilo kojem drugom mjestu određenom u zasebnim direktivama;

                              3.3.2.2.

                              u svim slučajevima kao pečat, na mjestima određenim u zasebnim direktivama.

      PRILOG III.

         DIO (A)

         Direktiva stavljena izvan snage s popisom uzastopnih izmjena

         (iz članka 20.)

                  Direktiva Vijeća 71/316/EEZ
                  (SL L 202, 6.9.1971., str. 1).

                  Akt o pristupanju iz 1972., Prilog I., točka X.12.
                  (SL L 73, 27.3.1972., str. 118.).

                  Direktiva Vijeća 72/427/EEZ
                  (SL L 291, 28.12.1972., str. 156.).

                  Akt o pristupanju iz 1979., Prilog I., točka X.A
                  (SL L 291, 19.11.1979., str. 108.).

                  Direktiva Vijeća 83/575/EEZ
                  (SL L 332, 28.11.1983., str. 43.).

                  Akt o pristupanju iz 1985., Prilog I., točka IX.A.7.
                  (SL L 302, 15.11.1985., str. 212.).

                  Direktiva Vijeća 87/354/EEZ
                  (SL L 192, 11.7.1987., str. 43.).

                  Isključivo u vezi s upućivanjima na Direktivu 71/316/EEZ u članku 1. i Prilogu točki 4.

                  Direktiva Vijeća 87/355/EEZ
                  (SL L 192, 11.7.1987., str. 46.).

                  Direktiva Vijeća 88/665/EEZ
                  (SL L 382, 31.12.1988., str. 42.).

                  Samo članak 1. stavak 1.

                  Akt o pristupanju iz 1994., Prilog I., točka XI.C.VII.1.
                  (SL C 241, 29.8.1994., str. 211.).

                  Uredba Vijeća (EZ) br. 807/2003
                  (SL L 122, 16.5.2003., str. 36.).

                  Samo Prilog III. točka 5. 2003.

                  Akt o pristupanju, Prilog II., točka I.D.1.
                  (SL L 236, 23.9.2003., str. 64.).

                  Direktiva Vijeća 2006/96/EZ
                  (SL L 363, 20.12.2006., str. 81.).

                  Isključivo u vezi s upućivanjima na Direktivu 71/316/EEZ u članku 1. i Prilogu točki B.1.

                  Direktiva Komisije 2007/13/EZ
                  (SL L 73, 13.3.2007., str. 10.).

         DIO B

         Rokovi za prenošenje u nacionalno zakonodavstvo

         (iz članka 20.)

                  Direktiva

                  Rok za prenošenje

                  71/316/EEZ

                  30. siječnja 1973.

                  83/575/EEZ

                  1. siječnja 1985.

                  87/354/EEZ

                  31. prosinca 1987.

                  87/355/EEZ

                  31. prosinca 1987.

                  2006/96/EZ

                  1. siječnja 2007.

                  2007/13/EZ

                  9. ožujka 2008.

      PRILOG IV.

         KORELACIJSKA TABLICA

                  Direktiva 71/316/EEZ

                  Ova direktiva

                  Članak 1. stavak 1. točka (a)

                  Članak 1. stavak 1. točka (a) i Članak 1. stavak 2.

                  Članak 1. stavak 1. točka (b)

                  Članak 1. stavak 1. točka (b)

                  Članak 1. stavak 1. točka (c)

                  Članak 1. stavak 1. točka (c)

                  Članak 1. stavak 2.

                  Članak 1. stavak 3.

                  Članak 1. stavak 3.

                  Članak 1. stavak 4.

                  Članak 1. stavak 4. prvi podstavak

                  Članak 1. stavak 5.

                  Članak 1. stavak 4. drugi podstavak

                  Članak 1. stavak 6.

                  Članak 2. stavak 1.

                  Članak 2. stavak 2.

                  Članak 2. stavak 2.

                  Članak 2. stavak 3.

                  Članak 2. stavak 3.

                  Članak 2. stavak 4.

                  Članak 2. stavak 4.

                  Članak 2. stavak 5.

                  Članak 2. stavak 5.

                  Članak 2. stavak 1.

                  Članak 3. uvodni tekst

                  Članak 3. uvodni tekst

                  Članak 3. prva alineja

                  Članak 3. točka (a)

                  Članak 3. druga alineja

                  Članak 3. točka (b)

                  Članak 4. prva rečenica

                  Članak 4. prvi i drugi stavak

                  Članak 4. druga rečenica

                  Članak 4. treći stavak

                  Članak 5. stavak 1.

                  Članak 5. stavak 1.

                  Članak 5. stavak 2. prvi podstavak

                  Članak 5. stavak 2. prvi podstavak

                  Članak 5. stavak 2. drugi podstavak uvodni tekst

                  Članak 5. stavak 2. drugi podstavak uvodni tekst

                  Članak 5. stavak 2. drugi podstavak prva alineja

                  Članak 5. stavak 2. drugi podstavak točka (a)

                  Članak 5. stavak 2. drugi podstavak druga alineja

                  Članak 5. stavak 2. drugi podstavak točka (b)

                  Članak 5. stavak 2. drugi podstavak treća alineja

                  Članak 5. stavak 2. drugi podstavak točka (c)

                  Članak 5. stavak 2. drugi podstavak četvrta alineja

                  Članak 5. stavak 2. drugi podstavak točka (d)

                  Članak 5. stavak 2. treći podstavak uvodni tekst

                  Članak 5. stavak 2. treći podstavak uvodni tekst

                  Članak 5. stavak 2. treći podstavak prva alineja

                  Članak 5. stavak 2. treći podstavak točka (a)

                  Članak 5. stavak 2. treći podstavak druga alineja

                  Članak 5. stavak 2. treći podstavak točka (b)

                  Članak 5. stavak 2. četvrti podstavak

                  Članak 5. stavak 2. četvrti podstavak

                  Članak 5. stavak 3.

                  Članak 5. stavak 3.

                  Članak 6.

                  Članak 6.

                  Članak 7. stavci 1., 2. i 3.

                  Članak 7. stavci 1., 2. i 3.

                  Članak 7. stavak 4. prva rečenica

                  Članak 7. stavak 4. prvi podstavak

                  Članak 7. stavak 4. druga rečenica

                  Članak 7. stavak 4. drugi podstavak

                  Članak 7. stavak 4. treća rečenica

                  Članak 7. stavak 4. treći podstavak

                  Članak 7. stavak 5.

                  Članak 7. stavak 5.

                  Članak 8. stavak 1. točka (a)

                  Članak 8. stavak 1.

                  Članak 8. stavak 1. točka (b)

                  Članak 8. stavak 2.

                  Članak 8. stavak 2.

                  Članak 8. stavak 3.

                  Članak 8. stavak 3.

                  Članak 8. stavak 4.

                  Članak 9. stavak 1.

                  Članak 9. stavak 1.

                  Članak 9. stavak 2. uvodni tekst

                  Članak 9. stavak 2. uvodni tekst

                  Članak 9. stavak 2. prva alineja

                  Članak 9. stavak 2. točka (a)

                  Članak 9. stavak 2. druga alineja

                  Članak 9. stavak 2. točka (b)

                  Članak 9. stavak 2. treća alineja

                  Članak 9. stavak 2. točka (c)

                  Članak 9. stavak 2. četvrta alineja

                  Članak 9. stavak 2. točka (d)

                  Članci 10. i 11.

                  Članci 10. i 11.

                  Članci 12., 13 i 14.

                  Članci 12., 13. i 14.

                  Članak 15.

                  Članak 15.

                  Članak 16. prva rečenica

                  Članak 16. prvi stavak

                  Članak 16. druga rečenica

                  Članak 16. drugi stavak

                  Članak 17.

                  —

                  Članak 18. stavak 1.

                  Članak 17. stavak 1.

                  Članak 18. stavak 2. prvi podstavak

                  Članak 17. stavak 2.

                  Članak 18. stavak 2. drugi podstavak

                  —

                  Članak 18. stavak 3.

                  —

                  Članak 19.

                  Članak 18.

                  Članak 20. stavak 1.

                  —

                  Članak 20. stavak 2.

                  Članak 19.

                  —

                  Članci 20. i 21.

                  Članak 21.

                  Članak 22.

                  Prilog I.

                  Prilog I.

                  Točke 1. i 1.1.

                  Točke 1. i 1.1.

                  Točka 1.2. uvodni tekst

                  Točka 1.2. uvodni tekst

                  Točka 1.2. prva alineja

                  Točka 1.2. podtočka (a)

                  Točka 1.2. druga alineja

                  Točka 1.2. podtočka (b)

                  Točka 1.2. treća alineja

                  Točka 1.2. podtočka (c)

                  Točka 1.2. četvrta alineja

                  Točka 1.2. podtočka (d)

                  Točka 1.2. peta alineja

                  Točka 1.2. podtočka (e)

                  Točka 1.3.

                  Točka 1.3.

                  Točka 1.3.1. uvodni tekst

                  Točka 1.3.1. uvodni tekst

                  Točka 1.3.1. prva alineja

                  Točka 1.3.1. podtočka (a)

                  Točka 1.3.1. druga alineja

                  Točka 1.3.1. podtpčka (b)

                  Točka 1.3.1. treća alineja

                  Točka 1.3.1. podtočka (c)

                  Točka 1.3.1. četvrta alineja

                  Točka 1.3.1. podtočka (d)

                  Točke od 1.3.2. do točke 5.

                  Točke od 1.3.2. do točke 5.

                  Točka 5.2.

                  Točka 5.1.

                  Točka 5.3.

                  Točka 5.2.

                  Točka 5.4.

                  Točka 5.3.

                  Točke od 6. do točke 6.4.

                  Točke od 6. do točke 6.4.

                  Prilog II.

                  Prilog II.

                  —

                  Prilog III.

                  —

                  Prilog IV.


title: Direktiva 2006/114/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o zavaravajućem i komparativnom oglašavanju (kodificirana verzija)  Tekst značajan za EGP

text:
               15/Sv. 22

               HR

               Službeni list Europske unije

               96

         32006L0114

               L 376/21

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         DIREKTIVA 2006/114/EZ EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
   od 12. prosinca 2006.
   o zavaravajućem i komparativnom oglašavanju
   (kodificirana verzija)
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 95.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
   u skladu s postupkom utvrđenim u članku 251. Ugovora (2),
   budući da:

               (1)

               Direktiva Vijeća 84/450/EEZ od 10. rujna 1984. o zavaravajućem i komparativnom oglašavanju (3) bitno je izmijenjena nekoliko puta (4). Radi jasnoće i racionalnosti navedenu Direktivu treba kodificirati.

               (2)

               Zakoni o zavaravajućem oglašavanju koji su na snazi u državama članicama znatno se razlikuju. Budući da oglašavanje seže i izvan državnih granica pojedinačnih država članica, ono ima izravan učinak na neometano funkcioniranje unutarnjeg tržišta.

               (3)

               Zavaravajuće i nezakonito komparativno oglašavanje može dovesti do narušavanja tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu.

               (4)

               Oglašavanje, bez obzira na to rezultira li ugovorom, utječe na gospodarsku dobrobit potrošača i trgovaca.

               (5)

               Razlike u zakonima država članica koji uređuju zavaravajuće oglašavanje ometaju gospodarskim subjektima provođenje reklamnih kampanja izvan nacionalnih granica te na taj način utječu na slobodno kretanje roba i pružanje usluga.

               (6)

               Uspostava unutarnjeg tržišta znači dobivanje širokog raspona izbora. S obzirom na to da potrošači i trgovci mogu i moraju na najbolji mogući način iskoristiti unutarnje tržište te da je oglašavanje vrlo važno sredstvo stvaranja izvornih prodajnih mjesta za svu robu i usluge diljem Zajednice, trebalo bi uskladiti i osnovne odredbe kojima se uređuje oblik i sadržaj komparativnog oglašavanja u državama članicama. Ako se ispune ti uvjeti, to će pomoći u objektivnom pokazivanju prednosti različitih proizvoda koji se mogu uspoređivati. Komparativno oglašavanje isto tako može potaknuti tržišno natjecanje među dobavljačima robe i usluga u korist potrošača.

               (7)

               Treba uspostaviti minimalne i objektivne kriterije za određivanje je li neko oglašavanje zavaravajuće.

               (8)

               Komparativno oglašavanje, kada se uspoređuju provjerljiva materijalna, relevantna, reprezentativna svojstva te kada nije zavaravajuće, može biti legitimno sredstvo informiranja potrošača o njihovim koristima. Stoga je poželjno izraditi široki koncept komparativnog oglašavanja kako bi se njime obuhvatili svi načini komparativnog oglašavanja.

               (9)

               Treba uspostaviti uvjete dopuštenog komparativnog oglašavanja, u onoj mjeri u kojoj se oni odnose na uspoređivanje, kako bi se odredilo koje prakse u vezi s komparativnim oglašavanjem mogu narušiti tržišno natjecanje, biti štetne za konkurenciju te se negativno odraziti na izbor koji se nudi potrošaču. Takvi uvjeti dopuštenog oglašavanja trebaju obuhvaćati i kriterije objektivnog uspoređivanja svojstava roba i usluga.

               (10)

               Trebaju se primjenjivati međunarodne konvencije o autorskom pravu, kao i nacionalne odredbe o ugovornoj i neugovornoj odgovornosti kada se poziva na rezultate komparativnih ispitivanja koje su provele treće strane ili kada ih se koristi u komparativnom oglašavanju.

               (11)

               Uvjeti komparativnog oglašavanja trebaju biti kumulativni i trebaju se u cijelosti poštovati. U skladu s Ugovorom, odabir oblika i metoda provedbe tih uvjeta treba prepustiti državama članicama ako ti oblici i metode nisu već određeni ovom Direktivom.

               (12)

               Ti uvjeti trebaju uključivati, posebno, razmatranje odredaba koje rezultiraju iz Uredbe Vijeća (EZ) br. 510/2006 od 20. ožujka 2006. o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda (5), a posebno njezin članak 13., kao i druge odredbe Zajednice donesene u području poljoprivrede.

               (13)

               Člankom 5. Prve direktive Vijeća 89/104/EEZ od 21. prosinca 1988. o usklađivanju zakonodavstava država članica o žigovima (6), na vlasnika registriranog robnog žiga prenose se isključiva prava, uključujući i pravo sprečavanja trećih strana u uporabi tijekom trgovanja bilo kojeg znaka koji je identičan ili sličan tom robnom žigu u vezi s identičnim robama ili uslugama ili čak, kada je to primjereno, i drugih roba.

               (14)

               Ipak, s ciljem dobivanja učinkovitog komparativnog oglašavanja, može biti prijeko potrebno identificirati robe ili usluge konkurencije pozivanjem na robni žig ili zaštićeno ime čiji je vlasnik isti taj konkurent.

               (15)

               Takva uporaba robnog žiga, zaštićenog imena ili drugih razlikovnih oznaka drugih strana ne predstavlja povredu tog isključivog prava u slučajevima kada je ona sukladna s uvjetima utvrđenima ovom Direktivom, budući da je isključivi cilj i namjera postizanje razlikovanja među njima te objektivnog isticanja razlika na taj način.

               (16)

               Osobe ili organizacije za koje se prema nacionalnom pravu smatra da imaju legitiman interes u tim pitanjima, trebaju moći pokrenuti postupke protiv zavaravajućeg i nezakonitog komparativnog oglašavanja, bilo pred sudom ili pred upravnim tijelom nadležnim za odlučivanje o pritužbama ili za pokretanje odgovarajućih sudskih postupaka.

               (17)

               Ti sudovi ili ta upravna tijela trebaju imati ovlasti za izdavanje naloga ili ishođenje prestanka tog zavaravajućeg i nezakonitog komparativnog oglašavanja. U određenim slučajevima može biti poželjno zabraniti zavaravajuće i nezakonito komparativno oglašavanje čak i prije njegovog objavljivanja. Međutim, to ni u kojem slučaju ne podrazumijeva da su države članice obvezne uvesti pravila kojima se zahtijeva prethodna sustavna provjera tog oglašavanja.

               (18)

               Dragovoljnom kontrolom kakvu provode samoregulatorna tijela s ciljem eliminiranja zavaravajućeg ili nezakonitog komparativnog oglašavanja može se izbjeći pribjegavanje upravnim ili sudskim mjerama te bi se ona stoga morala poticati.

               (19)

               Zadaća je nacionalnog prava odrediti na kome je teret dokaza, stoga je primjereno sudovima i upravnim tijelima omogućiti da od trgovaca zahtijevaju pružanje dokaza o točnosti činjeničnih tvrdnji koje navode.

               (20)

               Uređivanje komparativnog oglašavanja neophodno je za neometano funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Stoga se zahtijeva djelovanje na razini Zajednice. Donošenje Direktive primjeren je instrument zato što se upravo Direktivom propisuju jednoobrazna opća načela, a da se istodobno državama članicama dozvoljava da same odaberu oblik i odgovarajuću metodu kojima će postići te ciljeve. To je u skladu s načelom supsidijarnosti.

               (21)

               Ova Direktiva ne bi smjela dovoditi u pitanje obveze država članica u vezi s rokovima za prenošenje u njihovo nacionalno zakonodavstvo i primjenu direktiva kako su navedene u dijelu B Priloga I.,

         DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Svrha ove Direktive je zaštita trgovaca od zavaravajućeg oglašavanja i nepoštenih posljedica takvog oglašavanja te utvrđivanje uvjeta prema kojima se dopušta komparativno oglašavanje.
   Članak 2.
   Za potrebe ove Direktive:

               (a)

               „oglašavanje” znači predstavljanje u bilo kojem obliku u vezi s trgovinom, poslovanjem, obrtom ili profesionalnom djelatnošću s ciljem promidžbe roba ili usluga, uključujući i nepokretnu imovinu, prava i obveze;

               (b)

               „zavaravajuće oglašavanje” znači svaki oblik oglašavanja koje na bilo koji način, uključujući i njegovo predstavljanje, zavarava ili vrlo vjerojatno zavarava osobe kojima je upućeno ili do kojih dopire te za koje postoji velika vjerojatnost da zbog svoje zavaravajuće naravi utječe na ekonomsko ponašanje ili koje iz istih tih razloga šteti ili vrlo vjerojatno šteti konkurentima;

               (c)

               „komparativno oglašavanje” znači svaki oblik oglašavanja koje izrijekom ili prešutno identificira konkurenta ili robe ili usluge koje taj konkurent nudi;

               (d)

               „trgovac” znači svaka fizička ili pravna osoba koja djeluje u svrhe vezane uz njezinu trgovačku odnosno poslovnu djelatnost, obrt ili slobodno zanimanje, kao i svaka osoba koja djeluje u ime ili za račun trgovca;

               (e)

               „nositelj pravila postupanja” znači svaki subjekt, uključujući trgovca ili skupinu trgovaca, koji je odgovoran za sastavljanje i reviziju pravila postupanja i/ili praćenje kako ta pravila poštuju osobe koje su pristale njima se obvezati.

         Članak 3.
   Prilikom određivanja je li neko oglašavanje zavaravajuće, u obzir se uzimaju sva njegova svojstva, posebno sve informacije koje ono sadrži, a koje se odnose na:

               (a)

               svojstva roba ili usluga, kao što su njihova dostupnost, narav, izvedba, sastav, metoda i datum proizvodnje ili dobavljanja, prikladnost za namjenu, uporaba, količina, specifikacija, zemljopisno ili komercijalno podrijetlo ili rezultati koji se očekuju od njihove uporabe ili rezultati i materijalna svojstva ispitivanja ili provjera koji se provode na toj robi ili uslugama;

               (b)

               cijenu ili način izračuna te cijene i uvjete pod kojima se ta roba dobavlja ili te usluge pružaju;

               (c)

               narav, atribute i prava oglašivača, kao što su njegov identitet i imovina, njegove kvalifikacije i vlasništvo nad industrijskim, komercijalnim ili intelektualnim vlasničkim pravima ili njegove prednosti i razlikovna svojstva.

         Članak 4.
   Komparativno oglašavanje, ako se odnosi na uspoređivanje, dopušteno je ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

               (a)

               ako ono nije zavaravajuće u smislu članka 2. točke (b), članka 3. i članka 8. stavka 1. ove Direktive ili članaka 6. i 7. Direktive 2005/29/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2005. o nepoštenoj poslovnoj praksi poslovnog subjekta u odnosu prema potrošaču na unutarnjem tržištu („Direktiva o nepoštenoj poslovnoj praksi”) (7);

               (b)

               ako ono uspoređuje robe ili usluge koje zadovoljavaju iste potrebe ili koje su namijenjene u iste svrhe;

               (c)

               ako ono objektivno uspoređuje jedno od ili veći broj materijalnih, relevantnih i reprezentativnih provjerljivih svojstava tih roba i usluga, koja mogu obuhvaćati i cijenu;

               (d)

               ako ono ne diskreditira niti ne blati robne žigove, zaštićena imena, ostala razlikovna svojstva, robe, usluge, djelatnosti ili prilike konkurenta;

               (e)

               ako se ono, kod proizvoda s oznakom podrijetla, u svakom pojedinom slučaju odnosi na proizvode s istom oznakom;

               (f)

               ako ono ne iskorištava na nepošten način prednost ugleda robnog žiga, zaštićenog imena ili drugih razlikovnih svojstava konkurenta ili oznake podrijetla konkurentskog proizvoda;

               (g)

               ako ono ne predstavlja robe ili usluge kao imitacije ili replike roba ili usluga koji nose zaštićeni robni žig ili zaštićeno ime;

               (h)

               ako ono ne stvara zbunjenost među trgovcima, između oglašivača i konkurenta ni između robnih žigova, zaštićenih imena, ostalih razlikovnih svojstava, roba ili usluga oglašivača i robnih žigova, zaštićenih imena, ostalih razlikovnih svojstava, roba ili usluga njegovog konkurenta.

         Članak 5.
   1.   Države članice osiguravaju odgovarajuća i učinkovita sredstva borbe protiv zavaravajućeg oglašavanja i izvršavaju sukladnost s odredbama o komparativnom oglašavanju u interesu trgovaca i konkurenata.
   Takva sredstva obuhvaćaju i zakonske odredbe prema kojima osobe ili organizacije za koje se prema nacionalnom pravu smatra da imaju legitiman interes u borbi protiv zavaravajućeg oglašavanja ili u uređivanju komparativnog oglašavanja mogu:

               (a)

               poduzimati pravne mjere protiv takvog oglašavanja;
               ili

               (b)

               iznijeti takvo oglašavanje pred upravno tijelo nadležno bilo za odlučivanje o pritužbama bilo za pokretanje odgovarajućih pravnih postupaka.

         2.   Svakoj državi članici prepušta se da sama odluči koja su sredstva iz drugog podstavka stavka 1. na raspolaganju te treba li sudovima ili upravnim tijelima omogućiti da zahtijevaju prethodno korištenje drugih postojećih načina rješavanja tih pritužaba, uključujući i one iz članka 6.
   Svakoj državi članici prepušta se da sama odluči:

               (a)

               mogu li se ta pravna sredstva usmjeravati zasebno ili zajedno protiv većeg broja trgovaca iz istog gospodarskog sektora;
               i

               (b)

               mogu li se ta pravna sredstva usmjeravati protiv nositelja pravila postupanja u slučajevima kada predmetna pravila postupanja promiču nepoštovanje pravnih zahtjeva.

         3.   Prema odredbama iz stavaka 1. i 2., države članice sudovima ili upravnim tijelima prenose ovlasti koje im, u slučajevima kada smatraju da su takve mjere neophodne uzimajući u obzir sve uključene interese, a posebno javni interes, omogućavaju da:

               (a)

               izdaju nalog za prestanak ili pokrenu odgovarajuće pravne postupke za izdavanje naloga za prestanak zavaravajućeg ili nezakonitog komparativnog oglašavanja;
               ili

               (b)

               ako zavaravajuće oglašavanje ili nezakonito komparativno oglašavanje još uvijek nije objavljeno, ali je njegova objava neizbježna, izdaju nalog za zabranu ili pokrenu odgovarajuće pravne postupke za izdavanje naloga za zabranu takve objave.

         Prvi podstavak primjenjuje se čak i onda kada ne postoje dokazi stvarnoga gubitka, štete, ni namjere ili nemara na strani oglašivača.
   Države članice osiguravaju da se mjere iz prvog podstavka poduzmu prema ubrzanom postupku s privremenim ili s konačnim učinkom, već prema želji država članica.
   4.   Države članice na sudove ili upravna tijela mogu prenijeti ovlasti s ciljem eliminiranja trajnih učinaka zavaravajućeg oglašavanja ili nezakonitog komparativnog oglašavanja za čiji je prestanak izdan nalog konačnom odlukom, kojima im omogućuju da:

               (a)

               zatraže objavljivanje te odluke u cijelosti ili samo djelomično i u obliku koji oni smatraju odgovarajućim;

               (b)

               osim toga zatraže još i objavu ispravka.

         5.   Upravna tijela iz točke (b) drugog podstavka stavka 1. moraju:

               (a)

               biti sastavljena tako da ne postoji dvojba u njihovu nepristranost;

               (b)

               imati odgovarajuće ovlasti, kada odlučuju o pritužbama, da učinkovito prate i izvršavaju poštovanje svojih odluka;

               (c)

               redovito obrazlagati svoje odluke.

         6.   Kada ovlasti iz stavaka 3. i 4. izvršava isključivo upravno tijelo, ono uvijek obrazlaže svoje odluke. U tom slučaju moraju se predvidjeti postupci prema kojima nepropisno ili neopravdano izvršavanje ovlasti od strane upravnog tijela ili njegovo nepropisno neopravdano neizvršavanje tih ovlasti može biti predmet sudskog nadzora.
   Članak 6.
   Ovom se Direktivom ne isključuje dobrovoljna kontrola zavaravajućeg ili komparativnog oglašavanja od strane samoregulatornih tijela koju države članice mogu poticati, kao ni traženje pomoći od takvih tijela od strane osoba ili organizacija iz drugog podstavka članka 5. stavka 1., pod uvjetom da su postupci pred takvim tijelima samo dodatak sudskim ili upravnim postupcima iz tog članka.
   Članak 7.
   Države članice sudovima ili upravnim tijelima prenose ovlasti koje im u građanskim ili upravnim postupcima iz članka 5. omogućavaju da:

               (a)

               zatraže od oglašivača da dostavi dokaze o točnosti činjeničnih tvrdnji u oglašavanju ako se, uzimajući u obzir legitiman interes koji oglašivač i svaka druga strana može imati u tom postupku, takav zahtjev čini primjerenim na temelju okolnosti dotičnog slučaja, a u slučaju komparativnog oglašavanja da zatraže od oglašivača da dostavi takve dokaze u vrlo kratkom roku;
               i

               (b)

               činjenične tvrdnje smatraju netočnima ako se ne dostave dokazi zatraženi u skladu s točkom (a) ili ako ih sud ili upravno tijelo smatraju nedostatnima.

         Članak 8.
   1.   Ova Direktiva ne sprečava države članice da zadrže postojeće ili donesu nove odredbe s ciljem osiguravanja šire zaštite trgovaca i konkurenata u pogledu zavaravajućeg oglašavanja.
   Prvi se podstavak ne primjenjuje na komparativno oglašavanje ako se ono odnosi na uspoređivanje.
   2.   Odredbe ove Direktive primjenjuju se ne dovodeći u pitanje odredbe Zajednice o oglašavanju specifičnih proizvoda i/ili usluga ni ograničenja ili zabrane oglašavanja u određenim medijima.
   3.   Odredbe ove Direktive koje se odnose na komparativno oglašavanje ne obvezuju države članice koje u skladu s odredbama Ugovora zadrže postojeće ili uvedu nove zabrane oglašavanja u pogledu određenih roba ili usluga, bilo da se one nameću izravno ili da ih nameće tijelo ili organizacija koji su prema pravu država članica odgovorni za uređivanje obavljanja komercijalne, industrijske, obrtničke ili profesionalne djelatnosti, da dopuste komparativno oglašavanje u pogledu tih roba ili usluga. U slučajevima kada su te zabrane ograničene samo na određene medije, ova se Direktiva primjenjuje samo na medije koji nisu obuhvaćeni tim zabranama.
   4.   Ni jedna odredba ove Direktive ne sprečava države članice da u skladu s odredbama Ugovora zadrže postojeće ili uvedu nove zabrane ili ograničenja uporabe usporedaba u oglašavanju profesionalnih usluga, bilo da se one nameću izravno, bilo da ih nameće tijelo ili organizacija koji su prema pravu država članica odgovorni za uređivanje obavljanja profesionalne djelatnosti.
   Članak 9.
   Države članice dostavljaju Komisiji tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 10.
   Ovime se Direktiva 84/450/EEZ stavlja izvan snage, ne dovodeći u pitanje obveze država članica koje se odnose na rokove za prenošenje ove Direktive u njihovo nacionalno pravo i primjenu direktiva kako su navedene u dijelu B Priloga I.
   Upućivanja na Direktivu stavljenu izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Direktivu i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom u Prilogu II.
   Članak 11.
   Ova Direktiva stupa na snagu 12. prosinca 2007.
   Članak 12.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Strasbourgu 12. prosinca 2006.

            Za Europski parlament

            Predsjednik

         J. BORRELL FONTELLES

            Za Vijeće

            Predsjednik

         M. PEKKARINEN

      (1)  Mišljenje od 26. listopada 2006. (još nije objavljeno u Službenom listu).

      (2)  Mišljenje Europskog parlamenta od 12. listopada 2006. (još nije objavljeno u Službenom listu) i Odluka Vijeća od 30. studenoga 2006.

      (3)  SL L 250, 19.9.1984., str. 17. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom 2005/29/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 149, 11.6.2005., str. 22.).

      (4)  Vidjeti Prilog I. dio A.

      (5)  SL L 93, 31.3.2006., str. 12.

      (6)  SL L 40, 11.2.1989., str. 1. Direktiva kako je izmijenjena Odlukom 92/10/EEZ (SL L 6, 11.1.1992., str. 35.).

      (7)  SL L 149, 11.6.2005., str. 22.
   PRILOG I.
   DIO A

      Direktiva stavljena izvan snage, s naknadnim izmjenama

               Direktiva Vijeća 84/450/EEZ
               (SL L 250, 19.9.1984., str. 17.)

               Direktiva 97/55/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
               (SL L 290, 23.10.1997., str. 18.)

               Direktiva 2005/29/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
               (SL L 149, 11.6.2005., str. 22.)

               samo članak 14.

         DIO B

      Popis rokova za prenošenje u nacionalno pravo i primjenu

   (iz članka 10.)

               Direktiva

               Rok za prenošenje

               Datum primjene

               84/450/EEZ

               1. listopada 1986.

               —

               97/55/EZ

               23. travnja 2000.

               —

               2005/29/EZ

               12. lipnja 2007.

               12. prosinca 2007.

         PRILOG II.
   KORELACIJSKA TABLICA

               Direktiva 84/450/EEZ

               Ova Direktiva

               Članak 1.

               Članak 1.

               Članak 2., uvodne riječi

               Članak 2., uvodne riječi

               Članak 2. točka 1.

               Članak 2. točka (a)

               Članak 2. točka 2.

               Članak 2. točka (b)

               Članak 2. točka 2.a

               Članak 2. točka (c)

               Članak 2. točka 3.

               Članak 2. točka (d)

               Članak 2. točka 4.

               Članak 2. točka (e)

               Članak 3.

               Članak 3.

               Članak 3.a stavak 1.

               Članak 4.

               Članak 4. stavak 1., prvi podstavak, prva rečenica

               Članak 5. stavak 1., prvi podstavak

               Članak 4. stavak 1., prvi podstavak, druga rečenica

               Članak 5. stavak 1., drugi podstavak

               Članak 4. stavak 1., drugi podstavak

               Članak 5. stavak 2., prvi podstavak

               Članak 4. stavak 1., treći podstavak

               Članak 5. stavak 2., drugi podstavak

               Članak 4. stavak 2., prvi podstavak, uvodne riječi

               Članak 5. stavak 3., prvi podstavak, uvodne riječi

               Članak 4. stavak 2., prvi podstavak, prva alineja

               Članak 5. stavak 3., prvi podstavak, točka (a)

               Članak 4. stavak 2., prvi podstavak, druga alineja

               Članak 5. stavak 3., prvi podstavak, točka (b)

               Članak 4. stavak 2., prvi podstavak, završne riječi

               Članak 5. stavak 3., drugi podstavak

               Članak 4. stavak 2., drugi podstavak, uvodne riječi

               Članak 5. stavak 3., treći podstavak

               Članak 4. stavak 2., drugi podstavak, prva alineja

               Članak 5. stavak 3., treći podstavak

               Članak 4. stavak 2., drugi podstavak, druga alineja

               Članak 5. stavak 3., treći podstavak

               Članak 4. stavak 2., drugi podstavak, završne riječi

               Članak 5. stavak 3., treći podstavak

               Članak 4. stavak 2., treći podstavak, uvodne riječi

               Članak 5. stavak 4., uvodne riječi

               Članak 4. stavak 2., treći podstavak, prva alineja

               Članak 5. stavak 4. točka (a)

               Članak 4. stavak 2., treći podstavak, druga alineja

               Članak 5. stavak 4. točka (b)

               Članak 4. stavak 3., prvi podstavak

               Članak 5. stavak 5.

               Članak 4. stavak 3., drugi podstavak

               Članak 5. stavak 6.

               Članak 5.

               Članak 6.

               Članak 6.

               Članak 7.

               Članak 7. stavak 1.

               Članak 8. stavak 1., prvi podstavak

               Članak 7. stavak 2.

               Članak 8. stavak 1., drugi podstavak

               Članak 7. stavak 3.

               Članak 8. stavak 2.

               Članak 7. stavak 4.

               Članak 8. stavak 3.

               Članak 7. stavak 5.

               Članak 8. stavak 4.

               Članak 8., prvi podstavak

               —

               Članak 8., drugi podstavak

               Članak 9.

               —

               Članak 10.

               —

               Članak 11.

               Članak 9.

               Članak 12.

               —

               Prilog I.

               —

               Prilog II.


title: 75/324/EEZ: Direktiva Vijeća od 20. svibnja 1975. o usklađivanju zakonodavstava država članica o aerosolnim raspršivačima

text:
               13/Sv. 044

               HR

               Službeni list Europske unije

               10

         31975L0324

               L 147/40

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               20.05.1975.

      DIREKTIVA VIJEĆA

   od 20. svibnja 1975.
   o usklađivanju zakonodavstava država članica o aerosolnim raspršivačima
   (75/324/EEZ)
   VIJEĆE EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice, a posebno njegov članak 100.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   uzimajući u obzir mišljenje Skupštine (1),
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i socijalnog odbora (2),
   budući da, u određenim državama članicama, aerosolni raspršivači trebaju zadovoljavati određene obvezne tehničke specifikacije; budući da se takve specifikacije razlikuju od jedne do druge države članice i, na taj način, ometaju trgovinu unutar Zajednice;
   budući da se ovakve prepreke uspostavi i funkcioniranju zajedničkog tržišta mogu ukloniti ako sve države članice donesu iste specifikacije, bilo uz one ili umjesto onih koje propisuju sadašnji zakoni, te budući da se te specifikacije moraju posebno odnositi na proizvodnju, punjenje i nominalne kapacitete aerosolnih raspršivača;
   budući da, u trenutačnoj fazi tehničkog napretka, područje primjene ove Direktive treba ograničiti na aerosolne raspršivače izrađene od metala, stakla ili plastike;
   budući da će tehničke specifikacije navedene u Prilogu ovoj Direktivi trebati odmah prilagoditi u skladu s tehničkim napretkom; budući da je potrebno, kako bi se olakšala provedba odgovarajućih potrebnih mjera, propisati proceduru za blisku suradnju između država članica i Komisije unutar Odbora za prilagodbu tehničkom napretku Direktive o aerosolnim raspršivačima;
   budući da je moguće da neki aerosolni raspršivači stavljeni na tržište mogu predstavljati opasnost za sigurnost iako zadovoljavaju zahtjeve ove Direktive i njezinog Priloga; budući da je stoga potrebno utvrditi postupak kako bi se uklonila opasnost,
   DONIJELO JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Ova Direktiva se primjenjuje na aerosolne raspršivače kao što su definirani u članku 2., uz iznimku onih raspršivača čiji najveći volumen ne prelazi 50 ml i onih čiji je najveći volumen veći od volumena navedenog u točkama 3.1., 4.1.1., 5.1. i 5.2. Priloga ovoj Direktivi.
   Članak 2.
   Za potrebe ove Direktive naziv „aerosolni raspršivač” znači svaki spremnik namijenjen za jednokratnu uporabu koji sadrži stlačeni, ukapljeni ili pod tlakom otopljeni plin sa ili bez tekućine, paste ili praha i ima ventil za raspršivanje sadržaja u obliku koloidne otopine krutih ili tekućih čestica u plinu, pjene, paste, praha ili tekućine.
   Članak 3.
   Pretpostavlja se da su zadovoljeni zahtjevi ove Direktive i njezinog Priloga kad osoba odgovorna za stavljanje aerosolnih raspršivača na tržište postavi na aerosolni raspršivač oznaku „з” (obrnuti epsilon).
   Članak 4.
   Države članice ne smiju, zbog razloga koji se odnose na zahtjeve propisane u ovoj Direktivi i njezinom Prilogu, zabraniti, ograničiti ili spriječiti stavljanje na tržište svakog aerosolnog raspršivača koji zadovoljava uvjete ove Direktive i njezinog Priloga.
   Članak 5.
   Izmjene potrebne za prilagodbu Priloga ovoj Direktivi tehničkom napretku se donose u skladu s postupkom propisanom u članku 7.
   Članak 6.
   1.   Ovim se osniva Odbor za prilagođavanje tehničkom napretku Direktive o aerosolnim raspršivačima, dalje u tekstu „Odbor”, i sastoji se od predstavnika država članica, a njime predsjedava predstavnik Komisije.
   2.   Odbor donosi svoj Poslovnik.
   Članak 7.
   1.   Kad je potrebno slijediti postupak propisan ovim člankom, predsjednik predmet dostavlja Odboru, na vlastitu inicijativu ili na zahtjev predstavnika države članice.
   2.   Predsjednik Komisije predaje Odboru nacrt mjera koje je potrebno donijeti. Odbor dostavlja svoje mišljenje o nacrtu u razdoblju od dva mjeseca. Odluku donosi većinom od 41 glasa, a glasovi država članica se vrednuju prema odredbama iz članka 148. stavka 2. Ugovora. Predsjednik ne glasuje.

               3.

                           (a)

                           Komisija prihvaća predložene mjere kad su one u skladu s mišljenjem Odbora.

                           (b)

                           Ako predložene mjere nisu u skladu s mišljenjem Odbora ili ako mišljenje nije dano, Komisija odmah predlaže donošenje mjera Vijeću. Vijeće odlučuje kvalificiranom većinom.

                           (c)

                           Ako tri mjeseca nakon što mu je dostavljen prijedlog Vijeće ne donese odluku, predložene mjere donosi Komisija.

         Članak 8.
   1.   Ne dovodeći u pitanje ostale direktive Zajednice, a posebno direktive o opasnim tvarima i pripravcima, na svakom aerosolnom raspršivaču ili kad to nije moguće staviti na aerosolni raspršivač zbog malih dimenzija (obujam jednak ili manji od 150 ml), na naljepnici koja se stavlja na aerosolni raspršivač, moraju biti vidljivi, čitljivi i neizbrisivi podaci:

               (a)

               ime i adresa ili trgovačka oznaka osobe odgovorne za stavljanje aerosolnog raspršivača na tržište,

               (b)

               oznaka „з” (obrnuto napisani epsilon) koji potvrđuje usklađenost sa zahtjevima ove Direktive,

               (c)

               kodna oznaka koja omogućava identifikaciju serije,

               (d)

               podaci navedeni u točki 2.2 Priloga,

               (e)

               korisni sadržaj izražen u masenim ili volumnim jedinicama.

         2.   Države članice mogu na svom državnom području uvjetovati stavljanje aerosolnog raspršivača na tržište korištenjem jednog ili više nacionalnih jezika u tekstu etikete.
   Članak 9.
   Države članice poduzimaju sve potrebne mjere kako bi spriječile korištenje aerosolnih raspršivača čije se oznake ili natpisi mogu zamijeniti s oznakom „з” (obrnuto napisani epsilon).
   Članak 10.
   1.   Ako država članica primijeti, na temelju detaljnih dokaza, da jedan ili više aerosolnih raspršivača, unatoč tome što zadovoljavaju zahtjeve Direktive, predstavljaju opasnost po sigurnost ili zdravlje, može privremeno zabraniti prodaju jednog ili više raspršivača na svom državnom području ili ga/njih podvrgnuti posebnim uvjetima. O tome će odmah obavijestiti ostale države članice i Komisiju i iznijeti razloge za donošenje odluke.
   2.   Komisija, u razdoblju od šest tjedana, konzultira države članice nakon čega odmah iznosi svoje mišljenje i poduzima odgovarajuće mjere.
   3.   Ako je Komisija mišljenja da su potrebne tehničke prilagodbe Direktivi, takve prilagodbe donosi Komisija ili Vijeće u skladu s postupkom propisanim u članku 7. U tom slučaju, države članice koje su donijele zaštitne mjere mogu ih zadržati dok prilagodbe ne stupe na snagu.
   Članak 11.
   1.   Države članice donose propise potrebne za usklađivanje s odredbama ove Direktive u razdoblju od 18 mjeseci od njezinog priopćenja i o tome odmah obavješćuju Komisiju.
   2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 12.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 20. svibnja 1975.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         R. RYAN

      (1)  SL C 83, 11.10.1973., str. 24.

      (2)  SL C 101, 23.11.1973., str. 28.
   PRILOG
   1.   DEFINICIJE
   1.1.   Tlakovi

   „Tlakovi” znači unutarnji tlakovi izraženi u barima (relativni tlakovi).
   1.2.   Ispitni tlak

   „Ispitni tlak” znači tlak kojem je izvrgnut prazan spremnik aerosolnog raspršivača tijekom 25 sekundi pri čemu ne smije doći do propuštanja, odnosno u slučaju metalnih i plastičnih spremnika, do vidljivih ili stalnih deformacija, osim onih dopuštenih u točki 6.1.1.2.
   1.3.   Tlak rasprskavanja

   „Tlak rasprskavanja” znači najniži tlak pri kojem dolazi do rasprskavanja ili puknuća spremnika aerosolnog raspršivača.
   1.4.   Ukupan obujam spremnika

   „Ukupan obujam spremnika” znači obujam otvorenog spremnika izražen u mililitrima mjereno do ruba otvora.
   1.5.   Korisni obujam

   „Korisni obujam” znači neto obujam izražen u mililitrima napunjenog i zatvorenog aerosolnog raspršivača.
   1.6.   Obujam kapljevine

   „Obujam kapljevine” znači obujam neplinskih dijelova sadržaja u napunjenom zatvorenom aerosolnom raspršivaču.
   1.7.   Ispitne veličine

   „Ispitne veličine” znači vrijednosti ispitnog tlaka i tlaka rasprskavanja pri hidrauličkom tlačnom pokusu na temperaturi od 20 °C (± 5 °C).
   1.8.   Zapaljivi sastojci

   „Zapaljivi sastojci” znači:

               (a)

               plinovi koji su zapaljivi u zraku pri normalnom tlaku;

               (b)

               tvari i pripravci u tekućem obliku čije je plamište manje ili jednako 100 °C.

         Metoda utvrđivanja plamišta je definirana u Prilogu V. Direktivi Vijeća 67/548/EEZ (1) od 27. lipnja 1967. o usklađivanju zakona i drugih propisa država članica o klasifikaciji, pakiranju i označivanju opasnih tvari kako je zadnje izmijenjena Direktivom 73/146/EEZ (2);
   2.   OPĆE ODREDBE
   2.1.   Izrada i oprema

   2.1.1.   Napunjeni aerosolni raspršivač mora biti takav da kod uobičajenih uvjeta uporabe i skladištenja bude u skladu s odredbama ovog Priloga.
   2.1.2.   Ventil za raspršivanje na aerosolnom raspršivaču mora osigurati nepropusno zatvaranje pri uobičajenim uvjetima skladištenja i transporta i mora biti zaštićen, na primjer zaštitnim poklopcem, od nenamjernog otvaranja i bilo kakvog oštećenja.
   2.1.3.   Ne smije doći do smanjenja mehaničkih svojstava aerosolnog raspršivača uslijed djelovanja sadržaja, čak ni kod dugotrajnog skladištenja.
   2.2.   Označivanje

   Ne dovodeći u pitanje direktive koje se odnose na opasne tvari i pripravke, svaki je aerosolni raspršivač, ili njegova ambalaža, jasno i čitljivo označen na sljedeći način:

               (a)

               „Spremnik je pod tlakom; zaštiti od sunčevog zračenja i ne izlagati temperaturi većoj od 50 °C. Ne bušiti ili izlagati vatri, čak ni nakon uporabe.”;

               (b)

               „Ne prskati prema otvorenom plamenu ili gorućim predmetima” osim ako je aerosolni raspršivač napravljen za tu svrhu;

               (c)

               „Zapaljivo” ili oznaka otvorenog plamena ako sadržaj sadrži više od 45 % težine ili više od 250 g zapaljivih sastojaka.

         3.   POSEBNE ODREDBE ZA AEROSOLNE RASPRŠIVAČE IZRAĐENE OD METALA
   3.1.   Obujam

   Ukupan obujam takvih spremnika ne smije biti veći od 1 000 ml.
   3.1.1.   Ispitni tlak spremnika

               (a)

               za spremnike punjene tlakom manjim od 6,7 bara pri 50 °C, ispitni tlak mora biti najmanje 10 bara;

               (b)

               za spremnike punjene tlakom jednakim i većim od 6,7 bara pri 50 °C, ispitni tlak mora biti 50 % veći od tlaka u spremniku kod 50 °C.

         3.1.2.   Punjenje

   Na 50 °C tlak u aerosolnom raspršivaču ne smije biti veći od 12 bara bez obzira koji se plin koristi za punjenje.
   3.1.3.   Obujam kapljevine

   Kapljevina na 50 °C ne smije premašiti 87 % neto kapaciteta. Međutim, za posude s konkavnom bazom koja prije puknuća postaje konveksna, obujam kapljevine na 50 °C može dosegnuti 95 % neto kapaciteta.
   4.   POSEBNE ODREDBE ZA AEROSOLNE RASPRŠIVAČE IZRAĐENE OD STAKLA
   4.1.   Spremnici presvučeni plastičnom oblogom ili trajno zaštićeni spremnici

   Takvi spremnici mogu se puniti stlačenim, ukapljenim ili pod tlakom otopljenim plinom.
   4.1.1   Obujam

   Ukupan obujam takvih spremnika ne smije biti veći od 220 ml.
   4.1.2.   Obloga

   Obloga spremnika mora biti izvedena kao zaštitni sloj od plastike ili drugog prikladnog gradiva koje sprečava odvajanje staklenih čestica u slučaju njegovog loma. Obloga mora imati takve značajke da spriječi let komadića stakla kad puni aerosolni raspršivač doveden na temperaturu od 20 °C padne na betonsku podlogu s visine od 1,8 m.
   4.1.3.   Ispitni tlak za spremnik

               (a)

               spremnici punjeni stlačenim ili pod tlakom otopljenim plinom moraju izdržati ispitni tlak od najmanje 12 bara;

               (b)

               spremnici punjeni ukapljenim plinom moraju izdržati ispitni tlak od najmanje 10 bara.

         4.1.4.   Punjenje

               (a)

               aerosolni raspršivači punjeni stlačenim plinom ne smiju se izlagati tlaku većem od 9 bara pri 50 °C;

               (b)

               aerosolni raspršivači punjeni pod tlakom otopljenim plinom ne smiju se izlagati tlaku većem od 8 bara pri 50 °C;

               (c)

               aerosolni raspršivači punjeni ukapljenim plinom ili smjesom ukapljenih plinova ne smiju biti izvrgnuti pri 20 °C tlakovima višim od onih navedenih u sljedećoj tablici.

                           Ukupan obujam

                           Maseni postotak ukapljenog plina u ukupnom punjenju

                           20 %

                           50 %

                           80 %

                           50 do 80 ml

                           3,5 bara

                           2,8 bara

                           2,5 bara

                           < 80 do 160 ml

                           3,2 bara

                           2,5 bara

                           2,2 bara

                           < 160 do 220 ml

                           2,8 bara

                           2,1 bara

                           1,8 bara

         Tablica prikazuje dozvoljene granične tlakove pri 20 °C u ovisnosti o udjelu plina.
   Granice tlaka za postotke plina koji nisu dani u tablici određuju se interpolacijom.
   4.1.5.   Obujam kapljevine

   Na 50 °C obujam kapljevine napunjenog aerosolnog raspršivača ne smije biti veći od 90 % ukupnog obujma.
   4.2.   Nezaštićeni stakleni spremnici

   Aerosolni raspršivači koji imaju nezaštićene staklene spremnike smiju se puniti isključivo ukapljenim ili pod tlakom otopljenim plinom.
   4.2.1.   Obujam

   Ukupan obujam takvih spremnika ne smije biti veći od 150 ml.
   4.2.2.   Ispitni tlak za spremnik

   Ispitni tlak za takve spremnike mora biti najmanje 12 bara.
   4.2.3.   Punjenje

               (a)

               aerosolni raspršivači punjeni pod tlakom otopljenim plinom ne smiju se izlagati tlaku većem od 8 bara pri 50 °C;

               (b)

               aerosolni raspršivači punjeni ukapljenim plinom ne smiju biti izvrgnuti pri 20 °C tlaku većem od onog navedenog u sljedećoj tablici:

                           Ukupan obujam

                           Maseni postotak ukapljenog plina u ukupnom punjenju

                           20 %

                           50 %

                           80 %

                           50 do 70 ml

                           1,5 bara

                           1,5 bara

                           1,25 bara

                           < 70 do 150 ml

                           1,5 bara

                           1,5 bara

                           1 bar

         Tablica prikazuje dopuštene granične tlakove pri 20 °C u ovisnosti o udjelu ukapljenog plina.
   Granice tlaka za postotke plina koji nisu dani u tablici određuju se interpolacijom.
   4.2.4.   Obujam kapljevine

   Na 50 °C obujam kapljevine napunjenog aerosolnog raspršivača napunjenog s ukapljenim ili rastopljenim plinom ne smije premašiti 90 % ukupnog obujma.
   5.   POSEBNE ODREDBE KOJE SE ODNOSE NA AEROSOLNE RASPRŠIVAČE IZRAĐENE OD PLASTIKE
   5.1.   Aerosolni raspršivači izrađeni od plastike koji se mogu razbiti u krhotine tijekom puknuća se tretiraju na isti način kao i nezaštićeni aerosolni raspršivači izrađeni od stakla.
   5.2.   Aerosolni raspršivači izrađeni od plastike koji se ne mogu razbiti u krhotine tijekom puknuća se tretiraju na isti način kao i stakleni aerosolni raspršivači sa zaštitnom oblogom.
   6.   ISPITIVANJA
   6.1.   Zahtjevi vezani uz ispitivanja koje mora jamčiti osoba odgovorna za stavljanje na tržište

   6.1.1.   Hidraulična proba praznih spremnika

   6.1.1.1.   Metalni, stakleni ili plastični aerosolni raspršivači moraju zadovoljiti ispitivanje hidrauličkim tlakom kao što je propisano u točkama 3.1.1., 4.1.3. i 4.2.2.
   6.1.1.2.   Metalni raspršivači koji pokazuju asimetrične ili veće deformacije ili neke druge slične pogreške ne smiju se upotrebljavati. Dopušta se manja simetrična deformacija na dnu spremnika ili na presjeku gornjeg dijela spremnika pod uvjetom da spremnik izdrži ispitivanje na rasprskavanje.
   6.1.2.   Ispitivanje na rasprskavanje praznih metalnih spremnika

   Osoba odgovorna za stavljanje aerosolnih raspršivača na tržište mora osigurati da tlak rasprskavanja bude najmanje 20 % veći od propisanog ispitnog tlaka.
   6.1.3.   Ispitivanje padom zaštićenog staklenog spremnika

   Proizvođač mora osigurati da spremnici ispunjavaju zahtjeve ispitivanja prema točki 4.1.2.
   6.1.4.   Pojedinačni pregled napunjenih aerosolnih raspršivača

               (a)

               Svaki napunjeni aerosolni raspršivač se uranja u kupku s vodom. Temperatura vode i trajanje uranjanja mora biti takvo da omogući:

                           —

                           da sadržaj aerosolnog raspršivača postigne jednoliku temperaturu od 50 °C, ili

                           —

                           da tlak u aerosolnom raspršivaču postigne tlak koji odgovara njegovom sadržaju na jednolikoj temperaturi od 50 °C.

               (b)

               Svi aerosolni raspršivači kod kojih se javljaju vidljive trajne deformacije ili propuštanje moraju biti odbačeni.

         6.1.4.2.   Međutim, osoba odgovorna za stavljanje na tržište može, na vlastitu odgovornost i uz suglasnost Odbora navedenog u članku 6. Direktive, koristiti svaki sustav ispitivanja koji omogućava rezultat jednak rezultatu metode kupke s vodom.
   6.2.   Primjeri kontrolnih ispitivanja koje mogu obavljati države članice

   6.2.1.   Ispitivanje praznog spremnika

   Ispitnim tlakom u trajanju od 25 sekundi izvrgava se pet nasumce odabranih spremnika iz istovrsne serije od 2 500 praznih spremnika izrađenih iz istog gradiva istim neprekidnim proizvodnim procesom ili iz količine koja se serijski proizvede u 1 satu.
   Ako jedan od tako izdvojenih spremnika ne zadovolji ispitivanje uzima se iz iste serije još deset nasumce odabranih spremnika i podvrgava istom ispitivanju.
   Ako jedan od 10 tako izdvojenih spremnika ne zadovolji ispitivanje odbacuje se cijela serija kao neispravna.
   6.2.2.   Ispitivanje napunjenih aerosolnih raspršivača

   Ispitivanje nepropusnosti za zrak i vodu provodi se potapanjem reprezentativnog broja napunjenih aerosolnih raspršivača u kupku s vodom. Temperatura kupke i razdoblje potapanja mora biti tako odabrano da sadržaj aerosolnog raspršivača poprimi jednoliku temperaturu od 50 °C. Tijekom tog razdoblja ne smije doći do propuštanja ili loma ispitivanih aerosolnih raspršivača.
   Svaka serija aerosolnih raspršivača koja ne zadovolji ova ispitivanja mora se smatrati neprikladnom za uporabu.

      (1)  SL 196, 16.8.1967., str. 1.

      (2)  SL L 167, 25.6.1973., str. 1.