title: Direktiva Vijeća (EU) 2019/997 od 18. lipnja 2019. o uspostavljanju privremene putne isprave EU-a i stavljanju izvan snage Odluke 96/409/ZVSP

text:
                  20.6.2019

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 163/1

         DIREKTIVA VIJEĆA (EU) 2019/997
         od 18. lipnja 2019.
         o uspostavljanju privremene putne isprave EU-a i stavljanju izvan snage Odluke 96/409/ZVSP
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 23. drugi stavak,
         uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
         uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (1),
         u skladu s posebnim zakonodavnim postupkom,
         budući da:

                     (1)

                     Građanstvo Unije temeljni je status državljana država članica. Njime se svim građanima Unije daje pravo, na državnom području treće zemlje u kojoj država članica čiji su državljani nema svoje predstavništvo, na zaštitu od strane diplomatskih i konzularnih tijela druge države članice pod istim uvjetima kao i državljanima te države članice. Direktivom Vijeća (EU) 2015/637 (2) to se pravo provodi utvrđivanjem mjera suradnje i koordinacije potrebnih za olakšavanje pružanja konzularne zaštite građanima Unije bez predstavništva.

                     (2)

                     U Direktivi (EU) 2015/637 privremene putne isprave navedene su kao jedna od vrsta konzularne pomoći koju veleposlanstva i konzulati država članica trebaju pružati građanima Unije bez predstavništva. Privremena putna isprava isprava je za jedno putovanje, kojom se njezinu nositelju omogućuje povratak kući ili, iznimno, putovanje na neko drugo odredište u slučaju da nema pristup svojim uobičajenim putnim ispravama, primjerice jer su one ukradene ili izgubljene. Neko drugo odredište mogla bi, primjerice, biti susjedna zemlja ili slično bliska zemlja u kojoj država članica državljanstva građanina bez predstavništva ima veleposlanstvo ili konzulat.

                     (3)

                     Odlukom 96/409/ZVSP predstavnika vlada država članica koji su se sastali u okviru Vijeća (3) uspostavljena je zajednička privremena putna isprava koju države članice izdaju građanima Unije na mjestima na kojima država članica državljanstva tih građana nema stalno diplomatsko ili konzularno predstavništvo. Sada je potrebno ažurirati pravila te odluke i utvrditi moderniji i sigurniji format privremene putne isprave EU-a („PPI EU-a”). Trebalo bi osigurati dosljednost između specifičnih uvjeta i postupka za izdavanje PPI-ova EU-a te općih pravila o konzularnoj zaštiti utvrđenih Direktivom (EU) 2015/637 jer se ta direktiva, uključujući financijski postupak predviđen u njezinu članku 14., primjenjuje na izdavanje PPI-ova EU-a građanima bez predstavništva. Ovom bi Direktivom trebalo utvrditi dodatna pravila koja se trebaju primjenjivati uz pravila iz Direktive (EU) 2015/637 kada je to potrebno.

                     (4)

                     PPI EU-a trebalo bi izdati na zahtjev svakom građaninu bez predstavništva u trećoj zemlji čija je putovnica ili putna isprava izgubljena, ukradena ili uništena ili se inače ne može pribaviti u razumnom roku, primjerice za novorođenčad rođenu tijekom putovanja ili za osobe čije su isprave istekle i koje država članica državljanstva ne može lako zamijeniti. PPI EU-a trebalo bi izdati kada država članica koja pruža pomoć građaninu bez predstavništva primi potvrdu o državljanstvu i identitetu tog građanina od države članice državljanstva.

                     (5)

                     Budući da gubitak putovnice ili putnih isprava može prouzročiti znatne probleme građanima bez predstavništva u trećim zemljama, potrebno je uspostaviti pojednostavnjeni postupak za suradnju i koordinaciju između države članice koja pruža pomoć i države članice državljanstva građanina bez predstavništva. Države članice trebale bi osigurati da se savjetovanja provedu što je brže moguće, obično u roku od nekoliko radnih dana. Istodobno, potrebno je zadržati dostatnu fleksibilnost u iznimnim slučajevima. Državi članici koja pruža pomoć trebalo bi biti dopušteno izdavati PPI-ove EU-a bez prethodnog savjetovanja s državom članicom državljanstva samo u iznimno hitnim slučajevima. Prije toga države članice trebale bi u pravilu iscrpiti sva raspoloživa sredstva komunikacije s državom članicom državljanstva. Primjerice, države članice trebale bi najprije pokušati dostaviti dio relevantnih informacija, kao što su ime, državljanstvo i datum rođenja podnositelja zahtjeva. U tim situacijama država članica koja pruža pomoć trebala bi što prije obavijestiti državu članicu državljanstva o pomoći pruženoj u njezino ime kako bi se osiguralo da je država članica državljanstva primjereno obaviještena.

                     (6)

                     Zbog sigurnosnih razloga primatelji PPI-ova EU-a trebali bi ih vratiti nakon što se sigurno vrate kući, na primjer službenicima graničnog nadzora ili tijelima odgovornima za izdavanje putovnica. Osim toga, presliku ili skeniranu verziju svakog izdanog PPI-a EU-a trebalo bi pohraniti kod tijela države članice koja pruža pomoć koje je izdalo PPI EU-a, a drugu presliku ili skeniranu verziju trebalo bi poslati državi članici državljanstva primatelja. Vraćene PPI-ove EU-a i pohranjene preslike trebalo bi što prije uništiti.

                     (7)

                     Građani bez predstavništva trebali bi moći podnijeti zahtjev za izdavanje PPI-a EU-a u veleposlanstvu ili konzulatu bilo koje države članice. Kako je predviđeno u Direktivi (EU) 2015/637, države članice mogu sklapati praktične aranžmane u svrhu podjele odgovornosti za izdavanje PPI-ova EU-a građanima bez predstavništva. Države članice koje prime zahtjeve za PPI-ove EU-a trebale bi procijeniti, od slučaja do slučaja, je li prikladno izdati PPI EU-a ili bi predmet trebalo proslijediti veleposlanstvu ili konzulatu koji je određen kao nadležan na temelju bilo kojeg postojećeg aranžmana.

                     (8)

                     U skladu s njezinom svrhom kao isprave za jedno putovanje, PPI EU-a trebao bi biti valjan tijekom razdoblja potrebnog za obavljanje tog putovanja. Imajući na umu mogućnosti i brzinu modernog putovanja, razdoblje valjanosti PPI-a EU-a ne bi trebalo, osim u iznimnim okolnostima, premašivati 15 kalendarskih dana.

                     (9)

                     Ovom Direktivom ne bi trebalo sprečavati države članice da uz izdavanje PPI-ova EU-a građanima bez predstavništva u trećim zemljama, izdaju PPI-ove EU-a u drugim situacijama, uzimajući u obzir nacionalno pravo i praksu. Države članice trebale bi također moći izdavati PPI-ove EU-a svojim državljanima, građanima Unije koji nemaju predstavništvo na državnom području država članica i građanima druge države članice koja ima predstavništvo u zemlji u kojoj ti građani žele pribaviti PPI EU-a. Pri tome bi države članice trebale poduzimati potrebne mjere kako bi spriječile zloupotrebe i prijevare. Međutim, države članice mogle bi također odlučiti da ne izdaju PPI-ove EU-a u takvim situacijama.

                     (10)

                     U skladu s člankom 5. Direktive (EU) 2015/637 i s ciljem osiguravanja djelotvorne primjene prava sadržanog u članku 20. stavku 2. točki (c) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) te prava na poštovanje privatnog i obiteljskog života priznatog člankom 7. Povelje Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”), te uzimajući u obzir nacionalno pravo i praksu, država članica koja pruža pomoć trebala bi moći izdati PPI-ove EU-a članovima obitelji koji nisu građani Unije, a prate građane Unije, ako su ti članovi obitelji osobe sa zakonitim boravkom u nekoj državi članici, uzimajući u obzir posebne okolnosti svakog slučaja.

                     (11)

                     Od određenih članova obitelji koji nisu građani Unije moglo bi se zahtijevati da, osim PPI-a EU-a, pribave vize za povratak na područje Unije. Na temelju članka 5. stavka 2. Direktive 2004/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4) od članova obitelji koji nisu državljani države članice zahtijeva se ulazna viza samo u skladu s Uredbom (EU) br. 2018/1806 Europskog parlamenta i Vijeća (5) ili, prema potrebi, nacionalnim zakonodavstvom. Ti članovi obitelji oslobođeni su od obveze pribavljanja vize ako posjeduju važeću boravišnu iskaznicu iz članka 10. Direktive 2004/38/EZ. Države članice tim osobama osiguravaju sva sredstva za pribavljanje potrebnih viza. Te vize izdaju se bez naknade, što je prije moguće i po žurnom postupku.

                     (12)

                     PPI EU-a trebao bi se sastojati od jedinstvenog obrasca PPI EU-a i jedinstvene naljepnice PPI-a EU. PPI EU-a trebao bi sadržavati sve potrebne informacije i ispunjavati visoke tehničke standarde, posebno u vezi sa zaštitnim mjerama protiv različitih oblika krivotvorenja. Trebao bi biti troškovno učinkovit, prikladan za upotrebu od strane svih država članica te bi trebao sadržavati svima prepoznatljive sigurnosne značajke koje su jasno vidljive golim okom.

                     (13)

                     Jedinstveni obrazac PPI EU-a trebao bi sadržavati prazne stranice kako bi se, prema potrebi, vize mogle unijeti izravno na obrazac. Taj obrazac trebao bi biti mjesto za unošenje jedinstvene naljepnice PPI-a EU-a koja sadržava sve relevantne informacije o primatelju. Jedinstvena naljepnica PPI EU-a trebala bi biti osmišljena prema jedinstvenom obrascu za vize utvrđenom Uredbom Vijeća (EZ) br. 1683/95 (6) te bi trebala sadržavati slične sigurnosne značajke. Jedinstvenu naljepnicu PPI EU-a trebalo bi ispuniti u veleposlanstvu ili konzulatu države članice koja pruža pomoć uz upotrebu istih pisača koji se upotrebljavaju za vize. U slučaju više sile tehničke prirode jedinstvenu naljepnicu PPI-a EU-a trebalo bi biti moguće ispuniti ručno. Kako bi se izbjegli smanjeno prihvaćanje i sigurnosni rizici, ručno ispunjavanje trebalo bi što više ograničiti i trebalo bi ga primjenjivati samo onda kada nije moguće u razumnom roku izdati jedinstvenu naljepnicu PPI-a EU-a ispunjenu pisačem.

                     (14)

                     Kako bi se poboljšali sigurnost i brzina postupka izdavanja, prikaz lica podnositelja zahtjeva koji je upotrijebljen za PPI EU-a trebalo bi fotografirati na licu mjesta u veleposlanstvu ili konzulatu digitalnom kamerom ili jednakovrijednim sredstvom. Samo onda kada to nije izvedivo može se upotrijebiti fotografija nakon što veleposlanstvo ili konzulat utvrdi da je na fotografiji prikazan podnositelj zahtjeva. Isti prikaz lica ili fotografiju trebalo bi potom dostaviti državi članici državljanstva za potrebe potvrđivanja identiteta podnositelja zahtjeva.

                     (15)

                     Ovom bi Direktivom trebalo utvrditi specifikacije koje ne bi trebalo držati u tajnosti. Kada je to primjereno, te će specifikacije možda trebati nadopuniti dodatnim tajnim specifikacijama kako bi se spriječili različiti oblici krivotvorenja.

                     (16)

                     Kako bi se osiguralo da informacije o dodatnim tehničkim specifikacijama ne budu dostupne većem broju osoba nego što je potrebno, svaka država članica trebala bi imenovati tijelo nadležno za izradu jedinstvenih obrazaca PPI-a EU-a i jedinstvenih naljepnica PPI-a EU-a. Radi učinkovitosti države članice potiče se da imenuju jedno tijelo. Države članice trebale bi, prema potrebi, moći promijeniti tijelo koje su imenovale. Iz sigurnosnih razloga svaka država članica trebala bi priopćiti naziv tog tijela Komisiji i drugim državama članicama.

                     (17)

                     Kako bi se riješila potreba za prilagodbom specifikacija jedinstvenog obrasca PPI-a EU-a i jedinstvene naljepnice PPI-a EU-a kao odgovor na tehnički napredak i kako bi se promijenila država članica nadležna za stavljanje na raspolaganje oglednih primjeraka za obavješćivanje trećih zemalja o jedinstvenom formatu PPI-a EU-a, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (7). Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Vijeće prima sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njegovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

                     (18)

                     Radi osiguravanja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Direktive u pogledu svih dodatnih tehničkih specifikacija i pokazatelja za praćenje primjene ove Direktive, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (8).

                     (19)

                     Kako bi se povećalo prihvaćanje PPI-ova EU-a, delegacije Unije u trećim zemljama trebale bi obavijestiti relevantna tijela trećih zemalja o jedinstvenom formatu PPI-a EU-a i o svim naknadnim izmjenama, izvješćivati o prihvaćanju PPI-a EU-a od strane trećih zemalja te promicati njegovu upotrebu. Država članica trebala bi, uz potporu Komisije, Europskoj službi za vanjsko djelovanje (ESVD) dostaviti ogledne primjerke koji se upotrebljavaju u tu svrhu.

                     (20)

                     Ova Direktiva ne bi trebala utjecati na povoljnije nacionalne odredbe u mjeri u kojoj su one u skladu s njom.

                     (21)

                     Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (9) trebala bi se primjenjivati na obradu osobnih podataka koju obavljaju države članice pri provedbi ove Direktive. Sustavom PPI-a EU-a zahtijeva se obrada osobnih podataka koji su nužni za provjeru identiteta podnositelja zahtjeva, tiskanje jedinstvene naljepnice PPI-a EU-a i olakšavanja putovanja dotičnog ispitanika. Potrebno je podrobnije utvrditi zaštitne mjere primjenjive na obrađene osobne podatke, primjerice najdulje razdoblje zadržavanja prikupljenih osobnih podataka. Kako bi se osiguralo ubiranje svih propisanih pristojbi i spriječile moguće zloupotrebe ili druge prijevarne aktivnosti, potrebno je razdoblje zadržavanja od najviše 180 dana za državu članicu koja pruža pomoć i dvije godine za državu članicu državljanstva. Brisanje osobnih podataka podnositeljâ zahtjeva ne bi trebalo utjecati na sposobnost država članica da prate primjenu ove Direktive.

                     (22)

                     U skladu sa stavcima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Komisija bi trebala evaluirati ovu Direktivu, posebice na temelju informacija prikupljenih s pomoću posebnih aranžmana za praćenje, kako bi mogla ocijeniti učinke ove Direktive i potrebu za daljnjim djelovanjem. Tom evaluacijom moglo bi se u obzir uzeti i budući tehnološki razvoj omogućavanjem uvođenja elektroničke privremene putne isprave (ePPI).

                     (23)

                     S obzirom na to da cilj ove Direktive, odnosno uspostavu mjera potrebnih za olakšavanje konzularne zaštite građana bez predstavništva izdavanjem sigurnih i široko prihvaćenih privremenih putnih isprava, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog potrebe za izbjegavanjem neujednačenog postupanja i slijedom toga slabijeg prihvaćanja privremenih putnih isprava koje su države članice izdale građanima bez predstavništva, on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji (UEU). U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.

                     (24)

                     Cilj je ove Direktive promicati konzularnu zaštitu zajamčenu člankom 46. Povelje. Njome se poštuju temeljna prava i načela priznata posebice Poveljom, uključujući pravo na poštovanje privatnog i obiteljskog života te pravo na zaštitu osobnih podataka. Ovu bi Direktivu trebalo tumačiti i primjenjivati u skladu s tim pravima i načelima.

                     (25)

                     Odluku 96/409/ZVSP trebalo bi staviti izvan snage,

               DONIJELO JE OVU DIREKTIVU:
         POGLAVLJE I.

            PREDMET I DEFINICIJE

            Članak 1.
            Predmet
            Ovom se Direktivom utvrđuju pravila o uvjetima i postupku za izdavanje privremene putne isprave EU-a („PPI EU-a”) za građane bez predstavništva u trećim zemljama i jedinstveni format te isprave.

            Članak 2.
            Definicije
            Za potrebe ove Direktive, primjenjuju se sljedeće definicije:

                        1.

                        „građanin bez predstavništva” znači svaki građanin koji ima državljanstvo države članice koja nema predstavništvo u trećoj zemlji kako je navedeno u članku 6. Direktive (EU) 2015/637;

                        2.

                        „podnositelj zahtjeva” znači osoba koja podnosi zahtjev za PPI EU-a;

                        3.

                        „primatelj” znači osoba kojoj se izdaje PPI EU-a;

                        4.

                        „država članica koja pruža pomoć” znači država članica koja zaprima zahtjev za PPI EU-a;

                        5.

                        „država članica državljanstva” znači država članica za koju podnositelj zahtjeva tvrdi da je njezin državljanin;

                        6.

                        „radni dani” znači svi dani osim državnih blagdana ili vikenda koji vrijede za tijelo koje je dužno djelovati.

         POGLAVLJE II.

            PRIVREMENA PUTNA ISPRAVA EU-a

            Članak 3.
            Privremena putna isprava EU-a

               1.   Privremena putna isprava EU-a („PPI EU-a”) putna je isprava koju država članica izdaje građaninu bez predstavništva u trećoj zemlji za jedno putovanje u njegovu državu članicu državljanstva ili boravka, kako je građanin zatražio ili, iznimno, na drugo odredište. Države članice mogu također odlučiti izdavati PPI-ove EU-a drugim primateljima u skladu s člankom 7.

               2.   Države članice izdaju PPI-ove EU-a građanima bez predstavništva u trećim zemljama čije su putovnice ili putne isprave izgubljene, ukradene ili uništene ili se inače ne mogu pribaviti u razumnom roku, u skladu s postupkom navedenim u članku 4.

            Članak 4.
            Postupak

               1.   Kada država članica zaprimi zahtjev za izdavanje PPI-a EU-a, ona se što prije, i ne kasnije od dva radna dana nakon primitka zahtjeva, savjetuje s državom članicom državljanstva u skladu s člankom 10. stavkom 2. Direktive (EU) 2015/637 radi provjere državljanstva i identiteta podnositelja zahtjeva.

               2.   Država članica koja pruža pomoć daje državi članici državljanstva sve relevantne informacije, uključujući sljedeće:

                           (a)

                           prezime i ime odnosno imena, državljanstvo, datum rođenja i spol podnositelja zahtjeva;

                           (b)

                           prikaz lica podnositelja zahtjeva koji su tijela države članice koja pruža pomoć snimile prilikom podnošenja zahtjeva ili, samo onda kada to nije izvedivo, skeniranu ili digitalnu fotografiju podnositelja zahtjeva, na temelju standarda uspostavljenih dijelom 3. Dokumenta 9303 o strojno čitljivim putnim ispravama (sedmo izdanje, 2015.) („Dokument 9303 ICAO-a”) Međunarodne organizacije civilnog zrakoplovstva (ICAO);

                           (c)

                           presliku ili skeniranu verziju svih dostupnih sredstava za identifikaciju, poput osobne iskaznice ili vozačke dozvole te, ako je dostupno, vrstu i broj zamijenjene isprave i nacionalni registracijski broj ili broj socijalnog osiguranja.

               3.   Što je prije moguće i ne kasnije od tri radna dana od primitka informacija iz stavka 2. država članica državljanstva odgovara u skladu s člankom 10. stavkom 3. Direktive (EU) 2015/637 i potvrđuje je li podnositelj zahtjeva njezin državljanin. Ako ne može odgovoriti u roku od tri radna dana, država članica državljanstva u tom roku o tome obavješćuje državu članicu koja pruža pomoć i daje procjenu roka u kojem se može očekivati odgovor. Država članica koja pruža pomoć o tome obavješćuje podnositelja zahtjeva. Nakon što potvrdi državljanstvo podnositelja zahtjeva, država članica koja pruža pomoć podnositelju zahtjeva izdaje PPI EU-a što prije i ne kasnije od dva radna dana od primitka potvrde.

               4   Ako država članica državljanstva podnese prigovor na izdavanje PPI-a EU-a nekom od svojih državljana, ona o tome obavješćuje državu članicu koja pruža pomoć. U tom se slučaju PPI EU-a ne izdaje i država članica državljanstva preuzima odgovornost za pružanje konzularne zaštite svojem građaninu u skladu sa svojim pravnim obvezama i praksom. Država članica koja pruža pomoć, uz blisko savjetovanje s državom članicom državljanstva, o tome obavješćuje podnositelja zahtjeva.

               5.   U opravdanim slučajevima države članice mogu djelovati izvan rokova utvrđenih u stavcima 1. i 3.

               6.   U iznimno hitnim situacijama država članica koja pruža pomoć može izdati PPI EU-a bez prethodnog savjetovanja s državom članicom državljanstva. Država članica koja pruža pomoć prije toga mora iscrpiti sva raspoloživa sredstva komunikacije s državom članicom državljanstva. Država članica koja pruža pomoć obavješćuje državu članicu državljanstva što je prije moguće o činjenici da je izdan PPI EU-a i o identitetu osobe kojoj je izdan PPI EU-a. Ta obavijest sadržava sve podatke koji su navedeni u PPI-u EU-a.

               7.   Tijelo države članice koja izdaje PPI EU-a pohranjuje presliku ili skeniranu verziju svakog izdanog PPI-a EU-a i šalje drugu presliku ili skeniranu verziju državi članici državljanstva podnositelja zahtjeva.

               8.   Od primatelja PPI-a EU-a zahtijeva se da po dolasku na konačno odredište vrati PPI EU-a, neovisno o tome je li rok valjanosti PPI EU-a istekao.

               9.   Komisija može donijeti provedbene akte o uspostavi standardnog obrasca zahtjeva za PPI EU-a koji sadržava informacije o obvezi vraćanja PPI-a EU-a po dolasku. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 12. stavka 2.

            Članak 5.
            Financijske odredbe

               1.   Država članica koja pruža pomoć podnositelju zahtjeva naplaćuje iste pristojbe koje naplaćuje svojim državljanima za izdavanje nacionalnih privremenih isprava.

               2.   Država članica koja pruža pomoć može se odreći naplate pristojbi općenito ili u posebnim situacijama koje ona utvrdi.

               3.   Ako podnositelji zahtjeva ne mogu državi članici koja pruža pomoć platiti primjenjive pristojbe prilikom podnošenja svojeg zahtjeva, oni se obvezuju isplatiti iznos tih pristojbi svojoj državi članici državljanstva koristeći se standardnim obrascem iz Priloga I. Direktivi (EU) 2015/637. U takvim se slučajevima primjenjuju članak 14. stavak 2. i članak 15. Direktive (EU) 2015/637.

            Članak 6.
            Valjanost
            PPI EU-a valjan je tijekom razdoblja potrebnog za dovršenje putovanja za koje je izdan. Prilikom izračunavanja tog razdoblja u obzir se uzimaju potrebna noćenja i presjedanja tijekom putovanja. Razdoblje valjanosti uključuje dodatno „razdoblje počeka” od dva dana. Osim u iznimnim slučajevima, valjanost PPI-a EU-a ne premašuje 15 kalendarskih dana.

            Članak 7.
            Neobvezujuće izdavanje PPI-ova EU-a

               1.   Ako je putovnica ili putna isprava podnositelja zahtjeva izgubljena, ukradena ili uništena ili se inače ne može pribaviti u razumnom roku, država članica može izdati PPI-ove EU-a:

                           (a)

                           svojim državljanima;

                           (b)

                           građanima Unije koji nemaju predstavništvo na državnom području država članica, uključujući prekomorske zemlje i područja iz članka 355. stavka 2. prvog podstavka UFEU-a;

                           (c)

                           građanima druge države članice koja ima predstavništvo u zemlji u kojoj ti građani žele pribaviti PPI EU-a i ako u tu svrhu postoje aranžmani između relevantnih država članica;

                           (d)

                           članovima obitelji koji nisu građani Unije, a koji su u pratnji građana Unije koji nemaju predstavništvo u trećoj zemlji ili građana Unije iz točaka (a), (b) ili (c), ako su ti članovi obitelji osobe sa zakonitim boravkom u nekoj državi članici, ne dovodeći u pitanje primjenjive obveze pribavljanja vize;

                           (e)

                           drugim osobama kojima je ta država članica ili druga država članica u skladu s međunarodnim ili nacionalnim pravom obvezana pružiti zaštitu i koje su osobe sa zakonitim boravkom u nekoj državi članici.

               2.   Ako država članica izdaje PPI-ove EU-a u skladu sa:

                           (a)

                           stavkom 1. točkom (b) ili točkom (c) ovog članka, u savjetovanju navedenom u članku 4. mora sudjelovati država članica državljanstva građana Unije;

                           (b)

                           stavkom 1. točkom (d) ovog članka, u savjetovanju navedenom u članku 4. mora sudjelovati država članica državljanstva građanina Unije kojeg se prati te, prema potrebi, država članica boravka člana obitelji. Odstupajući od članka 4. stavka 6., PPI EU-a ne izdaje se bez prethodnog savjetovanja s državom članicom državljanstva građanina Unije kojeg se prati te, prema potrebi, državom članicom boravka člana obitelji;

                           (c)

                           stavkom 1. točkom (e) ovog članka, u savjetovanju navedenom u članku 4. mora sudjelovati država članica koja je u skladu s međunarodnim ili nacionalnim pravom obvezana pružiti zaštitu podnositelju zahtjeva i koja je navedena kao odredišna zemlja na PPI-u EU-a.

         POGLAVLJE III.

            JEDINSTVENI FORMAT PPI-ova EU-a

            Članak 8.
            Jedinstveni format PPI-ova EU-a

               1.   Privremene putne isprave EU-a sastoje se od jedinstvenog obrasca PPI-a EU-a i jedinstvene naljepnice PPI-a EU-a. Taj obrazac i ta naljepnica moraju biti u skladu sa specifikacijama navedenima u prilozima I. i II. te dodatnim tehničkim specifikacijama utvrđenima u skladu s člankom 9.

               2.   Pri ispunjavanju jedinstvene naljepnice PPI-a EU-a ispunjavaju se polja navedena u Prilogu II. te strojno čitljiva zona u skladu s Dokumentom 9303 ICAO-a.

               3   Kako bi se postigli ciljevi ove Direktive, a osobito osiguralo ostvarivanje prava na konzularnu zaštitu na temelju modernog i sigurnog jedinstvenog formata PPI-a EU-a, Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 11. radi izmjene priloga I. i II. te upućivanjâ na standarde koje je utvrdio ICAO kako je navedeno u stavku 2. ovog članka i članku 4. stavku 2. točki (b), kao odgovora na tehnički napredak.

               4.   Države članice mogu dodati sve potrebne nacionalne unose u polje „primjedbe” jedinstvene naljepnice PPI-a EU-a kako je navedeno u točko 9. Priloga II. U tim nacionalnim unosima ne smiju se duplicirati polja navedena u Prilogu II.

               5.   Svi unosi na jedinstvenoj naljepnici PPI-a EU-a, uključujući prikaz lica, moraju biti ispisani. Ispisana jedinstvena naljepnica PPI-a EU-a ne smije se ispravljati ručno.
               Iznimno, u slučaju više sile tehničke prirode, jedinstvene naljepnice PPI-a EU-a mogu se ručno ispuniti, a fotografija se može unijeti. U takvim slučajevima fotografija mora biti dodatno zaštićena od zamjene fotografija. Ručno ispunjena jedinstvena naljepnica PPI-a EU-a ne smije se mijenjati.

               6.   Ako se otkrije pogreška na jedinstvenoj naljepnici PPI-a EU-a koja još nije unesena na jedinstveni obrazac PPI-a EU-a, jedinstvena naljepnica PPI-a EU-a poništava se i uništava. Ako se otkrije pogreška na jedinstvenoj naljepnici PPI-a EU-a koja je unesena na jedinstveni obrazac PPI-a EU-a, i naljepnica i obrazac poništavaju se i uništavaju te se izrađuje nova jedinstvena naljepnica PPI-a EU-a.

               7.   Ispisana jedinstvena naljepnica PPI-a EU-a koja sadržava ispunjena polja unosi se na jedinstveni obrazac PPI-a EU-a u skladu s Prilogom I.

               8.   Države članice osiguravaju pohranu praznih jedinstvenih obrazaca PPI-a EU-a i jedinstvenih naljepnica PPI-a EU-a tako da ne postoji rizik od krađe.

            Članak 9.
            Dodatne tehničke specifikacije

               1.   Komisija donosi provedbene akte koji sadržavaju dodatne tehničke specifikacije za PPI-ove EU-a u odnosu na sljedeće:

                           (a)

                           dizajn, format i boje jedinstvenog obrasca PPI-a EU-a i jedinstvene naljepnice PPI-a EU-a;

                           (b)

                           zahtjeve u pogledu materijala i tiskarskih tehnika za jedinstveni obrazac PPI-a EU-a;

                           (c)

                           sigurnosne značajke i zahtjeve, uključujući više standarde zaštite od različitih oblika krivotvorenja;

                           (d)

                           druga pravila koja se moraju poštovati pri ispunjavanju i izdavanju PPI-a EU-a.

                     Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 12. stavka 2.

               2.   Može se odlučiti da dodatne tehničke specifikacije iz stavka 1. budu tajne i da se ne objavljuju. U tom su slučaju dostupne samo tijelima koja države članice imenuju kao nadležna za izradu PPI-ova EU-a te osobama koje na odgovarajući način ovlasti neka država članica ili Komisija.

            Članak 10.
            Izrada PPI-ova EU-a

               1.   Svaka država članica imenuje tijelo nadležno za izradu jedinstvenih obrazaca PPI-a EU-a i jedinstvenih naljepnica PPI-a EU-a. Više država članica ili sve države članice mogu imenovati isto tijelo.

               2.   Svaka država članica Komisiji i ostalim državama članicama priopćava ime tijela koje izrađuje jedinstvene obrasce PPI-a EU-a i jedinstvene naljepnice PPI-a EU-a. Ako država članica promijeni svoje imenovano tijelo, o tome obavješćuje Komisiju i ostale države članice.

            Članak 11.
            Izvršavanje delegiranja ovlasti

               1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

               2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 8. stavka 3. i članka 13. stavka 1. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme počevši od 10. srpnja 2019.

               3.   Vijeće može u svakom trenutku opozvati delegiranje ovlasti iz članka 8. stavka 3. i članka 13. stavka 1. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranog akta koji je već na snazi.

               4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

               5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga priopćuje Vijeću.

               6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 8. stavka 3. i članka 13. stavka 1. stupa na snagu samo ako Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Vijeću na njega ne podnese nikakav prigovor ili ako je prije isteka tog roka Vijeće obavijestilo Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Vijeća.

               7.   Europski parlament obavješćuje se o donošenju delegiranih akata od strane Komisije, o svakom prigovoru podnesenom u vezi s njima, ili o opozivu delegiranja ovlasti od strane Vijeća.

            Članak 12.
            Postupak odbora

               1.   Komisiji pomaže odbor osnovan člankom 6. Uredbe (EZ) br. 1683/95. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

               2.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

            Članak 13.
            Obavješćivanje trećih zemalja

               1.   U roku od 21 mjeseca nakon donošenja dodatnih tehničkih specifikacija iz članka 9. država članica koja predsjeda Vijećem u skladu s člankom 16. stavkom 9. UEU-a dostavlja ogledne primjerke jedinstvenog obrasca PPI-a EU-a i jedinstvene naljepnice PPI-a EU-a Komisiji i ESVD-u.
               Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 11. radi izmjene prvog podstavka ovog stavka imenovanjem druge države članice kao nadležne za dostavljanje oglednih primjeraka iz tog podstavka, na temelju objektivnih kriterija poput prisutnosti, na njezinu državnom području, tijela koje je više država članica imenovalo odnosno koje su sve države članice imenovale za izradu PPI-ova EU-a.

               2.   ESVD prosljeđuje ogledne primjerke jedinstvenog obrasca PPI-a EU-a i jedinstvene naljepnice PPI-a EU-a delegacijama Unije u trećim zemljama.

               3.   Delegacije Unije u trećim zemljama obavješćuju nadležna tijela u odgovarajućim trećim zemljama o upotrebi PPI-a EU-a i njegovu jedinstvenom formatu te glavnim sigurnosnim značajkama, među ostalim dostavljanjem oglednih primjeraka jedinstvenog obrasca PPI-a EU-a i jedinstvene naljepnice PPI-a EU-a kao referentnih materijala. Pojedinačnu treću zemlju ponovno se obavješćuje na njezin zahtjev. Obavijest ne obuhvaća specifikacije koje se trebaju držati tajnima u skladu s člankom 9. stavkom 2.

               4.   Prilikom svake izmjene jedinstvenog obrasca PPI-a EU-a ili jedinstvene naljepnice PPI-a EU-a ponavlja se postupak naveden u stavcima od 1. do 3. Rok iz stavka 1. iznosi 21 mjesec nakon donošenja izmijenjenog formata jedinstvenog obrasca PPI-a EU-a ili jedinstvene naljepnice PPI-a EU-a.

               5.   Ako u trećoj zemlji nema delegacije Unije, države članice koje imaju predstavništvo odlučuju u okviru lokalne konzularne suradnje o tome koja država članica obavješćuje nadležna tijela te treće zemlje o jedinstvenom formatu PPI-a EU-a te o njegovim glavnim sigurnosnim značajkama. ESVD u tu svrhu s dotičnom državom članicom koordinira dostavljanje oglednih primjeraka jedinstvenog obrasca PPI-a EU-a i jedinstvene naljepnice PPI-a EU-a.

         POGLAVLJE IV.

            ZAVRŠNE ODREDBE

            Članak 14.
            Povoljniji tretman
            Države članice mogu uvesti ili zadržati odredbe koje su povoljnije od odredaba ove Direktive u onoj mjeri u kojoj su one u skladu s ovom Direktivom.

            Članak 15.
            Zaštita osobnih podataka

               1.   Osobni podaci obrađeni za potrebe ove Direktive, uključujući prikaz lica ili fotografiju podnositelja zahtjeva iz članka 4. stavka 2., smiju se upotrebljavati samo za provjeru identiteta podnositelja zahtjeva u skladu s postupkom navedenim u članku 4., za tiskanje jedinstvene naljepnice PPI-a EU-a te za olakšavanje putovanja podnositelja zahtjeva. Država članica koja pruža pomoć i država članica državljanstva osiguravaju prikladnu sigurnost osobnih podataka.

               2.   Ne dovodeći u pitanje Uredbu (EU) 2016/679, podnositelj zahtjeva kojem se izdaje PPI EU-a ima pravo provjeriti osobne podatke sadržane u PPI-u EU-a te, prema potrebi, zatražiti izdavanje nove isprave kako bi se unijeli ispravci.

               3.   PPI EU-a ne sadržava informacije u strojno čitljivom obliku koje nisu navedene i u poljima iz točke 6. Priloga II.

               4.   Država članica koja pruža pomoć i država članica državljanstva zadržavaju osobne podatke podnositelja zahtjeva samo onoliko koliko je potrebno, među ostalim radi ubiranja pristojbi iz članka 5. Ni u kojem slučaju država članica koja pruža pomoć ne smije zadržati te osobne podatke dulje od 180 dana, a država članica državljanstva ne smije ih zadržati dulje od dvije godine. Po isteku razdoblja zadržavanja osobni podaci podnositelja zahtjeva brišu se.

               5.   Odstupajući od članka 4. države članice osiguravaju sigurno uništavanje svakog vraćenog PPI-a EU-a i svih povezanih preslika što je prije moguće.

            Članak 16.
            Praćenje

               1.   Države članice redovito prate provedbu ove Direktive na temelju sljedećih pokazatelja:

                           (a)

                           broja PPI-ova EU-a izdanih u skladu s člankom 3. i državljanstva primatelja;

                           (b)

                           broja PPI-ova EU-a izdanih u skladu s člankom 7. i državljanstva primatelja; i

                           (c)

                           broja slučajeva prijevara u vezi s PPI-ovima EU-a i njihova krivotvorenja.

               2.   Države članice organiziraju izradu i prikupljanje podataka potrebnih za mjerenje promjena u pokazateljima iz stavka 1. i dostavljaju te informacije Komisiji na godišnjoj osnovi.

               3.   Komisija može donijeti provedbene akte o utvrđivanju dodatnih pokazatelja uz one iz stavka 1. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 12. stavka 2.

            Članak 17.
            Evaluacija

               1.   Najranije pet godina nakon datuma prenošenja ove Direktive Komisija provodi evaluaciju ove Direktive i podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o glavnim nalazima. Izvješće obuhvaća evaluaciju prikladnosti razine zaštite osobnih podataka, učinka na temeljna prava i mogućeg uvođenja jedinstvene pristojbe za PPI-ove EU-a.

               2.   Države članice dostavljaju Komisiji informacije potrebne za izradu izvješća iz stavka 1.

            Članak 18.
            Stavljanje izvan snage

               1.   Odluka 96/409/ZVSP stavlja se izvan snage s učinkom od 36 mjeseci nakon donošenja dodatnih tehničkih specifikacija iz članka 9.

               2.   Upućivanja na odluku stavljenu izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Direktivu.

               3.   Države članice osiguravaju poništavanje i uništavanje obrazaca PPI-a izrađenih u skladu s Odlukom 96/409/ZVSP u roku iz stavka 1.

            Članak 19.
            Prenošenje

               1.   Države članice do 24 mjeseca nakon donošenja dodatnih tehničkih specifikacija iz članka 9. donose i objavljuju zakone i druge propise koji su potrebni radi usklađivanja s ovom Direktivom. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba.
               One primjenjuju te mjere od 36 mjeseci nakon donošenja dodatnih tehničkih specifikacija iz članka 9.
               Kada države članice donose te mjere, one sadržavaju upućivanje na ovu Direktivu ili se na nju upućuje prilikom njihove službene objave. Države članice određuju načine tog upućivanja.

               2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.

            Članak 20.
            Stupanje na snagu
            Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

            Članak 21.
            Adresati
            Ova je Direktiva upućena državama članicama.

            Sastavljeno u Luxembourgu 18. lipnja 2019.

                  Za Vijeće

                  Predsjednik

               G. CIAMBA

            (1)  Mišljenje od 16. siječnja 2019. (još nije objavljeno u Službenom listu).

            (2)  Direktiva Vijeća (EU) 2015/637 od 20. travnja 2015. o mjerama koordinacije i suradnje za olakšavanje pružanja konzularne zaštite građanima Unije bez predstavništva u trećim zemljama te o stavljanju izvan snage Odluke 95/553/EZ (SL L 106, 24.4.2015., str. 1.).

            (3)  Odluka 96/409/ZVSP predstavnika vlada država članica koji su se sastali u okviru Vijeća od 25. lipnja 1996. o uspostavljanju privremene putne isprave (SL L 168, 6.7.1996., str. 4.).

            (4)  Direktiva 2004/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o pravu građana Unije i članova njihovih obitelji slobodno se kretati i boraviti na državnom području države članice, o izmjeni Uredbe (EEZ) br. 1612/68 i stavljaju izvan snage direktiva 64/221/EEZ, 68/360/EEZ, 72/194/EEZ, 73/148/EEZ, 75/34/EEZ, 75/35/EEZ, 90/364/EEZ, 90/365/EEZ i 93/96/EEZ (SL L 158, 30.4.2004., str. 77.).

            (5)  Uredba (EU) 2018/1806 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2018. o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva (SL L 303, 28.11.2018., str. 39.).

            (6)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1683/95 od 29. svibnja 1995. o utvrđivanju jedinstvenog obrasca za vize (SL L 164, 14.7.1995., str. 1.).

            (7)  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

            (8)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

            (9)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

            PRILOG I.

               JEDINSTVENI OBRAZAC PPI-a EU-a

            Jedinstveni obrazac PPI-a EU-a mora biti u skladu sa sljedećim specifikacijama:
            1.   Format i veličina
            Jedinstveni obrazac PPI-a EU-a trostruko je presavijen (jedan list otisnut s obje strane i presavijen na trećine). Veličina presavijenog obrasca u skladu je s normom ISO/IEC 7810 ID-3.
            2.   Prva stranica: naslovna stranica
            Naslovna stranica jedinstvenog obrasca PPI-a EU-a sadržava, ovim redoslijedom, riječi „EUROPSKA UNIJA” na svim službenim jezicima Unije i riječi „EMERGENCY TRAVEL DOCUMENT” i „TITRE DE VOYAGE PROVISOIRE”. Na njoj se također nalazi dvanaest zlatnih zvjezdica raspoređenih u krug.
            3.   Druga stranica: unošenje jedinstvene naljepnice PPI-a EU-a
            Jedinstvena naljepnica PPI-a EU-a sigurno se unosi na drugu stranicu jedinstvenog obrasca PPI-a EU-a tako da se spriječi lako uklanjanje. Jedinstvena naljepnica PPI-a EU-a poravnana je s rubom stranice i unesena na njega. Strojno čitljiva zona naljepnice poravnana je s vanjskim rubom stranice. Otisak pečata tijela koja izdaju ispravu stavlja se na jedinstvenu naljepnicu PPI-a EU-a tako da seže preko naljepnice na stranicu.
            4.   Treća i četvrta stranica: informacije
            Na trećoj i četvrtoj stranici nalazi se prijevod riječi „Emergency Travel Document” i prijevod teksta jedinstvene naljepnice PPI-a EU-a na svim službenim jezicima Unije osim na engleskom i francuskom jeziku. Na njima se nalazi i sljedeći tekst:

               „This EU Emergency Travel Document is a travel document issued by a Member State of the European Union for a single journey to the holder's Member State of nationality or residence or, exceptionally, to another destination. Authorities of non-EU countries are hereby requested to allow the holder to pass freely without hindrance.
               Le présent titre de voyage provisoire de l'UE est un titre de voyage délivré par un État membre de l'Union européenne aux fins d'un trajet unique vers l'État membre de nationalité ou de résidence du détenteur, ou, à titre exceptionnel, vers une autre destination. Les autorités des pays tiers sont priées d'autoriser le détenteur du titre de voyage provisoire à circuler sans entraves.”.

            5.   Peta i šesta stranica: vize i ulazni/izlazni štambilji
            Peta i šesta stranica imaju naslov „VISA/VISA” i ostavljene su prazne.
            Te stranice namijenjene su za vize i ulazne/izlazne štambilje.
            6.   Broj jedinstvenog obrasca PPI-a EU-a
            Na jedinstvenom obrascu PPI-a EU-a prethodno je tiskan sedmeroznamenkasti broj.

            PRILOG II.

               JEDINSTVENA NALJEPNICA PPI-a EU-a

            Jedinstvena naljepnica PPI-a EU-a mora biti u skladu sa sljedećim specifikacijama:
            Obilježja jedinstvene naljepnice PPI-a EU-a

                        1.

                        Jedinstvena naljepnica PPI-a EU-a sadržava prikaz lica nositelja, otisnut u skladu s visokim sigurnosnim standardima, osim ako se upotrebljava fotografija u skladu s člankom 8. stavkom 5. Prikaz lica ili fotografija su oni upotrijebljeni za svrhe članka 4. stavka 2.

                        2.

                        Jedinstvena naljepnica PPI-a EU-a sadržava sigurnosne značajke kojima se osigurava dostatna zaštita od krivotvorenja, osobito uzimajući u obzir sigurnosne značajke koje se upotrebljavaju za jedinstveni format za vize.

                        3.

                        Iste sigurnosne značajke upotrebljavaju se za sve države članice.

                        4.

                        Na jedinstvenoj naljepnici PPI-a EU-a nalazi se sljedeće:

                                    (a)

                                    pokrata „EU ETD/TVP UE”;

                                    (b)

                                    riječi „European Union/Union européenne”;

                                    (c)

                                    troslovna oznaka „EUE”, kako je navedena u Dokumentu 9303 ICAO-a.

                        5.

                        Jedinstvena naljepnica PPI-a EU-a sadržava prethodno tiskan vodoravno položen sedmeroznamenkasti broj jedinstvene naljepnice PPI-a EU-a u crnoj boji. Upotrebljava se posebna vrsta fonta. Ispred tog broja nalazi se dvoslovna oznaka zemlje države članice izdavateljice kako je navedena u Dokumentu 9303 ICAO-a, koja može biti prethodno tiskana ili dodana pri ispunjavanju jedinstvene naljepnice PPI-a EU-a. U sigurnosne svrhe isti sedmeroznamenkasti broj može se nekoliko puta prethodno tiskati na jedinstvenu naljepnicu PPI-a EU-a.

                  Polja za ispunjavanje

                        6.

                        Jedinstvena naljepnica PPI-a EU-a sadržava polja za ispunjavanje za sljedeće informacije:

                                    (a)

                                    odredišna zemlja i svaka tranzitna zemlja za koju se izdaje PPI EU-a;

                                    (b)

                                    država članica izdavateljica i lokacija tijela koje izdaje ispravu;

                                    (c)

                                    datum izdavanja i datum isteka;

                                    (d)

                                    prezime i ime odnosno imena, državljanstvo, datum rođenja i spol primatelja PPI-a EU-a;

                                    (e)

                                    broj jedinstvenog obrasca PPI-a EU-a na koji se unosi jedinstvena naljepnica PPI-a EU-a kako je navedeno u točki 6. Priloga I.

                        7.

                        Natpisi polja za ispunjavanje navedeni su na engleskom su i francuskom jeziku te su numerirani.

                        8.

                        Datumi se pišu kako slijedi: dan se piše upotrebom dviju znamenki, a ako taj dan ima jednu znamenku, prva je znamenka ništica; mjesec se piše upotrebom dviju znamenki, a ako taj mjesec ima jednu znamenku, prva će znamenka biti ništica; godina se piše upotrebom četiriju znamenki. Nakon dana i mjeseca slijedi praznina. Na primjer: 20 01 2018 = 20. siječnja 2018.

                        9.

                        Jedinstvena naljepnica PPI-a EU-a sadržava polje „Napomene” u koje tijelo koje izdaje ispravu unosi sve potrebne dodatne informacije, primjerice vrstu i broj zamijenjene isprave.

                  Strojno čitljive informacije

                        10.

                        Jedinstvena naljepnica PPI-a EU-a sadržava relevantne strojno čitljive informacije u skladu s Dokumentom 9303 ICAO-a radi olakšavanja nadzora vanjskih granica. Velika tiskana slova „AE” rabe se kao prva dva znaka strojno čitljive zone kako bi se dokument označio kao privremena putna isprava EU-a. Strojno čitljiva zona sadržava otisnuti tekst na vidljivom pozadinskom tisku s riječima „Europska unija” na svim službenim jezicima Unije. Taj tekst ne smije utjecati na tehnička obilježja strojno čitljive zone ni na njezinu čitljivost.

                        11.

                        Ostavlja se prostor za moguće dodavanje običnog 2D crtičnog koda.


title: Direktiva (EU) 2019/983 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. lipnja 2019. o izmjeni Direktive 2004/37/EZ o zaštiti radnikâ od rizikazbog izloženosti karcinogenim ili mutagenim tvarima na radu (Tekst značajan za EGP)

text:
                  20.6.2019

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 164/23

         DIREKTIVA (EU) 2019/983 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
         od 5. lipnja 2019.
         o izmjeni Direktive 2004/37/EZ o zaštiti radnikâ od rizikazbog izloženosti karcinogenim ili mutagenim tvarima na radu
         (Tekst značajan za EGP)
         EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 153. stavak 2. točku (b) u vezi s člankom 153. stavkom 1. točkom (a),
         uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
         nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
         uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
         nakon savjetovanja s Odborom regija,
         u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),
         budući da:

                     (1)

                     Ostvarenje europskog stupa socijalnih prava (3), koji su proglasili Europski parlament, Vijeće i Komisija tijekom socijalnog samita za pravedno zapošljavanje i rast u Göteborgu 17. studenoga 2017., zajednička je politička obveza i odgovornost. U desetom načelu europskog stupa socijalnih prava navodi se da radnici imaju pravo na zdravo, sigurno i dobro prilagođeno radno okruženje. Pravo radnikâ na visoku razinu zaštite zdravlja i sigurnosti na radnom mjestu i na radno okruženje prilagođeno njihovim profesionalnim potrebama također uključuje zaštitu od karcinogenih i mutagenih tvari na radnom mjestu, bez obzira na vrstu ili trajanje zaposlenja ili izloženosti.

                     (2)

                     Ovom se Direktivom poštuju temeljna prava i načela priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima, posebno pravo na život te pravo na poštene i pravične uvjete rada predviđene u članku 2. odnosno članku 31.

                     (3)

                     Direktivom 2004/37/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4) nastoji se zaštititi radnike od rizika za njihovo zdravlje i sigurnost zbog izloženosti karcinogenim ili mutagenim tvarima na radnom mjestu. Dosljedna razina zaštite od rizika povezanih s karcinogenim i mutagenim tvarima predviđena je u toj direktivi okvirom općih načela kako bi se državama članicama omogućilo osiguravanje dosljedne primjene minimalnih zahtjeva. Cilj je tih minimalnih zahtjeva zaštita radnikâ na razini Unije i doprinos smanjenju razlika u razinama zaštite radnikâ diljem Unije te osiguravanju jednakih uvjeta. Obvezujuće granične vrijednosti za izloženost na radnom mjestu važne su sastavnice općih mjera za zaštitu radnikâ koje su utvrđene Direktivom 2004/37/EZ. Te granične vrijednosti trebaju se temeljiti na dokazima, biti proporcionalne i mjerljive te bi trebale biti utvrđene na temelju dostupnih informacija, uključujući ažurirane znanstvene i tehničke podatke, ekonomsku izvedivost provedbe i usklađivanja, temeljitu procjenu socioekonomskog učinka i dostupnost protokola i tehnika za mjerenje izloženosti na radnom mjestu. Države članice mogu odrediti strože obvezujuće granične vrijednosti za izloženost na radnom mjestu u bliskoj suradnji sa socijalnim partnerima. Osim toga, Direktivom 2004/37/EZ države članice ne sprečavaju se da primijene dodatne mjere, poput biološke granične vrijednosti.

                     (4)

                     Direktivom 2004/37/EZ nastoje se obuhvatiti tvari ili smjese koje ispunjavaju kriterije za razvrstavanje kao karcinogene ili mutagene tvari ili smjese 1.A ili 1.B kategorije kako je utvrđeno u Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (5), kao i tvari, smjese ili postupci iz Priloga I. Direktivi 2004/37/EZ. Tvari koje ispunjavaju kriterije za razvrstavanje kao karcinogene ili mutagene tvari 1.A ili 1.B kategorije kako je utvrđeno u Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 1272/2008 jesu one s usklađenim razvrstavanjem ili koje su razvrstane u skladu s člankom 4. ili člankom 36. te uredbe i priopćene Europskoj agenciji za kemikalije (ECHA) u skladu s člankom 40. te uredbe. Te su tvari uvrštene u javni popis razvrstavanja i označivanja koji vodi ECHA. Za svako novo dodavanje na popis tvari, smjesa ili postupaka iz Priloga I. Direktivi 2004/37/EZ u skladu s člankom 2. točkom (a) podtočkom ii. te direktive potrebno je pokazati čvrste znanstvene dokaze o karcinogenosti relevantne tvari na temelju valjanih dostupnih znanstvenih izvora, kao što su Odbor za procjenu rizika (RAC) ECHA-e, Međunarodna agencija za istraživanje raka (IARC) i nacionalna tijela, uz pridavanje posebne pozornosti stručno recenziranim publikacijama o toj tvari.

                     (5)

                     Granične vrijednosti za izloženost na radnom mjestu dio su mjera upravljanja rizikom u skladu s Direktivom 2004/37/EZ. Te bi se granične vrijednosti trebale redovito preispitivati u skladu s načelom predostrožnosti i načelom zaštite radnikâ te u svjetlu pouzdanih dostupnih znanstvenih i tehničkih podataka o karcinogenim i mutagenim tvarima. Trebalo bi razmotriti i mogućnost poboljšanja tehnika mjerenja, mjera upravljanja rizikom i drugih relevantnih čimbenika. Usklađenošću s tim graničnim vrijednostima ne dovode se u pitanje druge obveze poslodavaca u skladu s tom direktivom, posebice smanjenje uporabe karcinogenih i mutagenih tvari na radnome mjestu, sprečavanje ili smanjenje izloženosti radnikâ karcinogenim ili mutagenim tvarima i mjere koje bi se trebale u tu svrhu provesti. Te bi mjere trebale obuhvaćati, koliko je to tehnički moguće, zamjenu karcinogene ili mutagene tvari tvarju, smjesom ili postupkom koji nisu opasni ili su manje opasni za zdravlje radnikâ, uporabu zatvorenog sustava i druge mjere kojima se nastoji smanjiti razina izloženosti radnikâ.

                     (6)

                     Opasni lijekovi, uključujući citotoksične lijekove, koji se primarno upotrebljavaju za liječenje raka, mogli bi imati genotoksična, karcinogena ili mutagena svojstva. Stoga je važno zaštititi radnike izložene takvim lijekovima putem rada koji uključuje: pripremu, davanje ili zbrinjavanje opasnih lijekova, uključujući citotoksične lijekove; usluge povezane s čišćenjem, prijevozom, pranjem rublja ili zbrinjavanjem opasnih lijekova ili materijala koji je kontaminiran takvim lijekovima; ili njegu pacijenata koji primaju opasne lijekove. Opasni lijekovi, uključujući citotoksične lijekove, podliježu mjerama Unije kojima se predviđaju minimalni zahtjevi za zaštitu zdravlja i sigurnosti radnikâ, posebice mjerama predviđenima u Direktivi 98/24/EZ (6). Opasni lijekovi koji sadržavaju tvari koje su također karcinogene ili mutagene, podliježu i Direktivi 2004/37/EZ. Komisija bi trebala procijeniti koji je instrument najprikladniji za osiguravanje sigurnosti na radu radnika koji su izloženi takvim opasnim lijekovima, uključujući citotoksične lijekove. Pritom se ne bi smjelo ugroziti pristup pacijenata najboljim dostupnim oblicima liječenja.

                     (7)

                     Za većinu karcinogenih i mutagenih tvari znanstveno nije moguće utvrditi razine ispod kojih izloženost ne bi imala štetne učinke. Iako se određivanjem graničnih vrijednosti na radnom mjestu u pogledu karcinogenih i mutagenih tvari u skladu tom direktivom rizici za zdravlje i sigurnost radnika koji proizlaze iz njihove izloženosti na radu (preostali rizik) ne otklanjaju u potpunosti, time se, služeći se postupnim pristupom koji se temelji na postavljanju ciljeva u skladu s Direktivom 2004/37/EZ, ipak doprinosi znatnom smanjenju rizika koji proizlaze iz takve izloženosti. Za druge karcinogene i mutagene tvari znanstveno je moguće utvrditi razine ispod kojih se ne očekuju štetni učinci izloženosti.

                     (8)

                     Maksimalne razine izloženosti radnikâ određenim karcinogenim ili mutagenim tvarima utvrđuju se vrijednostima koje se, u skladu s Direktivom 2004/37/EZ, ne smiju premašiti.

                     (9)

                     Ovom Direktivom povećava se zaštita zdravlja i sigurnosti radnika na njihovu radnom mjestu. Komisija bi redovito trebala preispitivati Direktivu 2004/37/EZ te, prema potrebi, podnositi zakonodavne prijedloge. Nove granične vrijednosti utvrđene u toj direktivi trebalo bi prema potrebi revidirati s obzirom na dostupne informacije, uključujući nove znanstvene i tehničke podatke te najbolje prakse, tehnike i protokole za mjerenje razina izloženosti na radnom mjestu utemeljene na dokazima. Te bi informacije, ako je to moguće, trebale uključivati podatke o preostalim rizicima za zdravlje radnikâ, preporuke Znanstvenog odbora za ograničenja profesionalne izloženosti (SCOEL) te mišljenja RAC-a i Savjetodavnog odbora za sigurnost i zdravlje na radu (ACSH), kao i monografije IARC-a. Transparentnost informacija u tom je kontekstu alat za prevenciju i trebalo bi je osigurati. Informacije povezane s preostalim rizikom vrijedne su za sve buduće napore u pogledu ograničenja rizika od profesionalne izloženosti karcinogenim i mutagenim tvarima te bi ih trebalo objaviti na razini Unije. Ova je Direktiva u skladu s posebnim preporukama SCOEL-a, RAC-a i ACSH-a, čija je važnost istaknuta u prethodnim izmjenama Direktive 2004/37/EZ.

                     (10)

                     Radi osiguravanja najviše moguće razine zaštite i s obzirom na znanstvene podatke potrebno je uzeti u obzir i druge načine unosa karcinogenih i mutagenih tvari osim udisanjem, uključujući mogućnost apsorpcije kroz kožu te, u takvim slučajevima, navesti za relevantne tvari napomenu o unosu kroz kožu. Izmjene Priloga III. Direktivi 2004/37/EZ predviđene u ovoj Direktivi još su jedan korak u dugotrajnijem postupku ažuriranja te direktive.

                     (11)

                     Procjena učinaka karcinogenih tvari obuhvaćenih ovom Direktivom na zdravlje temelji se na relevantnom znanstvenom stručnom znanju SCOEL-a i RAC-a.

                     (12)

                     SCOEL, koji je osnovan Odlukom Komisije 2014/113/EU (7), posebno pomaže Komisiji pri utvrđivanju, evaluaciji i analizi najnovijih dostupnih znanstvenih podataka te predlaganju graničnih vrijednosti profesionalne izloženosti radi zaštite radnikâ od kemijskih rizika koje treba utvrditi na razini Unije u skladu s Direktivama Vijeća 98/24/EZ i 2004/37/EZ.

                     (13)

                     U skladu s Uredbom (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (8) RAC izrađuje mišljenja ECHA-e koja se odnose na rizike kemijskih tvari za zdravlje ljudi i okoliš. U kontekstu ove Direktive RAC je, na zahtjev, pripremio svoje mišljenje u skladu s člankom 77. stavkom 3. točkom (c) te uredbe.

                     (14)

                     Kampanja za razdoblje od 2018. do 2019. „Zdrava radna mjesta upravljaju opasnim tvarima” dobar je primjer toga kako Europska agencija za sigurnost i zdravlje na radu (EU-OSHA) može podupirati provedbu zakonodavstva o sigurnosti i zdravlju na radu na razini Unije. Poželjno je da EU-OSHA blisko surađuje s državama članicama, kako bi se radnicima koji su u kontaktu s određenim tvarima pružile prilagođene informacije te napomenulo koje su politike u razvoju i koji su postojeći zakonodavni okviri.

                     (15)

                     Kadmij i velik broj njegovih anorganskih spojeva ispunjavaju kriterije da budu razvrstani kao karcinogene tvari (1.B kategorija) u skladu s Uredbom (EZ) br. 1272/2008 te su stoga karcinogene tvari u smislu Direktive 2004/37/EZ. Stoga je primjereno, na temelju dostupnih informacija, uključujući znanstvene i tehničke podatke, utvrditi graničnu vrijednost kadmija i njegovih anorganskih spojeva u toj direktivi. Osim toga, kadmij, kadmijev nitrat, kadmijev hidroksid i kadmijev karbonat identificirani su kao posebno zabrinjavajuće tvari u skladu s člankom 57. točkom (a) Uredbe (EZ) br. 1907/2006 te su uključeni na popis tvari iz članka 59. stavka 1. te uredbe.

                     (16)

                     Što se tiče kadmija, predviđa se da će biti teško postići usklađivanje s graničnom vrijednošću od 0,001 mg/m3 u kratkom roku. Stoga je primjereno uvesti prijelazno razdoblje od osam godina, tijekom kojeg bi se trebala primjenjivati granična vrijednost od 0,004 mg/m3 (frakcija koju je moguće udahnuti). S ciljem zaštite legitimnih očekivanja te radi izbjegavanja potencijalnih ometanja postojećih praksi u državama članicama u kojima se na dan stupanja na snagu ove Direktive primjenjuje sustav biomonitoringa s biološkom graničnom vrijednosti do najviše 0,002 mg Cd / g kreatinina u urinu, granična vrijednost od 0,004 mg/m3 trebala bi se u tim državama članicama u prijelaznom razdoblju mjeriti kao frakcija koju je moguće udahnuti, s obzirom na mišljenje SCOEL-a i ACSH-a o kadmiju i njegovim anorganskim spojevima.

                     (17)

                     Komisija bi najkasnije tri godine nakon stupanja na snagu ove Direktive trebala, na temelju valjanih dostupnih znanstvenih izvora, primjerice onih koje dostavljaju SCOEL, RAC i relevantna nacionalna tijela, ocijeniti mogućnost izmjene Direktive 2004/37/EZ dodavanjem odredaba o kombinaciji granične vrijednosti za profesionalnu izloženost u zraku i biološke granične vrijednosti za kadmij i njegove anorganske spojeve.

                     (18)

                     Određivanjem biološke granične vrijednosti za kadmij i njegove anorganske spojeve radnike bi se zaštitilo od njihove sistemske toksičnosti, koja uglavnom utječe na bubrege i kosti. Biomonitoring može stoga doprinijeti zaštiti radnikâ na radnom mjestu, ali samo kao sredstvo za dopunu praćenja koncentracije kadmija i njegovih anorganskih spojeva u zraku, što znači u zoni disanja radnikâ. Komisija bi trebala izdati praktične smjernice za biomonitoring.

                     (19)

                     Berilij i većina njegovih anorganskih spojeva ispunjavaju kriterije da budu razvrstani kao karcinogene tvari (1.B kategorija) u skladu s Uredbom (EZ) br. 1272/2008 te su stoga karcinogene tvari u smislu Direktive 2004/37/EZ. Osim što ima karcinogena svojstva, poznato je da berilij može prouzročiti beriliozu (CBD) i preosjetljivost na berilij (BeS). Stoga je primjereno, na temelju dostupnih informacija, uključujući znanstvene i tehničke podatke, utvrditi graničnu vrijednost za berilij i njegove anorganske spojeve u toj direktivi te uključiti napomenu o preosjetljivosti kože i dišnih putova.

                     (20)

                     Kad je riječ o beriliju, može se predvidjeti da će biti teško postići usklađivanje s graničnom vrijednošću od 0,0002 mg/m3 u kratkom roku. Stoga je primjereno uvesti prijelazno razdoblje od sedam godina, tijekom kojeg bi se trebala primjenjivati granična vrijednost od 0,0006 mg/m3.

                     (21)

                     Arsenska kiselina i njezine soli te većina anorganskih spojeva arsena ispunjavaju kriterije da budu razvrstani kao karcinogene tvari (1.A kategorija) u skladu s Uredbom (EZ) br. 1272/2008 te su stoga karcinogene tvari u smislu Direktive 2004/37/EZ. Stoga je primjereno, na temelju dostupnih informacija, uključujući znanstvene i tehničke podatke, utvrditi graničnu vrijednost za arsensku kiselinu i njezine soli te za anorganske spojeve arsena u toj direktivi. Osim toga, arsenska kiselina, diarsenov pentaoksid i diarsenov trioksid identificirani su kao posebno zabrinjavajuće tvari u skladu s člankom 57. točkom (a) Uredbe (EZ) br. 1907/2006 te su uključene u Prilog XIV. toj Uredbi i prije njihove upotrebe potrebna je autorizacija.

                     (22)

                     Kad je riječ o arsenskoj kiselini, može se predvidjeti da će biti teško u sektoru taljenja bakra postići usklađivanje s graničnom vrijednošću od 0,01 mg/m3. Stoga bi trebalo uvesti prijelazno razdoblje od četiri godine.

                     (23)

                     Formaldehid ispunjava kriterije da bude razvrstan kao karcinogena tvar (1. B kategorija) u skladu s Uredbom (EZ) br. 1272/2008 te je stoga karcinogena tvar u smislu Direktive 2004/37/EZ. Formaldehid je genotoksična karcinogena tvar s lokalnim djelovanjem te o njegovoj karcinogenosti za ljude postoje dostatni znanstveni dokazi. Formaldehid je i kontaktni alergen za kožu (izaziva preosjetljivost kože).Stoga je primjereno, na temelju dostupnih informacija, uključujući znanstvene i tehničke podatke, utvrditi dugoročnu i kratkoročnu graničnu vrijednost za formaldehid u toj Direktivi i uključiti napomenu o preosjetljivosti kože. Osim toga, na zahtjev Komisije ECHA prikuplja dostupne informacije za procjenu potencijalne izloženosti formaldehidu i tvarima koje otpuštaju formaldehid na radnom mjestu, među ostalim za industrijsku i profesionalnu upotrebu.

                     (24)

                     Formaldehid se kao fiksator rutinski upotrebljava u centrima za zdravstvenu skrb u Uniji zbog jednostavnosti rukovanja njime, visoke razine preciznosti i izrazite prilagodljivosti. U nekim državama članicama može se predvidjeti da će biti teško u kratkom roku u zdravstvenom sektoru postići usklađivanje s graničnom vrijednosti od 0,37 mg/m3 ili 0,3 ppm. Stoga je primjereno utvrditi za taj sektor prijelazno razdoblje od pet godina tijekom kojeg bi se trebala primjenjivati granična vrijednost od 0,62 mg/m3 ili 0,5 ppm. U zdravstvenom bi sektoru, unatoč tomu, trebalo minimizirati izloženost formaldehidu te poticati na poštovanje granične vrijednosti od 0,37 mg/m3 ili 0,3 ppm tijekom prijelaznog razdoblja kada je to moguće.

                     (25)

                     U nekim se državama članicama formaldehid rutinski upotrebljava za balzamiranje preminulih osoba u sklopu kulturnih ili vjerskih praksi. Može se predvidjeti da će biti teško u kratkom roku u pogrebnom sektoru postići usklađivanje s graničnom vrijednosti od 0,37 mg/m3 ili 0,3 ppm. Stoga je primjereno utvrditi prijelazno razdoblje od pet godina tijekom kojeg bi se trebala primjenjivati granična vrijednost od 0,62 mg/m3 ili 0,5 ppm.

                     (26)

                     Napomene o izazivanju preosjetljivosti navedene u ovoj Direktivi za berilij i formaldehid unesene su radi veće jasnoće. Pri navođenju takvih napomena tijekom ažuriranja Direktive 2004/37/EZ trebalo bi osigurati dosljednost s relevantnim pravom Unije. To prema potrebi može uključivati dodavanje napomena o izazivanju preosjetljivosti kože za tvari za koje već postoji poseban unos u Prilogu III. toj direktivi.

                     (27)

                     Tvar 4,4′-metilen-bis-(2-kloroanilin) (MOCA) ispunjava kriterije da bude razvrstan kao karcinogena tvar (1.B kategorija) u skladu s Uredbom (EZ) br. 1272/2008 te je stoga karcinogena tvar u smislu Direktive 2004/37/EZ. Ta je tvar razvrstana kao karcinogena za čovjeka zbog svoje karcinogenosti i očitih genotoksičnih značajki. Za MOCA-u je utvrđena mogućnost znatne apsorpcije kroz kožu. Stoga je primjereno utvrditi graničnu vrijednost za MOCA-u i navesti napomenu o unosu kroz kožu. Osim toga, identificirana je kao posebno zabrinjavajuća tvar u skladu s člankom 57. točkom (a) Uredbe (EZ) br. 1907/2006 te je uključena u Prilog XIV. toj uredbi i prije njezina stavljanja na tržište ili upotrebe potrebna je autorizacija. Na temelju dostupnih informacija, uključujući znanstvene i tehničke podatke, može se utvrditi granična vrijednost za MOCA-u.

                     (28)

                     Komisija je provela savjetovanje s ACSH-om. Provela je i savjetovanje sa socijalnim partnerima na razini Unije u dvije faze u skladu s člankom 154. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. ACSH je donio mišljenja o tvarima na koje se odnosi ova Direktiva i predložio obvezujuće granične vrijednosti za profesionalnu izloženost za sve njih te podržao navođenje relevantnih napomena za neke od njih.

                     (29)

                     Granične vrijednosti utvrđene u ovoj Direktivi trebaju se redovito nadzirati i preispitivati radi osiguravanja dosljednosti s Uredbom (EZ) br. 1907/2006, posebno kako bi se uzela u obzir interakcija između graničnih vrijednosti utvrđenih u Direktivi 2004/37/EZ i izvedenih razina izloženosti bez učinka za opasne kemikalije u skladu s tom Uredbom radi učinkovite zaštite radnikâ.

                     (30)

                     S obzirom na to da cilj ove Direktive, odnosno zaštitu radnika od rizika za njihovo zdravlje i sigurnost te sprečavanje takvih rizika, koji se pojavljuju ili bi se mogli pojaviti zbog izloženosti karcinogenim ili mutagenim tvarima na radu, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog opsega i učinaka on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.

                     (31)

                     Pri provedbi ove Direktive države članice trebale bi izbjegavati uvođenje administrativnih, financijskih ili pravnih ograničenja kojima bi se otežalo osnivanje i razvoj malih i srednjih poduzeća. U tom smislu države članice i relevantna tijela na razini Unije i nacionalnoj razini potiču se da mikropoduzećima te malim i srednjim poduzećima pružaju poticaje, vodstvo i savjetovanje kako bi im se olakšalo usklađivanje s ovom Direktivom. U tom kontekstu iznimno su dobrodošli sporazumi socijalnih partnera, vodstvo te druge zajedničke akcije za utvrđivanje i razvoj najbolje prakse.

                     (32)

                     Budući da se ova Direktiva odnosi na zaštitu zdravlja i sigurnosti radnika na njihovu radnom mjestu, trebala bi biti prenesena u roku od dvije godine od datuma njezina stupanja na snagu.

                     (33)

                     Direktivu 2004/37/EZ trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

               DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:

            Članak 1.
            Direktiva 2004/37/EZ mijenja se kako slijedi:

                        1.

                        u članku 18.a dodaje se sljedeći podstavak:
                        „Najkasnije 11. srpnja 2022. Komisija procjenjuje mogućnost izmjene ove Direktive kako bi se u nju dodale odredbe koje se odnose na kombinaciju granične vrijednosti za profesionalnu izloženost u zraku i biološke granične vrijednosti za kadmij i njegove anorganske spojeve.
                        Komisija će najkasnije do 30. lipnja 2020., uzimajući u obzir najnovija znanstvena saznanja te nakon primjerenog savjetovanja s relevantnim dionicima, osobito zdravstvenim djelatnicima i medicinskim stručnjacima, procijeniti mogućnost izmjene ove Direktive kako bi se njome obuhvatili opasni lijekovi, uključujući citotoksične lijekove, ili kako bi se predložio prikladniji instrument za potrebe osiguravanja zaštite na radu radnika koji su izloženi tim lijekovima. Na temelju toga Komisija, prema potrebi te nakon savjetovanja sa socijalnim partnerima, predstavlja zakonodavni prijedlog.”;

                        2.

                        Prilog III. mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Direktivi.

            Članak 2.

               1.   Države članice stavljaju na snagu zakone i druge propise koji su potrebni radi usklađivanja s ovom Direktivom do 11. srpnja 2021. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.
               Kada države članice donose te odredbe, one sadržavaju upućivanje na ovu Direktivu ili se na nju upućuje prilikom njihove službene objave. Načine tog upućivanja određuju države članice.

               2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.

            Članak 3.
            Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

            Članak 4.
            Ova je Direktiva upućena državama članicama.

            Sastavljeno u Bruxellesu 5. lipnja 2019.

                  Za Europski parlament

                  Predsjednik

               A. TAJANI

                  Za Vijeće

                  Predsjednik

               G. CIAMBA

            (1)  SL C 440, 6.12.2018., str. 145.

            (2)  Stajalište Europskog parlamenta od 27. ožujka 2019. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 21. svibnja 2019.

            (3)  SL C 428, 13.12.2017., str. 10.

            (4)  Direktiva 2004/37/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o zaštiti radnika od rizika zbog izloženosti karcinogenim ili mutagenim tvarima na radu (šesta pojedinačna direktiva u smislu članka 16. stavka 1. Direktive Vijeća 89/391/EEZ) (SL L 158, 30.4.2004., str. 50.).

            (5)  Uredba (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o razvrstavanju, označivanju i pakiranju tvari i smjesa, o izmjeni i stavljanju izvan snage Direktive 67/548/EEZ i Direktive 1999/45/EZ i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1907/2006 (SL L 353, 31.12.2008., str. 1.).

            (6)  Direktiva Vijeća 98/24/EZ od 7. travnja 1998. o zaštiti zdravlja i sigurnosti radnika na radu od rizika povezanih s kemijskim sredstvima (četrnaesta pojedinačna direktiva u smislu članka 16. stavka 1. Direktive 89/391/EEZ) (SL L 131, 5.5.1998., str. 11.).

            (7)  Odluka Komisije 2014/113/EU оd 3. ožujka 2014. o osnivanju Znanstvenog odbora za ograničenja profesionalne izloženosti kemijskim sredstvima i stavljanju izvan snage Odluke 95/320/EZ (SL L 62, 4.3.2014., str. 18.).

            (8)  Uredba (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH) i osnivanju Europske agencije za kemikalije te o izmjeni Direktive 1999/45/EZ i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 793/93 i Uredbe Komisije (EZ) br. 1488/94 kao i Direktive Vijeća 76/769/EEZ i direktiva Komisije 91/155/EEZ, 93/67/EEZ, 93/105/EZ i 2000/21/EZ (SL L 396, 30.12.2006., str. 1.).

            PRILOG
            U točki A. Priloga III. Direktivi 2004/37/EZ dodaju se sljedeći redci:

                           Ime tvari

                           EZ br. (1)

                           CAS br. (2)

                           Granične vrijednosti

                           Napomena

                           Prijelazne mjere

                           8 sati (3)

                           Kratkotrajno (4)

                           mg/m3 (5)

                           ppm (6)

                           f/ml (7)

                           mg/m3 (5)

                           Ppm (6)

                           f/ml (7)

                           „Kadmij i njegovi anorganski spojevi

                           —

                           —

                           0,001 (11)

                           —

                           —

                           —

                           —

                           —

                           Granična vrijednost 0,004 mg/m3
                               (12) do 11. srpnja 2027.

                           Berilij i njegovi anorganski spojevi

                           —

                           —

                           0,0002 (11)

                           —

                           —

                           —

                           —

                           —

                           preosjetljivost kože i preosjetljivost dišnih putova (13)

                           Granična vrijednost 0,0006 mg/m3 do 11. srpnja 2026.

                           Arsenska kiselina i njezine soli, kao i anorganski spojevi arsena

                           —

                           —

                           0,01 (11)

                           —

                           —

                           —

                           —

                           —

                           —

                           Za sektor taljenja bakra granična vrijednost primjenjuje se od 11. srpnja 2023.

                           Formaldehid

                           200-001-8

                           50-00-0

                           0,37

                           0,3

                           —

                           0,74

                           0,6

                           —

                           preosjetljivost kože (14)

                           Granična vrijednost 0,62 mg/m3 ili 0,5 ppm (3) za zdravstveni i pogrebni sektor te sektor balzamiranje do 11. srpnja 2024.

                           4,4′-metilen-bis-(2-kloroanilin)

                           202-918-9

                           101-14-4

                           0,01

                           —

                           —

                           —

                           —

                           —

                           koža (10)

               (11)  Frakcija koju je moguće udahnuti.

               (12)  Frakcija koju je moguće udahnuti. Frakcija koju je moguće udahnuti u onim državama članicama u kojima se na dan stupanja na snagu ove Direktive primjenjuje sustav biomonitoringa s biološkom graničnom vrijednosti do najviše 0,002 mg Cd/g kreatinina u urinu.

               (13)  Tvar može prouzročiti preosjetljivost kože i preosjetljivost dišnih putova.

               (14)  Tvar može prouzročiti preosjetljivost kože. ”.