title: 89/682/EEZ: Direktiva Vijeća od 21. prosinca 1989. o izmjeni Direktive 86/298/EEZ o stražnjim zaštitnim konstrukcijama za slučaj prevrtanja uskih traktora na kotačima za poljoprivredu i šumarstvo

text:
               13/Sv. 016

               HR

               Službeni list Europske unije

               45

         31989L0682

               L 398/29

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               21.12.1989.

      DIREKTIVA VIJEĆA

   od 21. prosinca 1989.
   o izmjeni Direktive 86/298/EEZ o stražnjim zaštitnim konstrukcijama za slučaj prevrtanja uskih traktora na kotačima za poljoprivredu i šumarstvo
   (89/682/EEZ)
   VIJEĆE EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice, a posebno njegov članak 100.a,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije (1),
   u suradnji s Europskim parlamentom (2),
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i socijalnog odbora (3),
   budući da je potrebno donijeti mjere s ciljem postupnog uspostavljanja unutarnjeg tržišta u razdoblju do 31. prosinca 1992.; budući da unutarnje tržište obuhvaća područje bez unutarnjih granica u kojemu je osigurana sloboda kretanja robe, ljudi, usluga i kapitala;
   budući da članak 13. Direktive 86/298/EEZ (4) utvrđuje da se odredbe koje su trenutačno na snazi dopunjuju odredbama kojima se u postupak dinamičkog ispitivanja uvode dodatna ispitivanja udarom;
   budući da je u postupku dinamičkog ispitivanja, s obzirom na to da je odredba za dodatno ispitivanje u slučaju postupka statičkog ispitivanja već donesena, također potrebno predvidjeti dodatno ispitivanje koje točnije odražava stanje u slučaju prevrtanja traktora, kako bi se statičkim i dinamičkim postupcima ispitivanja vratila istovrijednost i između njih uklonila sadašnja neuravnoteženost;
   budući da su čisto teoretski parametri i proračuni na kojima se prvobitno temeljilo dodatno dinamičko ispitivanje udarom bili predmet praktičnih ispitivanja koja su potvrdila njihovu pouzdanost;
   budući da je također potrebno izmijeniti područje primjene Direktive 86/298/EEZ radi jasnijeg teksta druge alineje u članku 1. o gumama ugrađenim na prednju i stražnju osovinu i na taj način ukloniti mogućosti različitih tumačenja,
   DONIJELO JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Direktiva 86/298/EEZ mijenja se kako slijedi:

               1.

               Druga alineja članka 1. zamjenjuje se sljedećim:

                           „—

                           nepomični ili pomični najmanji razmak kotača manji od 1 150 mm za osovine koje su opremljene najširim gumama; kako se pretpostavlja se da je na osovini na koju su ugrađene najšire gume namješten najveći razmak kotača širine najviše 1 150 mm, mora biti moguće namjestiti širinu razmaka kotača na drugoj osovini tako da vanjski rubovi najužih guma ne strše izvan vanjskih rubova guma na osovini s najširim gumama. Kad su obje osovine opremljene kotačima i gumama iste veličine, nepomični ili pomični razmak kotača obje osovine mora biti manji od 1 150 mm”;

               2.

               Točka 3.1.1. u Prilogu II. zamjenjuje se sljedećim:
               3.1.1.   Nakon svakog dijela ispitivanja u postupku dinamičkog ispitivanja ne smije biti pukotina ili napuklina opisanih u točki 3.1. Priloga III.A.
               Ako se tijekom dinamičkog ispitivanja pojave značajni lomovi ili pukotine, dodatno se ispitivanje udarom ili kompresijom, kako je određeno u točki 1.6. Priloga III.A, mora provesti neposredno nakon ispitivanja koje je prouzročilo pojavu tih lomova ili pukotina.”;

               3.

               Točka 1.6. u Prilogu III.A zamjenjuje se sljedećim:
               „1.6.   Dodatna ispitivanja

               1.6.1.   Ako se tijekom ispitivanja udarom pojave pukotine ili lomovi koji se ne mogu smatrati zanemarivim, drugo slično ispitivanje, ali visinom pada od:

               mora se provesti neposredno nakon ispitivanja udarom koje je prouzročilo pojavu tih pukotina ili lomova, pri čemu je ‚a' omjer trajne deformacije prema elastičnoj deformaciji (a = Dp/De) izmjerene u točki udara.
               Dodatna trajna deformacija nastala u drugom udaru ne smije prijeći 30 % od trajne deformacije nastale u prvom udaru.
               Da bi se omogućilo obavljanje dodatnog ispitivanja, tijekom svih ispitivanja udarom potrebno je mjeriti elastičnu deformaciju.
               1.6.2.   Ako se tijekom ispitivanja kompresijom pojave značajni lomovi ili pukotine, drugo slično ispitivanje kompresijom, ali sa silom od 1,2 Fv, mora se provesti neposredno nakon ispitivanja kompresijom koje je prouzročilo pojavu tih lomova ili pukotina.”;

               4.

               U Prilogu V. dodaje se sljedeća točka:
               7.3.   Vrsta i rezultati dodatnih dinamičkih ispitivanja.”

         Članak 2.
   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije u roku od 12 mjeseci od 3. siječnja 1990. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.
   Članak 3.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 21. prosinca 1989.

            Za Vijeće

            Predsjednica

         E. CRESSON

      (1)  SL C 311, 6.12.1988., str. 9.

      (2)  SL C 120, 16.5.1989., str. 70., i SL C 256, 9.10.1989., str. 77.

      (3)  SL C 102, 24.4.1989., str. 5.

      (4)  SL L 186, 8.7.1986., str. 26.


title: Direktiva Vijeća 2013/16/EU od 13. svibnja 2013. o prilagođavanju određenih direktiva u području javne nabave zbog pristupanja Republike Hrvatske

text:
               06/Sv. 14

               HR

               Službeni list Europske unije

               88

         32013L0016

               L 158/184

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         DIREKTIVA VIJEĆA 2013/16/EU
   od 13. svibnja 2013.
   o prilagođavanju određenih direktiva u području javne nabave zbog pristupanja Republike Hrvatske
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Ugovor o pristupanju Hrvatske, a posebno njegov članak 3. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Akt o pristupanju Hrvatske, a posebno njegov članak 50.,
   uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
   budući da:

               (1)

               U skladu s člankom 50. Akta o pristupanju Hrvatske, u slučaju kada akti institucija doneseni prije pristupanja zahtijevaju prilagodbu zbog pristupanja, a potrebne prilagodbe nisu predviđene u navedenom Aktu o pristupanju ili njegovim prilozima, Vijeće odlučujući kvalificiranom većinom na prijedlog Komisije s tim ciljem donosi potrebne akte, ako izvorni akt nije donijela Komisija.

               (2)

               Završni akt konferencije na kojoj je sastavljen i donesen Ugovor o pristupanju Hrvatske ukazao je da su visoke ugovorne stranke postigle politički sporazum o nizu prilagodbi akata institucija koji su potrebni zbog pristupanja te su pozvale Vijeće i Komisiju da prije pristupanja usvoje ove prilagodbe, koje su dopunjene i ažurirane prema potrebi kako bi se uzeo u obzir razvoj prava Unije.

               (3)

               Direktive 2004/17/EZ (1), 2004/18/EZ (2) i 2009/81/EZ (3) trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

         DONIJELO JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Direktive 2004/17/EZ, 2004/18/EZ i 2009/81/EZ mijenjaju se kako je određeno u Prilogu ovoj Direktivi.
   Članak 2.
   1.   Države članice najkasnije do datuma pristupanja Hrvatske Uniji donose i objavljuju zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba.
   One primjenjuju te odredbe od datuma pristupanja Hrvatske Uniji.
   Kada države članice donose ove mjere, te mjere prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
   2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 3.
   Ova Direktiva stupa na snagu pod uvjetom stupanja na snagu Ugovora o pristupanju Hrvatske i od datuma njegovog stupanja na snagu.
   Članak 4.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 13. svibnja 2013.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         S. COVENEY

      (1)  Direktiva 2004/17/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 31. ožujka 2004. o usklađivanju postupaka nabave subjekata koji djeluju u sektoru vodnoga gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga (SL L 134, 30.4.2004., str. 1.).

      (2)  Direktiva 2004/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 31. ožujka 2004. o usklađivanju postupaka za sklapanje ugovora o javnim radovima, ugovora o javnoj nabavi robe te ugovora o javnim uslugama (SL L 134, 30.4.2004., str. 114.).

      (3)  Direktiva 2009/81/EZ Europskog parlamenta u Vijeća od 13. srpnja 2009. o usklađivanju postupaka nabave za određene ugovore o radovima, ugovore o nabavi robe i ugovore o uslugama u području obrane i sigurnosti koje sklapaju javni naručitelji ili naručitelji (SL L 216, 20.8.2009., str. 76.).
   PRILOG

               1.

               Direktiva 2004/17/EZ mijenja se kako slijedi:

                           (a)

                           u Prilogu I. nakon unosa za Francusku umeće se sljedeće:
                           „Hrvatska

                           Naručitelji iz članka 6. Zakona o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11) koji se, u skladu s posebnim propisima, bave djelatnošću izgradnje (pružanja) nepokretnih mreža ili upravljanja nepokretnim mrežama za pružanje usluga javnosti u vezi s proizvodnjom, prijenosom i distribucijom plina i toplinske energije te isporukom plina ili toplinske energije nepokretnim mrežama, kao što su subjekti koji se bave navedenim djelatnostima na temelju dozvole za obavljanje energetske djelatnosti u skladu sa Zakonom o energiji (Narodne novine 120/12).”;

                           (b)

                           u Prilogu II. nakon unosa za Francusku umeće se sljedeće:
                           „Hrvatska

                           Naručitelji iz članka 6. Zakona o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11) koji se, u skladu s posebnim propisima, bave djelatnošću izgradnje (pružanja) nepokretnih mreža ili upravljanja nepokretnim mrežama za pružanje usluga javnosti u vezi s proizvodnjom, prijenosom i distribucijom električne energije te isporukom plina ili toplinske energije nepokretnim mrežama, kao što su subjekti koji se bave navedenim djelatnostima na temelju dozvole za obavljanje energetske djelatnosti u skladu sa Zakonom o energiji (Narodne novine 120/12).”;

                           (c)

                           u Prilogu III. nakon unosa za Francusku umeće se sljedeće:
                           „Hrvatska

                           Naručitelji iz članka 6. Zakona o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11) koji se, u skladu s posebnim propisima, bave djelatnošću izgradnje (pružanja) nepokretnih mreža ili upravljanja nepokretnim mrežama za pružanje usluga javnosti u vezi s proizvodnjom, prijenosom i distribucijom pitke vode te isporukom pitke vode nepokretnim mrežama, kao što su subjekti koje su osnovale jedinice lokalne samouprave koji vrše funkciju javnog isporučitelja vodne usluge ili usluge odvodnje u skladu sa Zakonom o vodama (Narodne novine 153/09 i 130/11).”;

                           (d)

                           u Prilogu IV. nakon unosa za Francusku umeće se sljedeće:
                           „Hrvatska

                           Naručitelji iz članka 6. Zakona o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11) koji se, u skladu s posebnim propisima, bave djelatnošću stavljanja na raspolaganje mreža ili upravljanja mrežama koje pružaju uslugu javnosti u području prijevoza željeznicom.”;

                           (e)

                           u Prilogu V. nakon unosa za Francusku umeće se sljedeće:
                           „Hrvatska

                           Naručitelji iz članka 6. Zakona o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11) koji se, u skladu s posebnim propisima, bave djelatnošću stavljanja na raspolaganje mreža ili upravljanja mrežama koje pružaju usluge javnosti u području prijevoza gradskom željeznicom, automatiziranim sustavima, tramvajem, autobusom, trolejbusom i žičarom, kao što su subjekti koji se bave navedenim djelatnostima kao javnom uslugom u skladu sa Zakonom o komunalnom gospodarstvu (Narodne novine 36/95, 70/97, 128/99, 57/00, 129/00, 59/01, 26/03, 82/04, 110/04, 178/04, 38/09, 79/09, 153/09, 49/11, 84/11, 90/11).”;

                           (f)

                           u Prilogu VI. nakon unosa za Francusku umeće se sljedeće:
                           „Hrvatska

                           Naručitelji iz članka 6. Zakona o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11) koji se, u skladu s posebnim propisima, bave djelatnošću pružanja poštanskih usluga i ostalih usluga osim poštanskih usluga u skladu s člankom 112. stavkom 4. Zakona.”;

                           (g)

                           u Prilogu VII. nakon unosa za Francusku umeće se sljedeće:
                           „Hrvatska

                           Naručitelji iz članka 6. Zakona o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11) koji se, u skladu s posebnim propisima, bave djelatnostima koje se odnose na iskorištavanje zemljopisnog područja u svrhu istraživanja i vađenja nafte i plina, kao što su subjekti koji se bave navedenim djelatnostima u skladu sa Zakonom o rudarstvu (Narodne novine 75/09 i 49/11).”;

                           (h)

                           u Prilogu VIII. nakon unosa za Francusku umeće se sljedeće:
                           „Hrvatska

                           Naručitelji iz članka 6. Zakona o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11) koji se, u skladu s posebnim propisima, bave djelatnostima koje se odnose na iskorištavanje zemljopisnog područja u svrhu istraživanja i vađenja ugljena i drugih krutih goriva, kao što su subjekti koji se bave navedenim djelatnostima u skladu sa Zakonom o rudarstvu (Narodne novine 75/09 i 49/11).”;

                           (i)

                           u Prilogu IX. nakon unosa za Francusku umeće se sljedeće:
                           „Hrvatska

                           Naručitelji iz članka 6. Zakona o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11) koji se, u skladu s posebnim propisima, bave djelatnostima koje se odnose na iskorištavanje zemljopisnog područja u svrhu stavljanja na raspolaganje morskih luka, riječnih luka i drugih prijevoznih terminala prijevoznicima u pomorskom i riječnom prijevozu, kao što su subjekti koji se bave navedenim djelatnostima u skladu sa Zakonom o pomorskom dobru i morskim lukama (Narodne novine 158/03, 100/04, 141/06 i 38/09).”;

                           (j)

                           u Prilogu X. nakon unosa za Francusku umeće se sljedeće:
                           „Hrvatska

                           Naručitelji iz članka 6. Zakona o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11) koji se, u skladu s posebnim propisima, bave djelatnostima koje se odnose na iskorištavanje zemljopisnog područja u svrhu stavljanja na raspolaganje zračnih luka i druge terminalske opreme prijevoznicima u zračnom prijevozu, kao što su subjekti koji se bave navedenim djelatnostima u skladu sa Zakonom o zračnim lukama (Narodne novine 19/98 i 14/11).”

               2.

               Direktiva 2004/18/EZ mijenja se kako slijedi:

                           (a)

                           u Prilogu III. nakon unosa za Francusku umeće se sljedeće:
                           „Hrvatska

                           Naručitelji iz članka 5. stavka 1. točke 3. Zakona o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11), tj. pravne osobe koje su osnovane za određene svrhe radi zadovoljavanja potreba u općem interesu, koje nemaju industrijski ili trgovački značaj i ispunjavaju jedan od sljedećih uvjeta:

                                       —

                                       da se financiraju iz državnog proračuna ili iz proračuna jedinice lokalne odnosno iz proračuna jedinice područne (regionalne) samouprave ili sredstava drugih takvih pravnih osoba u iznosu većem od 50 %, ili

                                       —

                                       da nadzor nad poslovanjem tih pravnih osoba obavljaju državna tijela, jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave ili druge takve pravne osobe, ili

                                       —

                                       da više od polovice članova nadzornog odbora, uprave ili odgovarajućeg tijela za upravljanje te vođenje poslova imenuju državna tijela, jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave ili druge takve pravne osobe.

                                 Na primjer:

                                       —

                                       agencija Alan d.o.o.,

                                       —

                                       APIS IT d.o.o. – Agencija za podršku informacijskim sustavima i informacijskim tehnologijama,

                                       —

                                       Ansambl narodnih plesova i pjesama Hrvatske ‚Lado’,

                                       —

                                       Autocesta Rijeka – Zagreb d.d.,

                                       —

                                       CARnet (Hrvatska akademska i istraživačka mreža),

                                       —

                                       centri za pomoć i njegu,

                                       —

                                       centri za socijalnu skrb,

                                       —

                                       domovi socijalne skrbi,

                                       —

                                       zdravstveni centri,

                                       —

                                       državni arhivi,

                                       —

                                       Državni zavod za zaštitu prirode,

                                       —

                                       Fond za financiranje razgradnje i zbrinjavanje radioaktivnog otpada i istrošenog nuklearnoga goriva Nuklearne elektrane Krško,

                                       —

                                       Fond za naknadu oduzete imovine,

                                       —

                                       Fond za obnovu i razvoj grada Vukovara,

                                       —

                                       Fond za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba s invaliditetom,

                                       —

                                       Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost,

                                       —

                                       Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti,

                                       —

                                       Hrvatska banka za obnovu i razvoj,

                                       —

                                       Hrvatska kontrola zračne plovidbe d.o.o.,

                                       —

                                       Hrvatska lutrija d.o.o.,

                                       —

                                       Hrvatska matica iseljenika,

                                       —

                                       Hrvatska poljoprivredna komora,

                                       —

                                       Hrvatska radiotelevizija,

                                       —

                                       Hrvatska zajednica tehničke kulture,

                                       —

                                       Hrvatske autoceste d.o.o.,

                                       —

                                       Hrvatske ceste d.o.o.,

                                       —

                                       Hrvatske šume d.o.o.,

                                       —

                                       Hrvatske vode (Hrvatska tvrtka za vodno gospodarstvo),

                                       —

                                       Hrvatski audiovizualni centar,

                                       —

                                       Hrvatski centar za konjogojstvo – državne ergele Đakovo i Lipik,

                                       —

                                       Hrvatski centar za poljoprivredu, hranu i selo,

                                       —

                                       Hrvatski centar za razminiranje,

                                       —

                                       Hrvatski memorijalno-dokumentacijski centar Domovinskog rata,

                                       —

                                       Hrvatski olimpijski odbor,

                                       —

                                       Hrvatski operator tržišta energije,

                                       —

                                       Hrvatski paraolimpijski odbor,

                                       —

                                       Hrvatski registar brodova,

                                       —

                                       Hrvatski restauratorski zavod,

                                       —

                                       Hrvatski športski savez gluhih,

                                       —

                                       Hrvatski zavod za hitnu medicinu,

                                       —

                                       Hrvatski zavod za javno zdravstvo,

                                       —

                                       Hrvatski zavod za mentalno zdravlje,

                                       —

                                       Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje,

                                       —

                                       Hrvatski zavod za norme,

                                       —

                                       Hrvatski zavod za telemedicinu,

                                       —

                                       Hrvatski zavod za toksikologiju i antidoping,

                                       —

                                       Hrvatski zavod za transfuzijsku medicinu,

                                       —

                                       Hrvatski zavod za zapošljavanje,

                                       —

                                       Hrvatski zavod za zaštitu zdravlja i sigurnost na radu,

                                       —

                                       Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje,

                                       —

                                       Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje zaštite zdravlja na radu,

                                       —

                                       Jadrolinija (brodarsko društvo),

                                       —

                                       Javna ustanova Hrvatski olimpijski centar,

                                       —

                                       javna visoka učilišta,

                                       —

                                       javne ustanove nacionalnih parkova,

                                       —

                                       javne ustanove parkova prirode,

                                       —

                                       javni znanstveni instituti,

                                       —

                                       kazališta, muzeji, galerije, knjižnice i druge ustanove u području kulture koje je osnovala Republika Hrvatska ili jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave,

                                       —

                                       kaznionice,

                                       —

                                       kliničke bolnice,

                                       —

                                       klinički bolnički centri,

                                       —

                                       klinike,

                                       —

                                       Leksikografski zavod ‚Miroslav Krleža’,

                                       —

                                       lučke uprave,

                                       —

                                       lječilišta,

                                       —

                                       ljekarne koje su osnovale jedinice područne (regionalne) samouprave,

                                       —

                                       Matica hrvatska,

                                       —

                                       Međunarodni centar za podvodnu arheologiju,

                                       —

                                       Nacionalna i sveučilišna knjižnica,

                                       —

                                       Nacionalna zaklada za potporu učeničkom i studentskom standardu,

                                       —

                                       Nacionalna zaklada za razvoj civilnog društva,

                                       —

                                       Nacionalna zaklada za znanost, visoko školstvo i tehnologijski razvoj Republike Hrvatske,

                                       —

                                       Nacionalni centar za vanjsko vrednovanje obrazovanja,

                                       —

                                       Nacionalno vijeće za visoko obrazovanje,

                                       —

                                       Nacionalno vijeće za znanost,

                                       —

                                       Narodne novine d.d,

                                       —

                                       odgojne/popravne ustanove,

                                       —

                                       obrazovne institucije koje je osnovala Republika Hrvatska ili jedinice lokalne ili područne (regionalne) samouprave,

                                       —

                                       opće bolnice,

                                       —

                                       Plovput d.o.o. (poduzeće u državnom vlasništvu zaduženo za sigurnost plovidbe),

                                       —

                                       poliklinike,

                                       —

                                       specijalizirane bolnice,

                                       —

                                       Središnji registar osiguranika,

                                       —

                                       Sveučilišni računski centar,

                                       —

                                       sportske udruge,

                                       —

                                       sportski savezi,

                                       —

                                       ustanove za hitnu medicinsku pomoć,

                                       —

                                       ustanove za palijativnu skrb,

                                       —

                                       ustanove za zdravstvenu skrb,

                                       —

                                       Zaklada policijske solidarnosti,

                                       —

                                       zatvori,

                                       —

                                       Zavod za obnovu Dubrovnika,

                                       —

                                       Zavod za sjemenarstvo i rasadničarstvo,

                                       —

                                       zavodi za javno zdravstvo,

                                       —

                                       Zrakoplovno – tehnički centar,

                                       —

                                       županijske uprave za ceste.”;

                           (b)

                           u Prilogu IV. nakon unosa za Francusku umeće se sljedeće:
                           „Hrvatska

                                       (1)

                                       Državna tijela Republike Hrvatske:

                                                   —

                                                   Hrvatski sabor,

                                                   —

                                                   Predsjednik Republike Hrvatske,

                                                   —

                                                   Ured Predsjednika Republike Hrvatske,

                                                   —

                                                   Ured Predsjednika Republike Hrvatske nakon isteka mandata,

                                                   —

                                                   Vlada Republike Hrvatske,

                                                   —

                                                   uredi Vlade Republike Hrvatske,

                                                   —

                                                   ministarstva,

                                                   —

                                                   državni uredi,

                                                   —

                                                   državne upravne organizacije,

                                                   —

                                                   uredi državne uprave u županiji,

                                                   —

                                                   Ustavni sud Republike Hrvatske,

                                                   —

                                                   Vrhovni sud Republike Hrvatske,

                                                   —

                                                   sudovi,

                                                   —

                                                   Državno sudbeno vijeće,

                                                   —

                                                   Državno odvjetništvo,

                                                   —

                                                   Državnoodvjetničko vijeće,

                                                   —

                                                   Ured pučkog pravobranitelja,

                                                   —

                                                   Državna komisija za kontrolu postupaka javne nabave,

                                                   —

                                                   Hrvatska narodna banka,

                                                   —

                                                   Državni ured za reviziju;

                                       (2)

                                       Državne agencije i uredi:

                                                   —

                                                   Hrvatska agencija za civilno zrakoplovstvo,

                                                   —

                                                   Agencija za elektroničke medije,

                                                   —

                                                   Agencija za istraživanje nesreća i ozbiljnih nezgoda zrakoplova,

                                                   —

                                                   Agencija za javno-privatno partnerstvo,

                                                   —

                                                   Agencija za kvalitetu i akreditaciju u zdravstvu,

                                                   —

                                                   Agencija za lijekove i medicinske proizvode,

                                                   —

                                                   Agencija za mobilnost i programe EU,

                                                   —

                                                   Agencija za obalni linijski pomorski promet,

                                                   —

                                                   Agencija za obnovu osječke Tvrđe,

                                                   —

                                                   Agencija za odgoj i obrazovanje,

                                                   —

                                                   Agencija za opremu pod tlakom,

                                                   —

                                                   Agencija za osiguranje radničkih potraživanja u slučaju stečaja poslodavca,

                                                   —

                                                   Agencija za plaćanja u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju,

                                                   —

                                                   Agencija za poljoprivredno zemljište,

                                                   —

                                                   Agencija za pravni promet i posredovanje nekretninama,

                                                   —

                                                   Agencija za prostore ugrožene eksplozivnom atmosferom,

                                                   —

                                                   Agencija za regionalni razvoj Republike Hrvatske,

                                                   —

                                                   Agencija za regulaciju tržišta željezničkih usluga,

                                                   —

                                                   Agencija za reviziju sustava provedbe programa Europske unije,

                                                   —

                                                   Agencija za sigurnost željezničkog prometa,

                                                   —

                                                   Agencija za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih,

                                                   —

                                                   Agencija za upravljanje državnom imovinom,

                                                   —

                                                   Agencija za vodne putove,

                                                   —

                                                   Agencija za zaštitu okoliša,

                                                   —

                                                   Agencija za zaštitu osobnih podataka,

                                                   —

                                                   Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja,

                                                   —

                                                   Agencija za znanost i visoko obrazovanje,

                                                   —

                                                   Državna agencija za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka,

                                                   —

                                                   Financijska agencija,

                                                   —

                                                   Hrvatska agencija za hranu,

                                                   —

                                                   Hrvatska agencija za malo gospodarstvo,

                                                   —

                                                   Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga,

                                                   —

                                                   Hrvatska agencija za obvezne zalihe nafte i naftnih derivata,

                                                   —

                                                   Hrvatska agencija za poštu i elektroničke komunikacije,

                                                   —

                                                   Hrvatska akreditacijska agencija,

                                                   —

                                                   Hrvatska energetska regulatorna agencija,

                                                   —

                                                   Hrvatska izvještajna novinska agencija,

                                                   —

                                                   Hrvatska poljoprivredna agencija,

                                                   —

                                                   Središnja agencija za financiranje i ugovaranje programa i projekata Europske unije.”;

                           (c)

                           u Prilogu IX.A nakon unosa za Francusku umeće se sljedeće:

                                       „—

                                       u Hrvatskoj, ‚Sudski registar trgovačkih društava u Republici Hrvatskoj’ ili ‚Obrtni registar Republike Hrvatske’;”;

                           (d)

                           u Prilogu IX.B nakon unosa za Francusku umeće se sljedeće:

                                       „—

                                       u Hrvatskoj, ‚Sudski registar trgovačkih društava u Republici Hrvatskoj’ ili ‚Obrtni registar Republike Hrvatske’;”;

                           (e)

                           u Prilogu IX.C nakon unosa za Francusku umeće se sljedeće:

                                       „—

                                       u Hrvatskoj, ‚Sudski registar trgovačkih društava u Republici Hrvatskoj’ ili ‚Obrtni registar Republike Hrvatske’;”.

               3.

               Prilog VII. Direktivi 2009/81/EZ mijenja se kako slijedi:

                           (a)

                           u dijelu A nakon unosa za Francusku umeće se sljedeće:

                                       „—

                                       u Hrvatskoj, ‚Sudski registar trgovačkih društava u Republici Hrvatskoj’ ili ‚Obrtni registar Republike Hrvatske’,”;

                           (b)

                           u dijelu B nakon unosa za Francusku umeće se sljedeće:

                                       „—

                                       u Hrvatskoj, ‚Sudski registar trgovačkih društava u Republici Hrvatskoj’ ili ‚Obrtni registar Republike Hrvatske’,”;

                           (c)

                           u dijelu C nakon unosa za Francusku umeće se sljedeće:

                                       „—

                                       u Hrvatskoj, ‚Sudski registar trgovačkih društava u Republici Hrvatskoj’ ili ‚Obrtni registar Republike Hrvatske’,”.


title: 75/107/EEZ: Direktiva Vijeća od 19. prosinca 1974. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na boce koje se upotrebljavaju kao mjerni spremnici

text:
|

31975L0107

 L 042  15/02/1975  0014 - 0020   15  1  214  - 220   13  3  45  - 51   15  1  214  - 220   13  4  67  - 73   13  4  67  - 73   13  002  169  - 175   13  002  169  - 175   13  002  169  - 175   13  002  169  - 175   13  002  169  - 175   13  002  169  - 175   13  002  169  - 175   13  002  169  - 175   13  002  169  - 175   13  02  104  - 110   13  02  104  - 110

		Direktiva Vijećaod 19. prosinca 1974.o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na boce koje se upotrebljavaju kao mjerni spremnici(75/107/EEZ)VIJEĆE EUROPSKIH ZAJEDNICA,uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice, a posebno njegov članak 100.,uzimajući u obzir prijedlog Komisije,uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta [1],uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i socijalnog odbora [2],budući da u nekim državama članicama proizvodnja i ispitivanje boca koje se upotrebljavaju kao mjerni spremnici podliježu obvezujućim propisima koji se razlikuju od jedne do druge države članice te tako ometaju trgovinu tom vrstom boca; budući da se takve odredbe zato moraju uskladiti;budući da boce koje se upotrebljavaju kao mjerni spremnici moraju imati posebne mjeriteljske značajke i da je potrebno u tu svrhu specificirati najveće dopuštene pogreške u njihovoj nazivnoj primljivosti te odrediti referentnu metodu za provjeru takvih pogrešaka;budući da je važno da boce koje se upotrebljavaju kao mjerni spremnici, kako su određene ovom Direktivom, trebaju nositi ne samo oznaku svoje nazivne primljivosti nego i zahtijevane podatke za njihovo punjenje,DONIJELO JE OVU DIREKTIVU:Članak 1.Ova se Direktiva primjenjuje na spremnike koje obično nazivamo bocama, a izrađeni su od stakla ili druge tvari čija krutost i stabilnost pruža jednako mjeriteljsko jamstvo kao i staklo, kad su takvi spremnici:1. začepljeni ili izvedeni tako da se mogu začepiti, namijenjeni za skladištenje, prijevoz ili isporuku kapljevina;2. kad imaju nazivnu primljivost od 0,05 litara do uključivo pet litara;3. kad imaju takve mjeriteljske značajke (konstrukcijske značajke i jednolikost proizvodnje) da se mogu upotrebljavati kao mjerni spremnici, tj. da se njihovi sadržaji mogu mjeriti s dostatnom točnošću kad su napunjeni do specificirane razine ili do specificiranoga postotka njihova rubnog obujma.Ti se spremnici nazivaju bocama mjernim spremnicima.Članak 2.Samo boce mjerni spremnici koje zadovoljavaju zahtjeve ove Direktive mogu se označivati EEZ znakom predviđenim u Prilogu I., točki 5., trećem odlomku.One podliježu mjeriteljskomu nadzoru uz uvjete navedene u Prilozima.Članak 3.Države članice ne smiju odbiti, zabraniti ili ograničiti stavljanje na tržište ili u uporabu boca mjernih spremnika koje ispunjavaju zahtjeve i ispitivanja utvrđene u ovoj Direktivi iz razloga koji se odnose na njihov obujam, određivanje njihova obujma ili metode kojima se provjeravaju.Članak 4.1. Države članice donose odredbe potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom, u roku 18 mjeseci od njezinog priopćenja i o tome odmah obavješćuju Komisiju.2. Države članice osiguravaju da se Komisiji dostave tekstovi odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.Članak 5.Ova je Direktiva upućena državama članicama.Sastavljeno u Bruxellesu 19. prosinca 1974.Za VijećePredsjednikJ. P. Fourcade[1] SL C 56, 2.6.1972., str. 35.[2] SL C 123, 27.11.1972., str. 7.--------------------------------------------------PRILOG I.1. Boce mjerni spremnici moraju se odrediti sljedećim primljivostima koje se uvijek specificiraju za temperaturu od 20 °C:1.1. nazivna primljivost Vn jednaka je obujmu koji je označen na boci; to je obujam kapljevine za koji se smatra da ga boca sadržava kad je napunjena u uvjetima uporabe za koju je namijenjena;1.2. rubna primljivost boce je obujam kapljevine koji boca sadržava kad je napunjena do ruba;1.3. stvarna primljivost boce jednaka je obujmu kapljevine koji boca stvarno sadržava kad je točno napunjena uz uvjete koji teoretski odgovaraju nazivnoj primljivosti.2. Postoje dvije metode punjenja boca mjernih spremnika:(1) do stalne razine;(2) do stalne praznine.Udaljenost između teoretske razine punjenja za nazivnu primljivost i rubne razine, i razlika između rubne primljivosti i nazivne primljivosti, koja se naziva obujmom širenja ili praznine, mora biti zamjetno stalna za sve boce istoga tipa, tj. za boce izrađene prema istoj konstrukciji.3. Da bi se, uz uobičajeno postojanje nesigurnosti punjenja, s dostatnom točnošću omogućilo mjerenje obujma sadržaja boca mjernih spremnika, posebno s točnošću koja se zahtijeva Direktivama o pretpakovinama, najveće dopuštene pogreške (pozitivne ili negativne) u primljivosti boca mjernih spremnika, tj. najveće dopuštene razlike (pozitivne i negativne) na temperaturi od 20°C i pod upravljanim uvjetima utvrđenima u Prilogu II. između stvarne primljivosti i nazivne primljivosti Vn, moraju biti u skladu sa sljedećom tablicom:Nazivna primljivost Vn u mililitrima | Najveće dopuštene pogreške |u % od Vn | u mililitrima |od 50 do 100 | — | 3 |od 100 do 200 | 3 | — |od 200 do 300 | — | 6 |od 300 do 500 | 2 | — |od 500 do 1000 | — | 10 |od 1000 do 5000 | 1 | — |Najveća dopuštena pogreška rubne primljivosti jednaka je najvećoj dopuštenoj pogrešci odgovarajuće nazivne primljivosti.Zabranjena je sustavna uporaba dopuštenih odstupanja.4. U praksi se stvarna primljivost boce mjernog spremnika provjerava određivanjem količine vode na 20 °C koju boca stvarno sadržava kad je napunjena do razine koja teoretski odgovara nazivnoj primljivosti. To se također može provjeriti neizravno, metodom istovrijedne točnosti.5. Svaki proizvođač boca mjernih spremnika podnosi nadležnom tijelu na odobrenje oznaku kojom se on može identificirati.Kad to tijelo izda svoje odobrenje, mora u roku od mjesec dana o tome obavijestiti nadležna tijela drugih država članica i Komisiju.Proizvođač mora na vlastitu odgovornost staviti znak з (obrnuto slovo epsilon) iz članka 6. Direktive Vijeća 71/316/EEZ [1] od 26. srpnja 1971. o zajedničkim odredbama za mjerne instrumente i metode mjeriteljskog nadzora, kako je zadnje izmijenjena Aktom [2] o uvjetima pristupa i prilagodbi Ugovorima, kojim se potvrđuje da ta boca zadovoljava zahtjeve te Direktive i njezinih Priloga. Međutim, ne zahtijeva se datum, podrijetlo i referentni broj, kako je navedeno u Prilogu I. pododjeljku 6.3. iste Direktive.Taj znak mora biti visine barem 3 mm.6. Nadležna tijela država članica provjeravaju uzorkovanjem na mjestu proizvodnje ili, ako to nije praktično moguće, u prostorijama uvoznika ili njegova zastupnika s poslovnim nastanom u Zajednici, zadovoljavaju li boce mjerni spremnici odredbe ove Direktive.Ta se provjera statističkim uzorkovanjem mora provoditi u skladu s prihvaćenim metodama pregleda na prihvatljivost kvalitete. Njezina djelotvornost mora biti usporediva s referentnom metodom specificiranom u Prilogu II.7. Ova Direktiva ne isključuje nikakve provjere koje mogu provoditi nadležna tijela država članica tijekom trgovine.8. Boca mjerni spremnik mora nositi sljedeće neizbrisive, lako čitljive i vidljive oznake:8.1. na svojoj bočnoj strani, na obrubu dna ili na samome dnu:8.1.1. oznaku svoje nazivne primljivosti u litrama, centilitrima ili mililitrima izraženu brojkama visine od najmanje 6 mm ako je nazivna primljivost veća do 100 cl, visine 4 mm ako se nalazi u području od 100 cl naniže do, ali ne uključivo, 20 cl i visine 3 mm ako nije veća od 20 cl; iza oznake slijedi znak mjerne jedinice koja se upotrebljava ili, ako je to prikladno, naziv mjerne jedinice u skladu s odredbama Direktive Vijeća 71/354/EEZ [3] od 18. listopada 1971. o usklađivanju zakonodavstava država članica o mjernim jedinicama kako je izmijenjena Aktom o uvjetima pristupa i prilagodbi Ugovorima;8.1.2. identifikacijsku oznaku proizvođača propisanu u točki 5., prvom odlomku8.1.3. znak propisan u točki 5., trećem odlomku8.2. na dnu ili na obrubu dna, na takav način da se izbjegne zabuna s prethodnom oznakom, brojkama iste najmanje visine kao i brojke kojima se izražava odgovarajuća nazivna primljivost u skladu s metodom ili metodama punjenja za koje je boca namijenjena:8.2.1. oznaku rubne primljivosti izraženu u centilitrima iza koje ne stoji znak cl;8.2.2. i/ili oznaku udaljenosti u milimetrima od rubne razine do razine punjenja koja odgovara nazivnoj primljivosti, iza koje slijedi znak mm.Na boci se mogu nalaziti i druge oznake uz uvjet da ne stvaraju zabunu prema obveznim oznakama.[1] SL L 202, 6.9.1971., str. 1.[2] SL L 73, 27.3.1972., str. 14.[3] SL L 243, 29.10.1971., str. 29.--------------------------------------------------PRILOG II.Ovaj Prilog utvrđuje postupke za statističku provjeru boca mjernih spremnika kako bi se ispunili zahtjevi iz članka 2. Direktive i točke 6. Priloga I.1. METODA UZORKOVANJAUzorak boca mjernih spremnika iste konstrukcije i istoga proizvođača odabire se iz serije koja načelno odgovara jednosatnoj proizvodnji.Ako rezultat provjere serije koja odgovara jednosatnoj proizvodnji nije zadovoljavajući, može se provesti drugo ispitivanje na temelju drugog uzorka iz serije koja dogovara duljemu razdoblju proizvodnje ili, ako proizvodnja podliježe provjeri priznatoj od nadležnih tijela države članice, na temelju rezultata zapisanih na provjernim karticama proizvođača.Broj boca mjernih spremnika koje čine uzorak mora biti 35 ili 40, ovisno o tome koju je od dviju metoda primjene rezultata, koje su podrobno navedene u točki 3., odabrala pojedina država članica.2. MJERENJE PRIMLJIVOSTI BOCA MJERNIH SPREMNIKA KOJE ČINE UZORAKBoce mjerni spremnici važu se prazne.Pune se vodom poznate gustoće na 20 °C do razine punjenja koja odgovara upotrijebljenoj metodi provjere.Zatim se važu pune.Provjera se provodi pomoću prikladnog mjernog instrumenta koji osigurava mjernu sljedivost.Mjerna pogreška primljivosti ne smije biti veća od jedne petine najveće dopuštene pogreške koja odgovara nazivnoj primljivosti boce mjernog spremnika.3. PRIMJENA REZULTATA3.1. Uporaba metode standardne devijacijeBroj boca mjernih spremnika u uzorku jednak je 35.3.1.1. Izračunajte kako slijedi (vidjeti točku 3.1.4):3.1.1.1. prosječnu vrijednost x– stvarnih primljivosti xi boca u uzorku;3.1.1.2. procijenjenu standardnu devijaciju stvarnih primljivosti xi boca u seriji.3.1.2. Izračunajte:3.1.2.1. gornju granicu Ts: zbroj označene primljivosti (vidjeti Prilog I. točku 8.) i najveće dopuštene pogreške koja odgovara toj primljivosti;3.1.2.2. donju granicu Ti: razliku između označene primljivosti (vidjeti Prilog I. točku 8.) i najveće dopuštene pogreške koja odgovara toj primljivosti.3.1.3. Kriteriji prihvaćanja:Smatra se da je serija u skladu s Direktivom ako brojevi x– i s istodobno potvrđuju ove tri nejednadžbe:x— + k · s ≤ Tsx– — k · s ≥ Tis ≤ F Ts — Tigdje je | k = 1,57 || F = 0,266 |3.1.4. Izračun srednje vrijednosti x– i procijenjene standardne devijacije s serije.Izračunajte:- zbroj od 35 mjerenja stvarnih primljivosti x = Σxi- srednju vrijednost od 35 mjerenja x– = Σxi35- zbroj kvadrata od 35 mjerenja Σxi2- kvadrat zbroja od 35 mjerenja Σxi2, zatim Σxi235- ispravljeni zbroj SC = Σxi2 — 135Σxi2- procijenjenu varijancij v = SC34Prema tomu, procijenjena standardna devijacija s = v3.2. Uporaba metode prosječnog rasponaBroj boca mjernih spremnika u uzorku je 40.3.2.1. Izračunajte kako slijedi (vidjeti točku 3.2.4.):3.2.1.1. prosječnu vrijednost x– stvarnih primljivosti x boca u uzorku;3.2.1.2. prosječni raspon R– stvarnih primljivosti xi boca u uzorku.3.2.2. Izračunajte:3.2.2.1. gornju granicu Ts: zbroj označene primljivosti (vidjeti Prilog I. točku 8.) i najveće dopuštene pogreške koja odgovara toj primljivosti;3.2.2.2. donju granicu Ti:razliku između označene primljivosti (vidjeti Prilog I. točku 8.) i najveće dopuštene pogreške koja odgovara toj primljivosti.3.2.3. Kriterij prihvaćanjaSmatra se da je serija u skladu s Direktivom ako brojevi x– i R– istodobno potvrđuju ove tri nejednadžbe:x– + k′ · R– ≤ Tsx– + k′ · R– ≥ TiR– ≤ F′ Ts – Tigdje je k′ = 0,668F′ = 0,628.3.2.4. Izračun srednje vrijednosti x– i prosječnog raspona R– od 40 boca mjernih spremnika u uzorku.3.2.4.1. Da bi se dobila prosječna vrijednost x–, izračunajte:- zbroj 40 stvarnih mjerenja primljivosti xi: Σxi- srednju vrijednost tih 40 mjerenja: x– = Σxi403.2.4.2. Da bi se dobio R–:Podijelite uzorak kronološkim redom odabira u osam poduzoraka od po pet boca mjernih spremnika.Izračunajte:- raspon svakoga poduzorka, tj. razliku između stvarne primljivosti najveće i najmanje od pet boca u poduzorku; tako se dobije osam raspona: R1, R2, …, R8- zbroj raspona osam poduzoraka:ΣRi = R1 + R–2 + ………… + R8Prema tomu prosječni raspon: R– = Σ Ri8--------------------------------------------------