title: Direktiva 2003/105/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2003. o izmjeni Direktive Vijeća 96/82/EZ o kontroli opasnosti od teških nesreća koje uključuju opasne tvari

text:
               05/Sv. 004

               HR

               Službeni list Europske unije

               249

         32003L0105

               L 345/97

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               16.12.2003.

      DIREKTIVA 2003/105/EZ EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

   od 16. prosinca 2003.
   o izmjeni Direktive Vijeća 96/82/EZ o kontroli opasnosti od teških nesreća koje uključuju opasne tvari
   EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 175. stavak 1.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije (1),
   uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (2),
   nakon savjetovanja s Odborom regija,
   djelujući u skladu s postupkom predviđenim u članku 251. Ugovora s obzirom na zajednički tekst koji je odobrio Odbor za mirenje 22. listopada 2003. (3),
   budući da:

               (1)

               Direktiva 96/82/EZ (4) ima za cilj sprečavanje teških nesreća koje uključuju opasne tvari i ograničavanje njihovih posljedica za čovjeka i okoliš, kako bi se dosljedno i učinkovito osigurala visoka razina zaštite u cijeloj Zajednici.

               (2)

               S obzirom na nedavne industrijske nesreće i istraživanja o karcinogenim tvarima i tvarima opasnim za okoliš koje je na zahtjev Vijeća provela Komisija, područje primjene Direktive 96/82/EZ treba proširiti.

               (3)

               Izlijevanje cijanida koje je onečistilo Dunav nakon nesreće u Baia Mareu u Rumunjskoj u siječnju 2000. pokazalo je da pojedine djelatnosti skladištenja i prerade u rudarstvu, posebno u odlagalištima neupotrebljivog otpada, uključujući jame i nasipe, mogu imati vrlo ozbiljne posljedice. Stoga je u Priopćenju Komisije o sigurnom obavljanju rudarskih radova i o Šestom akcijskom programu Europske zajednice o okolišu naglašena potreba za proširenjem područja primjene Direktive 96/82/EZ. Europski parlament u svojoj je rezoluciji od 5. srpnja 2001. (5) o Priopćenju Komisije o sigurnom izvođenju rudarskih radova također pozdravio proširenje područja primjene te Direktive na rizike koji proizlaze iz postupaka skladištenja i prerade u rudarstvu.

               (4)

               Prijedlog direktive o gospodarenju otpadom iz industrije za preradu mineralnih sirovina može predstavljati relevantan okvir za mjere namijenjene onim pogonima za gospodarenje otpadom koji predstavljaju rizik od nesreća, a nisu obuhvaćeni postojećom Direktivom.

               (5)

               „Nesreća s pirotehničkim sredstvima” koja se u svibnju 2000. dogodila u Enschedeu u Nizozemskoj pokazala je kako skladištenje i proizvodnja pirotehničkih i eksplozivnih tvari predstavljaju moguću opasnost od teških nesreća. Definiciju takvih tvari u Direktivi 96/82/EZ stoga treba pojasniti i pojednostaviti.

               (6)

               Eksplozija u tvornici gnojiva u Toulouseu u rujnu 2001. podigla je svijest javnosti o mogućnosti nesreća kod skladištenja amonijevog nitrata i gnojiva na bazi amonijevog nitrata, posebno kod materijala odbačenog u procesu proizvodnje ili vraćenog proizvođaču (tzv. „off-specs” tvari (koje ne odgovaraju specifikaciji)). Stoga postojeće kategorije amonijevog nitrata i gnojiva na bazi amonijevog nitrata u Direktivi 96/82/EZ treba pregledati radi uključivanja „off-specs” tvari.

               (7)

               Direktiva 96/82/EZ ne bi se trebala primjenjivati na lokacije krajnjih korisnika na kojima su, dok ne budu uklonjeni radi ponovne prerade ili uništavanja, privremeno prisutni amonijev nitrat i gnojiva na bazi amonijevog nitrata koji su pri isporuci odgovarali odredbama te Direktive, ali su se u međuvremenu razgradili ili onečistili.

               (8)

               Istraživanja koja je provela Komisija blisko surađujući s državama članicama podržavaju proširivanje popisa karcinogenih tvari uz pripadajuće granične količine te bitno snižavanje graničnih količina za tvari koje su Direktivom 96/82/EZ utvrđene kao tvari opasne za okoliš.

               (9)

               Za pogone koji će kasnije biti obuhvaćeni područjem primjene Direktive 96/82/EZ, pokazalo se da treba uvesti minimalne rokove za obavješćivanje i izradu planova za sprečavanje teških nesreća, izviješća o sigurnosti i planova intervencija.

               (10)

               Iskustvo i znanje osoblja zaposlenog u pogonu može uvelike pomoći kod izrade planova intervencija, a svi zaposlenici i osobe koje bi mogle biti pogođene posljedicama nesreće trebaju biti obaviješteni o svim sigurnosnim mjerama i postupcima.

               (11)

               Donošenjem Odluke Vijeća 2001/792/EZ, Euratom od 23. listopada 2001. o uspostavi mehanizma Zajednice u svrhu olakašavnja pojačane suradnje u intervencijama pomoći civilne zaštite (6) naglašava se potreba pojačane suradnje u području civilne zaštite.

               (12)

               Radi lakšeg planiranja korištenja prostora, korisno je sastaviti smjernice koje bi činile bazu podataka koja bi se koristila kod procjene podudarnosti objekata na koje se primjenjuje Direktiva 96/82/EZ i područja opisanih u članku 12. stavku 1. te Direktive.

               (13)

               Države članice trebale bi biti dužne Komisiji dostaviti minimalne informacije o pogonima na koje se primjenjuje Direktiva 96/82/EZ.

               (14)

               Pritom je prikladno pojasniti pojedine ulomke Direktive 96/82/EZ.

               (15)

               Mjere utvrđene ovom Direktivom bile su predmetom postupka javnog savjetovanja koje je uključivalo zainteresirane strane.

               (16)

               Direktivu 96/82/EZ treba stoga na odgovarajući način izmijeniti,

         DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Direktiva 96/82/EZ mijenja se kako slijedi:

               1.

               Članak 4. mijenja se kako slijedi:

                           (a)

                           Točke (e) i (f) zamjenjuju se sljedećim:

                                       „(e)

                                       iskorištavanje (istraživanje, vađenje i obrada) minerala u rudnicima, kamenolomima ili bušotinama, uz iznimku postupaka kemijske i termičke obrade i skladištenja, povezanog s tim postupcima, a koji uključuju opasne tvari utvrđene u Prilogu I;

                                       (f)

                                       istraživanje i iskorištavanje minerala, uključujući ugljikovodike, na moru;”

                           (b)

                           Dodaje se sljedeća točka:

                                       „(g)

                                       odlagališta otpada, s iznimkom djelatnih odlagališta neupotrebljivog otpada, uključujući jame ili nasipe, koji sadrže opasne tvari utvrđene u Prilogu I., pogotovo kada se koriste u vezi s kemijskom i termičkom obradom minerala.”

               2.

               Članak 6. mijenja se kako slijedi:

                           (a)

                           U stavak 1. dodaje se sljedeća alineja:

                                       „ —

                                       za pogone koji će kasnije biti obuhvaćeni područjem primjene ove Direktive, u roku od tri mjeseca od datuma od kojeg se ova Direktiva počinje primjenjivati na taj pogon, kako je predviđeno prvim podstavkom članka 2. stavka 1.”

                           (b)

                           Iza prve alineje članka 6. stavka 4. dodaje se sljedeća alineja:

                                       „ —

                                       preinaka pogona ili uređaja koja bi mogla znatno utjecati na opasnost od teških nesreća, ili”.

               3.

               U članak 7. dodaje se sljedeći stavak:
               „1.a   Za pogone koji će kasnije biti obuhvaćeni područjem primjene ove Direktive, dokument iz stavka 1. izrađuje se bez odlaganja, a u svakom slučaju u roku tri mjeseca od datuma od kojeg se ova Direktiva počinje primjenjivati na taj pogon, kako je predviđeno prvim podstavkom članka 2. stavka 1.”

               4.

               Članak 8. stavak 2. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:

                           „(b)

                           predviđa se suradnja na obavješćivanju javnosti i pružanju informacija tijelima nadležnim za izradu vanjskih planova intervencija.”

               5.

               Članak 9. mijenja se kako slijedi:

                           (a)

                           Prvi podstavak stavka 2. zamjenjuje se sljedećim:
                           „2.   Izvješće o sigurnosti sadrži minimalno podatke i informacije navedene u Prilogu II. U njemu se navode odgovarajuće organizacije koje sudjeluju u sastavljanju izvješća. Također sadrži najnoviji popis opasnih tvari koje se nalaze u pogonu.”

                           (b)

                           Sljedeća alineja umeće se između treće i četvrte alineje stavka 3.:

                                       „ —

                                       za pogone koji će kasnije biti obuhvaćeni područjem primjene ove Direktive, bez odlaganja, a u svakom slučaju u roku od godinu dana od datuma od kojeg se ova Direktiva počinje primjenjivati na taj pogon, kako je predviđeno prvim podstavkom članka 2. stavka 1.”

                           (c)

                           U stavku 4., uputa na „drugu, treću i četvrtu alineju” mijenja se u „drugu, treću, četvrtu i petu alineju”.

                           (d)

                           Članku 9. stavku 6. dodaje se sljedeća točka:

                                       „(d)

                                       Komisija se poziva da do 31. prosinca 2006. preispita postojeći dokument ‚Smjernice za pripremu izvješća o sigurnosti’, usko surađujući sa državama članicama.”

               6.

               Članak 11. mijenja se kako slijedi:

                           (a)

                           Točkama (a) i (b) stavka 1. dodaje se sljedeća alineja:

                                       „ —

                                       za pogone, koji će kasnije biti obuhvaćeni područjem primjene ove Direktive, bez odlaganja, a u svakom slučaju u roku godinu dana od datuma od kojeg se ova Direktiva počinje primjenjivati na taj pogon, kako je predviđeno prvim podstavkom članka 2. stavka 1.”

                           (b)

                           Stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
                           „3.   Ne dovodeći u pitanje obveze nadležnih tijela, države članice osiguravaju da se unutarnji planovi intervencija predviđeni ovom Direktivom izrađuju u suradnji sa zaposlenicima u pogonu, uključujući dugoročno zaposlene izvođače radova i da se prilikom izrade ili dopunjavanja vanjskih planova intervencija provede javno savjetovanje.”

                           (c)

                           Dodaje se sljedeći stavak:
                           „4.a   U pogledu vanjskih planova intervencija, države članice trebale bi uzimati u obzir potrebu olakšavanja pojačane suradnje u području civilne zaštite u katastrofama.”

               7.

               Članak 12. mijenja se kako slijedi:

                           (a)

                           Drugi podstavak stavka 1. zamjenjuje se sljedećim:
                           „Države članice osiguravaju da se u njihovim politikama korištenja prostora i/ili drugim odgovarajućim politikama te postupcima za njihovo provođenje dugoročno uzima u obzir potreba da se održi prikladna udaljenost između pogona na koje se odnosi ova Direktiva i stambenih područja, javnih zgrada i površina, glavnih prometnih pravaca u mjeri u kojoj je to moguće, površina za rekreaciju i područjâ od posebnog značaja za očuvanje prirode ili posebno osjetljivih područja i, u slučaju postojećih objekata, potreba za dodatnim tehničkim mjerama u skladu s člankom 5. kako se rizici za ljude ne bi povećali.”

                           (b)

                           Umeće se sljedeći stavak:
                           „1.a   Komisija se poziva da do 31. prosinca 2006., usko surađujući s državama članicama, pripremi smjernice, radi utvrđivanja tehničke baze podataka s uključenim podacima o riziku i mogućim rizičnim situacijama, koje će se koristiti za procjenjivanje podudarnosti između pogona na koje se odnosi ova Direktiva i područja opisanih u stavku 1. Definicija ove baze podataka u najvećoj mogućoj mjeri uzima u obzir ocjene nadležnih tijela, podatke dobivene od operatera pogona i sve druge relevantne podatke, kao što su društvena i gospodarska korist razvoja i ublažavajući učinci planova intervencija.”

               8.

               Članak 13. mijenja se kako slijedi:

                           (a)

                           Prvi podstavak stavka 1. zamjenjuje se sljedećim:
                           „1.   Države članice osiguravaju da se informacije o mjerama sigurnosti i o pravilima ponašanja u slučaju nesreće dostavljaju redovito i u najprikladnijem obliku svim osobama i javnim ustanovama (kao što su škole i bolnice) koje bi mogle biti pogođene posljedicama teške nesreće izazvane u pogonu iz članka 9., bez potrebe da ove osobe i institucije zahtijevaju takve informacije.”

                           (b)

                           Stavak 6. zamjenjuje se sljedećim:
                           „6.   U slučaju objekata na koje se odnose odredbe članka 9., države članice osiguravaju da popis opasnih tvari predviđenih člankom 9. stavkom 2. bude dostupan javnosti prema odredbama stavka 4. ovog članka i članka 20.”

               9.

               U članak 19. umeće se sljedeći stavak:
               „1.a   Države članice dostavljaju Komisiji najmanje sljedeće podatke o pogonima na koje se primjenjuje ova Direktiva:

                           (a)

                           ime ili tvrtku operatera te punu adresu predmetnog pogona; i

                           (b)

                           djelatnost ili djelatnosti pogona.

                     Komisija uspostavlja i održava bazu podataka koje dostavljaju države članice. Pristup bazi podataka imaju samo osobe koje ovlasti Komisija ili nadležna tijela država članica.”

               10.

               Prilog I. mijenja se kako je navedeno u Prilogu.

               11.

               Dio B točke IV. Priloga II. zamjenjuje se sljedećim:

                           „B.

                           Procjena opsega i ozbiljnosti posljedica ustanovljenih teških nesreća, uključujući karte, slike ili, prema potrebi, odgovarajuće opise, koji prikazuju područja koja bi mogla biti pogođena takvim nesrećama koje potječu iz objekata, podložno odredbama članka 13. stavka 4. i članka 20.”

               12.

               Točka (c) Priloga III. mijenja se kako slijedi:

                           (a)

                           podtočka i. zamjenjuje se sljedećim:

                                       „i.

                                       organizacija i osoblje – uloge i odgovornosti osoblja uključenog u upravljanje u slučaju teških nesreća na svim razinama u organizaciji. Utvrđivanje potreba osposobljavanja tog osoblja i tako utvrđenog osposobljavanja. Sudjelovanje zaposlenika i osoblja izvođača radova koji rade u pogonu.”

                           (b)

                           podtočka v. zamjenjuje se sljedećim:

                                       „v.

                                       Planiranje intervencija u hitnim slučajevima - donošenje i provedba postupaka radi identificiranja predvidljivih hitnih slučajeva sustavnom analizom, radi pripreme, ispitivanja i preispitivanja planova intervencija i omogućavanja posebnog osposobljavanja za dotično osoblje. Takvo osposobljavanje prolazi svo osoblje zaposleno u pogonu, uključujući relevantno osoblje izvođača radova.”

         Članak 2.
   1.   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom prije 1. srpnja 2005. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.
   Kada države članice donose ove mjere, te mjere prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
   2.   Države članice dostavljaju Komisiji tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 3.
   Ova Direktiva stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.
   Članak 4.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 16. prosinca 2003.

            Za Europski parlament

            Predsjednik

         P. COX

            Za Vijeće

            Predsjednik

         G. ALEMANNO

      (1)  SL C 75 E, 26.3.2002., str. 357. i SL C 20 E, 28.1.2003., str. 255.

      (2)  SL C 149., 21.6.2002., str. 13.

      (3)  Mišljenje Europskog parlamenta od 3. srpnja 2002. (SL C 271 E, 12.11.2003., str. 315.), Zajedničko stajalište Vijeća od 20. veljače 2003. (SL C 102 E, 29.4.2003., str. 1.) i stajalište Europskog parlamenta od 19. lipnja 2003. (još nije objavljeno u Službenom listu). Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. studenoga 2003. (još nije objavljeno u Službenom listu) i Odluka Vijeća od 1. prosinca 2003.

      (4)  SL L 10, 14.1.1997., str. 13.

      (5)  SL C 65 E, 14.3.2002., str. 382.

      (6)  SL L 297, 15.11.2001., str. 7.
   PRILOG
   Prilog I. Direktivi 96/82/EZ mijenja se kako slijedi:

               1.

               U uvodu se dodaju sljedeće točke:

                           „6.

                           Za potrebe ove Direktive, plin je svaka tvar čiji je apsolutni tlak para jednak ili veći od 101,3 kPa pri temperaturi od 20 °C.

                           7.

                           Za potrebe ove Direktive, tekućina je svaka tvar koja nije definirana kao plin i koja nije u krutom stanju pri temperaturi od 20 °C i pri standardnom tlaku od 101,3 kPa.”

               2.

               U tablici u dijelu 1.:

                           (a)

                           unosi koji se odnose na „Amonijev nitrat” zamjenjuju se sljedećima:

                                       „Amonijev nitrat (vidjeti napomenu 1)

                                       5 000

                                       10 000

                                       Amonijev nitrat (vidjeti napomenu 2)

                                       1 250

                                       5 000

                                       Amonijev nitrat (vidjeti napomenu 3)

                                       350

                                       2 500

                                       Amonijev nitrat (vidjeti napomenu 4)

                                       10

                                       50”

                           (b)

                           sljedeći unosi umeću se iza unosa koji se odnose na „Amonijev nitrat”:

                                       „Kalijev nitrat (vidjeti napomenu 5)

                                       5 000

                                       10 000

                                       Kalijev nitrat (vidjeti napomenu 6)

                                       1 250

                                       5 000”

                           (c)

                           unos koji se odnosi na „Sljedeće KARCINOGENE TVARI” zamjenjuje se sljedećim:

                                       „Sljedeće KARCINOGENE TVARI u koncentracijama većima od 5 % po težini:

                                                   4-aminobifenil i/ili njegove soli, benzotriklorid, benzidin i/ili soli, bis (klorometil) eter, klorometil metil eter, 1,2-dibromoetan, dietil sulfat, dimetil sulfat, dimetilkarbamoil klorid, 1,2-dibromo-3-kloropropan, 1,2 dimetilhidrazin, dimetilnitrosamin, heksametilfosforid triamid, hidrazin, 2-naftilamin i/ili soli, 4-nitrodifenil, i 1,3 propansulton

                                       0,5

                                       2”

                           (d)

                           unos koji se odnosi na „Pogonsko gorivo i drugi naftni derivati” zamjenjuje se sljedećim:

                                       „Naftni proizvodi:

                                                   (a)

                                                   benzini i ligroini,

                                                   (b)

                                                   kerozini (uključujući avionska goriva),

                                                   (c)

                                                   plinska ulja (uključujući dizel goriva, loživa ulja za domaćinstvo i mješavine plinskih ulja)

                                       2 500

                                       25 000”

                           (e)

                                       i.

                                       Napomene 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim:

                                                   „1.

                                                   Amonijev nitrat (5 000/10 000): gnojiva sposobna za samoodrživu razgradnju
                                                   Ovo se odnosi na složena/kombinirana gnojiva na bazi nitrata (složena/kombinirana gnojiva koja sadrže amonijev nitrat s fosfatom i/ili kalijem) u kojim je, kao rezultat amonijevog nitrata, udio dušika

                                                               —

                                                               između 15,75 % (1) i 24,5 % (2) po težini te koja ili ne sadrže više od 0,4 % ukupnih zapaljivih/organskih tvari ili ispunjavaju uvjete iz Priloga II. Direktivi 80/876/EEZ,

                                                               —

                                                               15,75 % (3) po težini ili manje i zapaljive tvari čije količine nisu ograničene,

                                                         i koja su sposobna za samoodrživu razgradnju prema Pokusu u koritu UN-a (vidjeti Preporuke Ujedinjenih naroda za prijevoz opasne robe: priručnik testova i kriterija, dio III., pododjeljak 38.2.).

                                                   2.

                                                   Amonijev nitrat (1 250/5 000): svojstva gnojiva
                                                   Ovo se odnosi na čista gnojiva na bazi amonijevog nitrata i na složena/kombinirana gnojiva na bazi amonijevog nitrata u kojima je, kao rezultat amonijevog nitrata, udio dušika

                                                               —

                                                               veći od 24,5 % po težini, osim za mješavine amonijevog nitrata s dolomitom, vapnencem i/ili kalcijevim karbonatom s čistoćom od najmanje 90 %,

                                                               —

                                                               veći od 15,75 % po težini za mješavine amonijevog nitrata i amonijevog sulfata,

                                                               —

                                                               veći od 28 % (4) po težini za mješavine amonijevog nitrata s dolomitom, vapnencem ili kalcijevim karbonatom, s čistoćom od najmanje 90 %,

                                                         koja zadovoljavaju uvjete iz Priloga II. Direktivi 80/876/EEZ.

                                                   3.

                                                   Amonijev nitrat (350/2 500): tehnička svojstva
                                                   Ovo se odnosi na:

                                                               —

                                                               amonijev nitrat i pripravke amonijevog nitrata u kojima je, kao rezultat amonijevog nitrata, udio dušika

                                                                           —

                                                                           između 24,5 % i 28 % po težini, koji ne sadrže više od 0,4 % zapaljivih tvari,

                                                                           —

                                                                           veći od 28 % po težini, koji ne sadrže više od 0,2 % zapaljivih tvari,

                                                               —

                                                               vodene otopine amonijevog nitrata u kojima je koncentracija amonijevog nitrata veća od 80 % po težini.

                                                   4.

                                                   Amonijev nitrat (10/50): ‚off-specs’ materijal i gnojiva koja ne zadovoljavaju detonacijski pokus.
                                                   Ovo se odnosi na:

                                                               —

                                                               materijal odbačen u procesu proizvodnje te na amonijev nitrat i pripravke od amonijevog nitrata, gnojiva na bazi čistog amonijevog nitrata i složena/kombinirana gnojiva na bazi amonijevog nitrata iz napomena 2. i 3., koja krajnji korisnik vraća ili je vratio proizvođaču, mjestu privremenog uskladištenja ili pogonu za ponovnu obradu, radi prerade, recikliranja ili obrade za sigurnu uporabu, budući da više ne ispunjava zahtjeve iz napomena 2. i 3.,

                                                               —

                                                               gnojiva iz prve alineje napomene 1. i iz napomene 2., koja ne ispunjavaju zahtjeve iz Priloga II. Direktivi 80/876/EEZ.

                                                   5.

                                                   Kalijev nitrat (5 000/10 000): kombinirana gnojiva na bazi kalijevog nitrata koja se sastoje od kalijevog nitrata u obliku granula i mikrogranula.

                                                   6.

                                                   Kalijev nitrat (1 250/5 000): kombinirana gnojiva na bazi kalijevog nitrata koja se sastoje od kalijevog nitrata u obliku kristala.”

                                       ii.

                                       napomena koja se odnosi na poliklorirane dibenzofurane i poliklorirane dibenzodioksine postaje napomena 7.

                                       iii.

                                       sljedeće se bilješke dodaju ispod tablice pod naslovom „Međunarodni faktori ekvivalenta toksičnosti (ITEF) za kongenere (NATO/CCMS)”:

                                                   „(1)

                                                   15,75 % udjela dušika po težini, kao rezultat amonijevog nitrata, odgovara 45 % amonijevog nitrata.

                                                   (2)

                                                   24,5 % udjela dušika po težini, kao rezultat amonijevog nitrata, odgovara 70 % amonijevog nitrata.

                                                   (3)

                                                   15,75 % udjela dušika po težini, kao rezultat amonijevog nitrata, odgovara 45 % amonijevog nitrata.

                                                   (4)

                                                   28 % udjela dušika po težini, kao rezultat amonijevog nitrata, odgovara 80 % amonijevog nitrata.”

               3.

               U dijelu 2.:

                           (a)

                           unosi 4. i 5. zamjenjuju se sljedećim:

                                                   „4.

                                                   EKSPLOZIVNE (vidjeti napomenu 2.)

                                             ako tvar, pripravak ili predmet potpadaju pod UN/ADR skupinu 1.4

                                       50

                                       200

                                       EKSPLOZIVNE (vidjeti napomenu 2.)
                                       ako tvar, pripravak ili predmet potpadaju pod neku od: UN/ADR skupina 1.1., 1.2., 1.3., 1.5. ili 1.6. ili pod oznake upozorenja R2 ili R3

                                       10

                                       50”

                           (b)

                           unos 9. zamjenjuje se sljedećim:
                           „9.   oznake upozorenja OPASNE ZA OKOLIŠ:

                                                   i.

                                                   R50: ‚Vrlo toksično za vodene organizme’ (uključujući R50/53)

                                       100

                                       200

                                                   ii.

                                                   R51/53: ‚Toksično za vodene organizme; može uzrokovati dugoročne štetne učinke u vodenom okolišu’

                                       200

                                       500”

                           (c)

                           U napomenama:

                                       i.

                                       Napomena 1. zamjenjuje se sljedećim:

                                                   „1.

                                                   Tvari i pripravci razvrstavaju se u skladu sa sljedećim direktivama i njihovom trenutačnom prilagodbom tehničkom napretku:
                                                   Direktiva Vijeća 67/548/EEZ od 27. lipnja 1967. o usklađivanju zakona i drugih propisa u odnosu na razvrstavanje, pakiranje i označivanje opasnih tvari (1),
                                                   Direktiva 1999/45/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 31. svibnja 1999. o usklađivanju zakona i drugih propisa država članica u odnosu na razvrstavanje, pakiranje i označivanje opasnih pripravaka (2).
                                                   U slučaju tvari i pripravaka koje niti jedna od gore navedenih direktiva ne razvrstava u opasne tvari, primjerice otpada, ali koji su ipak prisutni ili mogu biti prisutni u pogonu i koji, u uvjetima unutar pogona imaju ili bi mogli imati ekvivalentna svojstva u smislu potencijala za izazivanje teških nesreća, primjenjuju se postupci za privremeno razvrstavanje u skladu s relevantnim člankom odgovarajuće direktive.
                                                   U slučaju tvari i pripravaka čija svojstva omogućuju razvrstavanje u više od jedne kategorije, za potrebe ove Direktive primjenjuju se najniže granične količine. Međutim, za primjenu pravila iz napomene 4., uvijek se koristi ona granična količina koja odgovara dotičnoj kategoriji razvrstavanja.
                                                   Za potrebe ove Direktive, Komisija uspostavlja i ažurira popis tvari razvrstanih u gornje kategorije usklađenom odlukom u skladu s Direktivom 67/548/EEZ.”

                                       ii.

                                       Napomena 2. zamjenjuje se sljedećim:

                                                   „2.

                                                   ‚Eksploziv’ znači:

                                                               —

                                                               tvar ili pripravak koji predstavlja rizik nastanka eksplozije zbog udarca, trenja, vatre ili drugih izvora paljenja (oznaka upozorenja R2),

                                                               —

                                                               tvar ili pripravak koji predstavlja vrlo velik rizik nastanka eksplozije zbog udarca, trenja, vatre ili drugih izvora zapaljenja (oznaka upozorenja R3), ili

                                                               —

                                                               tvar, pripravak ili predmet obuhvaćeni Klasom 1 Europskog sporazuma o cestovnom prijevozu opasnog tereta (UN/ADR) sklopljenog 30. rujna 1957., kako se izmjenjuje i kako se prenosi Direktivom Vijeća 94/55/EZ od 21. studenoga 1994. o usklađivanju zakonodavstava država članica u vezi s prijevozom opasnih tvari u cestovnom prometu (3).

                                                         Ova definicija obuhvaća i pirotehničke naprave koje se za potrebe ove Direktive definiraju kao tvari (ili mješavine tvari) namijenjene postizanju topline, svjetla, zvuka, plina ili dima ili kombinacije tih učinaka kroz samoodržive egzotermne kemijske reakcije. Kada su tvar ili pripravak predmet razvrstavanja i u smislu Sporazuma UN/ADR i dodjelom oznake upozorenja R2 ili R3, UN/ADR razvrstavanje ima prednost pred dodjelom oznake upozorenja.
                                                   Tvari i predmeti iz Klase 1 razvrstani su u neku od skupina od 1.1. do 1.6. u skladu s UN/ADR razvrstavanjem. To su sljedeće skupine:
                                                   Skupina 1.1.: ‚Tvari i predmeti velike eksplozivne opasnosti (velika eksplozija je eksplozija koja trenutačno oštećuje gotovo cjelokupnu robu).’
                                                   Skupina 1.2.: ‚Tvari i predmeti moguće opasnosti, ali ne i velike eksplozivne opasnosti.’
                                                   Skupina 1.3.:
                                                   ‚Tvari i predmeti koji mogu izazvati požar ili manju eksplozivnu opasnost ili su manje opasni ili oboje, ali nisu velike eksplozivne opasnosti:

                                                               (a)

                                                               čijim se zapaljenjem oslobađaju znatne količine topline; ili

                                                               (b)

                                                               koje gore jedna za drugom, proizvodeći manju eksploziju ili učinak njezinog poticanja ili jedno i drugo.’

                                                         Skupina 1.4.: ‚Tvari i predmeti male eksplozivne opasnosti u slučaju zapaljenja ili poticanja na reakciju u prijevozu. Učinci su uglavnom ograničeni na ambalažu i ne treba očekivati znatna izbijanja dijelova većega opsega ili veličine. Vanjski požar ne smije prouzročiti trenutačnu eksploziju gotovo cjelokupnog sadržaja pakiranja.’
                                                   Skupina 1.5: ‚Vrlo neosjetljive tvari kod kojih postoji opasnost od eksplozije mase, koje su tako neosjetljive da postoji vrlo mala vjerojatnost poticaja na reakciju ili prijelaza iz požara u detonaciju u uobičajenim uvjetima prijevoza. Minimalni je uvjet da takve tvari ne eksplodiraju na testu zapaljivosti na otvorenom.’
                                                   Skupina 1.6.: ‚Izuzetno neosjetljivi predmeti kod kojih ne postoji velika eksplozivna opasnost. Ti predmeti sadrže samo izuzetno neosjetljive tvari za detonaciju i pokazuju zanemarivu vjerojatnost nehotičnog poticaja na reakciju ili širenja. Rizik je ograničen na eksploziju jednog predmeta.’
                                                   U ovu definiciju uključene su i eksplozivne ili pirotehničke tvari ili pripravci koji sadrži dotični predmet. U slučaju predmeta koji sadrže eksplozivne ili pirotehničke tvari ili pripravke, ako je poznata količina tvari ili pripravaka, tada se za potrebe ove Direktive koristi ta količina. Ako količina nije poznata, tada se za potrebe ove Direktive čitav predmet smatra eksplozivnom tvari.”

                                       iii.

                                       druga alineja u napomeni 3. točki (b) broju 1. zamjenjuje se sljedećim:

                                                   „—

                                                   tvari i pripravci čije je plamište ispod 55 °C i koji pod tlakom ostaju u tekućem stanju, kada posebni uvjeti prerade, kao što su visoki tlak ili visoka temperatura mogu predstavljati opasnost od teške nesreće;”

                                       iv.

                                       napomena 3. točka (c) broj 2. zamjenjuje se sljedećim:

                                                   „2.

                                                   plinovi zapaljivi u dodiru sa zrakom pri okolnoj temperaturi i tlaku (oznaka upozorenja R12, druga alineja), koji su u plinovitom i superkritičnom stanju, i”

                                       v.

                                       napomena 3., točka (c) broj 3. zamjenjuje se sljedećim:

                                                   „3.

                                                   zapaljive i lako zapaljive tekuće tvari i pripravci koji se održavaju na temperaturi iznad njihove temperature vrelišta.”

                                       vi.

                                       napomena 4. zamjenjuje se sljedećim:

                                                   „4.

                                                   U slučaju da se u pogonu ne nalazi nijedna pojedinačna tvar ni pripravak u količini većoj ili jednakoj relevantnim graničnim količinama, primjenjuje se sljedeće pravilo kako bi se utvrdilo je li dotični pogon obuhvaćen relevantnim zahtjevima ove Direktive.
                                                   Ova se Direktiva primjenjuje ako je zbroj

                                                               q1/QU1 + q2/QU2 + q3/QU3 + q4/QU4 + q5/QU5 + … veći ili jednak 1,

                                                               gdje qx = količina opasne tvari × (ili kategorija opasnih tvari) koja potpada pod dio 1. ili 2. ovog Priloga,

                                                               a QUX = relevantna granična količina za tvar ili kategoriju × iz stupca 3. dijela 1. ili 2.

                                                         Ova se Direktiva primjenjuje, s iznimkom članaka 9., 11. i 13. ako je zbroj

                                                               q1/QL1 + q2/QL2 + q3/QL3 + q4/QL4 + q5/QL5 + … veći ili jednak 1,

                                                               gdje qx = količina opasne tvari × (ili kategorija opasnih tvari) koja potpada pod dio 1. ili 2. ovog Priloga,

                                                               a QLX = relevantna granična količina za tvar ili kategoriju × iz stupca 2. dijela 1. ili 2.

                                                         Ovo se pravilo koristi za procjenu cjelokupne opasnosti povezane s toksičnosti, zapaljivosti i eko-toksičnosti. Stoga se mora primjenjivati tri puta:

                                                               (a)

                                                               za zbrajanje tvari i pripravaka koji su navedeni u dijelu 1. i razvrstani kao toksični ili vrlo toksični, s tvarima i pripravcima koji pripadaju kategoriji 1. ili 2.;

                                                               (b)

                                                               za zbrajanje tvari i pripravaka koji su navedeni u dijelu 1. i razvrstani kao oksidirajući, eksplozivni, zapaljivi, lako zapaljivi ili vrlo lako zapaljivi, s tvarima i pripravcima koji pripadaju kategoriji 3., 4., 5., 6., 7.a, 7.b, ili 8.;

                                                               (c)

                                                               za zbrajanje tvari i pripravaka koji su navedeni u dijelu 1. i razvrstani kao opasni za okoliš (R50 (uključujući R50/53) ili R51/53), s tvarima i pripravcima koji pripadaju kategoriji 9.(i) ili 9.(ii);

                                                         Releventne odredbe ove Direktive primjenjuju se ako je bilo koji zbroj dobiven pod (a), (b) ili (c) veći ili jednak 1.”

                                       vii.

                                       na kraju napomena pojavljuju se sljedeće bilješke:

                                                   „(1)

                                                      SL 196, 16.8.1967., str. 1.
                                                   Direktiva kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ) br. 807/2003 (SL L 122, 16.5.2003., str. 36.).

                                                   (2)

                                                      SL L 200, 30.7.1999., str. 1.
                                                   Direktiva kako je izmijenjena Direktivom Komisije 2001/60/EZ (SL L 226, 22.8.2001., str. 5.).

                                                   (3)

                                                      SL L 319, 12.12.1994., str. 7.,
                                                   Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 2003/28/EZ (SL L 90, 8.4.2003., str. 45.).”


title: Direktiva Komisije 1999/16/EZ od 16. ožujka 1999. o prilagodbi tehničkom napretku Direktive Vijeća 77/540/EEZ u odnosu na parkirna svjetla za motorna vozila  Tekst značajan za EGP

text:
               13/Sv. 010

               HR

               Službeni list Europske unije

               111

         31999L0016

               L 097/33

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               16.03.1999.

      DIREKTIVA KOMISIJE 1999/16/EZ
   od 16. ožujka 1999.
   o prilagodbi tehničkom napretku Direktive Vijeća 77/540/EEZ u odnosu na parkirna svjetla za motorna vozila
   (Tekst značajan za EGP)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 70/156/EEZ od 6. veljače 1970. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na homologaciju tipa motornih vozila i njihovih prikolica (1), kako je zadnje izmijenjena Direktivom 98/91/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2), a posebno njezin članak 13. stavak 2.,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 77/540/EEZ od 28. lipnja 1977. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na parkirna svjetla za motorna vozila (3), kako je zadnje izmijenjena Aktom o pristupanju Austrije, Finske i Švedske, a posebno njezin članak 10.,

               (1)

               budući da je Direktiva 77/540/EEZ jedna od posebnih direktiva o postupku EZ homologacije tipa koji je utvrđen Direktivom Vijeća 70/156/EEZ; budući da se, stoga, odredbe utvrđene Direktivom 70/156/EEZ u odnosu na sustave vozila, sastavne dijelove i zasebne tehničke jedinice vozila primjenjuju na Direktivu 77/540/EEZ;

               (2)

               budući da se posebno u članku 3. stavku 4. i članku 4. stavku 3. Direktive 70/156/EEZ zahtijeva da svaka posebna Direktiva ima priložen opisni dokument kao i certifikat o homologaciji tipa na temelju Priloga VI. Direktivi 70/156/EEZ kako bi se postupak homologacije tipa mogao računalno obraditi; budući da certifikat o homologaciji tipa predviđen Direktivom 77/540/EEZ treba odgovarajuće izmijeniti;

               (3)

               budući da te postupke treba pojednostavniti kako bi se održala istovrijednost između određenih posebnih direktiva i odgovarajućih pravilnika Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE), predviđena člankom 9. stavkom 2. Direktive 70/156/EEZ, kad se ti pravilnici izmijene; budući da, kao prvi korak, tehničke zahtjeve Direktive 77/540/EEZ treba zamijeniti onima iz Pravilnika UNECE br. 77 upućivanjem na mjesto na kojem se oni nalaze u Pravilniku;

               (4)

               budući da je potrebno osigurati udovoljavanje zahtjeva Direktive Vijeća 76/756/EEZ (4), kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 97/28/EZ (5), te zahtjeva Direktive Vijeća 76/761/EEZ (6), kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 1999/17/EZ (7);

               (5)

               budući da su mjere predviđene ovom Direktivom u skladu s mišljenjem Odbora za prilagodbu tehničkom napretku uspostavljenog Direktivom 70/156/EEZ,

         DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Direktiva 77/540/EEZ mijenja se kako slijedi:

               1.

               Članak 1. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
               „1.   Svaka država članica dodjeljuje EZ homologaciju tipa sastavnog dijela za svaki tip parkirnog svjetla koji ispunjava zahtjeve za izvedbu i ispitivanje koji su predviđeni u odgovarajućim prilozima.”

               2.

               U članku 2., prvi stavak zamjenjuje se sljedećim:
               „Države članice, za svaki tip parkirnog svjetla koji odobre u skladu s člankom 1., dodjeljuju proizvođaču oznaku EZ homologacije tipa sastavnog dijela koja je sukladna predlošku iz Dodatka 3. Prilogu I.”

               3.

               Članak 4. zamjenjuje se sljedećim:
               „Članak 4.
               Nadležna tijela država članica međusobno se obavještavaju, putem postupaka navedenih u članku 4. stavku 6. Direktive 70/156/EEZ, o svakoj homologaciji koju dodijele, odbiju ili povuku u skladu s ovom Direktivom.”

               4.

               Članak 9. zamjenjuje se sljedećim:
               „Članak 9.
               U smislu ove Direktive ‚vozilo’ označava svako motorno vozilo namijenjeno uporabi na cesti, sa ili bez nadogradnje, s najmanje četiri kotača i najvećom konstrukcijskom brzinom većom od 25 km/h, i njegove prikolice, osim tračnih vozila, poljoprivrednih i šumarskih traktora i svih pokretnih strojeva.”

               5.

               Prilozi se zamjenjuju tekstom u Prilogu ovoj Direktivi.

         Članak 2.
   1.   Od 1. listopada 1999., ili šest mjeseci od stvarnog datuma objave ako se tekstovi navedeni u članku 3. objave nakon 1. travnja 1999., države članice ne smiju, iz razloga koji se odnose na parkirna svjetla:

               —

               odbiti dodijeliti EZ homologaciju ni nacionalnu homologaciju za određeni tip motornog vozila ili tip parkirnog svjetla, ni

               —

               zabraniti registraciju, prodaju ni stavljanje u uporabu vozila ni prodaju ni stavljanje u uporabu parkirnih svjetala,

         ako parkirna svjetla ispunjavaju zahtjeve Direktive 77/540/EEZ, kako je zadnje izmijenjena ovom Direktivom, i ako su, što se tiče vozila, ugrađena u skladu sa zahtjevima utvrđenima u Direktivi 76/756/EEZ.
   2.   Od 1. travnja 2000. države članice:

               —

               više neće dodjeljivati EZ homologaciju, i

               —

               mogu odbiti dodijeliti nacionalnu homologaciju

         za svaki tip vozila, iz razloga koji se odnose na parkirna svjetla, te za svaki tip parkirnih svjetala, ako nisu ispunjeni zahtjevi Direktive 77/540/EEZ, kako je izmijenjena ovom Direktivom.
   3.   Od 1. travnja 2001. zahtjevi Direktive 77/540/EEZ koji se odnose na parkirna svjetla kao sastavne dijelove, kako je izmijenjena ovom Direktivom, primjenjuju se u smislu članka 7. stavka 2. Direktive 70/156/EEZ.
   4.   Neovisno o stavcima 2. i 3., države članice mogu i dalje dodjeljivati EZ homologaciju tipa za parkirna svjetla kao rezervne dijelove i dopustiti njihovu prodaju i stavljanje u uporabu u skladu s prijašnjim inačicama Direktive 77/540/EEZ ako su takva parkirna svjetla:

               —

               namijenjena za ugradnju na vozilima koja su već u uporabi, i

               —

               ako zadovoljavaju zahtjeve navedene Direktive koji su se primjenjivali prilikom prve registracije vozila.

         Članak 3.
   Stavci i prilozi iz Pravilnika UNECE-a br. 77, navedeni u točki 1. Priloga II., objavljuju se u Službenom listu Europskih zajednica do 1. travnja 1999.
   Članak 4.
   1.   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 1. listopada 1999.; međutim, ako se tekstovi iz članka 3. objave nakon 1. travnja 1999., države članice ispunjavaju tu obvezu šest mjeseci od datuma stvarne objave tih tekstova. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.
   Države članice te odredbe primjenjuju od 1. listopada 1999. ili, ako se tekstovi iz članka 3. objave nakon 1. travnja 1999., šest mjeseci od datuma stvarne objave tih tekstova.
   Kada države članice donose ove odredbe, te odredbe prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
   2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekstove glavnih odredaba nacionalnog prava koje donose u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 5.
   Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europskih zajednica.
   Članak 6.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 16. ožujka 1999.

            Za Komisiju

         Martin BANGEMANN

            Član Komisije

      (1)  SL L 42, 23.2.1970., str. 1.

      (2)  SL L 11, 16.1.1999., str. 25.

      (3)  SL L 220, 29.8.1977., str. 83.

      (4)  SL L 262, 27.9.1976., str. 1.

      (5)  SL L 171, 30.6.1997., str. 1.

      (6)  SL L 262, 27.9.1976., str. 96.

      (7)  SL L 97, 12.4.1999., str. 45.
   PRILOG
   „
         POPIS PRILOGA

                     PRILOG I.:

                  Administrativne odredbe za homologaciju tipa

                        Dodatak 1.:

                  Opisni dokument

                        Dodatak 2.:

                  Certifikat o homologaciji tipa

                        Dodatak 3.:

                  Obrasci EZ homologacijske oznake tipa sastavnog dijela

                     PRILOG II.:

                  Tehnički zahtjevi

         PRILOG I.
         UPRAVNE ODREDBE ZA HOMOLOGACIJU TIPA
         1.   ZAHTJEV ZA EZ HOMOLOGACIJU TIPA SASTAVNOG DIJELA
         1.1   Zahtjev za homologaciju tipa sastavnog dijela prema članku 3. stavku 4. Direktive 70/156/EEZ za određeni tip parkirnog svjetla podnosi proizvođač.
         1.2.   Obrazac opisnog dokumenta nalazi se u Dodatku 1.
         Tehničkoj službi odgovornoj za provođenje homologacijskih ispitivanja treba dostaviti sljedeće:
         1.3.1.   dva uzorka opremljena preporučenim svjetlom ili svjetlima; ako su parkirna svjetla namijenjena za ugradnju samo na jednoj strani vozila, dva podnesena uzorka mogu biti istovjetna i prikladna za ugradnju samo na desnoj ili samo na lijevoj strani vozila.
         2.   OZNAČIVANJE
         Naprave koje se podnose za EZ homologaciju tipa sastavnog dijela moraju biti označene:
         2.1.1.   trgovačkim nazivom ili oznakom proizvođača:
         2.1.2.   u slučaju svjetala sa zamjenjivim izvorima svjetlosti: propisanim tipom (tipovima) žarulja sa žarnom niti;
         2.1.3.   u slučaju svjetala s nezamjenjivim izvorima svjetlosti: nazivnim naponom i nazivnom snagom.
         2.2.   Te oznake moraju biti jasno čitljive i neizbrisive i postavljene na svjetleću površinu ili na jednu od svjetlećih površina naprave. One moraju biti vidljive izvana i nakon ugradnje naprave na vozilo.
         2.3.   Na svakoj napravi mora biti dovoljno prostora za oznaku homologacije tipa sastavnog dijela. Taj prostor mora se označiti na crtežima navedenima u Dodatku 1.
         3.   DODJELJIVANJE EZ HOMOLOGACIJE TIPA SASTAVNOG DIJELA
         3.1.   Ako su ispunjeni svi potrebni zahtjevi, EZ homologacija tipa dodjeljuje se u skladu s člankom 4. stavkom 3. i, ako je to primjenjivo, člankom 4. stavkom 4. Direktive 70/156/EEZ.
         3.2.   Obrazac certifikata o homologaciji tipa nalazi se u Dodatku 2.
         3.3.   Za svaki homologirani tip parkirnog svjetla dodijelit će se homologacijski broj u skladu s Prilogom VII. Direktivi 70/156/EEZ. Ista država članica ne smije dodijeliti isti homologacijski broj drugome tipu parkirnog svjetla.
         3.4.   Kad se podnosi zahtjev za EZ homologaciju tipa sastavnog dijela za tip svjetlosne i svjetlosne signalne naprave koja uključuje parkirno svjetlo i druga svjetla, može se dodijeliti jedinstveni broj EZ homologacije tipa sastavnog dijela pod uvjetom da parkirno svjetlo ispunjava zahtjeve iz ove Direktive, a svako od preostalih svjetala koja čine svjetlosnu i svjetlosnu signalnu napravu za koju se podnosi zahtjev za EZ homologaciju tipa sastavnog dijela u skladu je s posebnom direktivom koja se na njega odnosi.
         4.   OZNAKA EZ HOMOLOGACIJE TIPA SASTAVNOG DIJELA
         4.1.   Osim oznaka navedenih u točki 2.1., svako parkirno svjetlo sukladno tipu homologiranom na temelju ove Direktive, treba biti označeno oznakom EZ homologacije tipa sastavnog dijela.
         Ta se oznaka sastoji od:
         4.2.1.   pravokutnika u kojemu se nalazi malo slovo „e”, nakon čega slijedi brojčana ili slovna oznaka države članice koja je dodijelila homologaciju:

                     „1”

                     za Njemačku

                     „2”

                     za Francusku

                     „3”

                     za Italiju

                     „4”

                     za Nizozemsku

                     „5”

                     za Švedsku

                     „6”

                     za Belgiju

                     „9”

                     za Španjolsku

                     „11”

                     za Ujedinjenu Kraljevinu

                     „12”

                     za Austriju

                     „13”

                     za Luksemburg

                     „17”

                     za Finsku

                     „18”

                     za Dansku

                     „21”

                     za Portugal

                     „23”

                     za Grčku

                     „IRL”

                     za Irsku;

               4.2.2.   u blizini pravokutnika „osnovnog homologacijskog broja” iz odjeljka 4. broja homologacije tipa iz Priloga VII. Direktivi 70/156/EEZ, ispred kojeg je dvoznamenkasti redni broj koji označuje posljednje važnije tehničke izmjene Direktive 77/540/EEZ na dan dodjeljivanja EEZ homologacije tipa. U ovoj je Direktivi taj redni broj „00”;
         4.2.3.   ako svjetlo emitira narančastu svjetlost sprijeda i straga, mora biti označeno strelicom koja pokazuje smjer, pri čemu je strelica usmjerena prema prednjem dijelu vozila.
         4.3.   Oznaka EZ homologacije tipa sastavnog dijela mora biti pričvršćena na leću ili na jednu od leća svjetla tako da je jasno čitljiva i neizbrisiva i nakon ugradnje svjetla na vozilo.
         4.4.   Primjer oznake EZ homologacije tipa sastavnog dijela nalazi se u Dodatku 3.
         Kada se za tip svjetlosne i svjetlosne signalne naprave koja uključuje parkirno svjetlo i druga svjetla, u skladu s gore navedenom točkom 3.4. dodjeljuje jedinstveni broj EZ homologacije tipa sastavnog dijela, može se postaviti samo jedna oznaka EZ homologacije tipa sastavnog dijela koja se sastoji od:
         4.5.1.   pravokutnika u kojemu se nalazi malo slovo „e”, nakon čega slijedi brojčana ili slovna oznaka države članice koja je dodijelila homologaciju (vidjeti točku 4.2.1.);
         4.5.2.   osnovnog homologacijskog broja (vidjeti prvi dio rečenice u točki 4.2.2.);
         4.5.3.   ako je potrebno, propisane strelice ako se odnosi na svjetlosni sklop kao cjelinu.
         Ta se oznaka može postaviti bilo gdje na svjetlima koja su grupirana, kombinirana ili uzajamno integrirana, pod uvjetom da je:
         4.6.1.   vidljiva nakon ugradnje svjetala;
         4.6.2.   nije moguće ukloniti nijedan sastavni dio za prijenos svjetla grupiranih, kombiniranih ili integriranih svjetala, a da se istodobno ne ukloni homologacijska oznaka.
         Identifikacijski simbol za svako svjetlo koje odgovara svakoj direktivi u skladu s kojom je dodijeljena EZ homologacija tipa sastavnog dijela, zajedno s rednim brojem (vidjeti drugi dio rečenice u točki 4.2.2.), te, prema potrebi, slovo „D” i propisna strelica, moraju biti označeni:
         4.7.1.   na odgovarajućoj površini koja emitira svjetlost;
         4.7.2.   ili u skupini, tako da se svako od grupiranih, kombiniranih ili integriranih svjetala može jasno prepoznati.
         4.8.   Mjere sastavnih dijelova te oznake ne smiju biti manje od najmanjih mjera utvrđenih za pojedinačne oznake u različitim direktivama na temelju kojih je dodijeljena EZ homologacija tipa sastavnog dijela.
         5.   PREINAKE TIPA I IZMJENE HOMOLOGACIJE
         5.1.   U slučaju preinake tipa koji je homologiran prema ovoj Direktivi, primjenjuju se odredbe članka 5. Direktive 70/156/EEZ.
         6.   SUKLADNOST PROIZVODNJE
         6.1.   U pravilu se mjere za osiguravanje sukladnosti proizvodnje donose u skladu s odredbama članka 10. Direktive 70/156/EEZ.
         6.2.   Svako parkirno svjetlo mora ispunjavati uvjete navedene u ovoj Direktivi. Unatoč tomu, za parkirna svjetla nasumice odabrana iz serijske proizvodnje, zahtjevi u vezi s najmanjom jakosti emitiranog svjetla (izmjereno standardnom svjetiljkom sa žarnom niti iz točke 8.) (1) ograničeni su u svakom smjeru na 80 % najmanjih emitiranih vrijednosti utvrđenih u točkama 7.1. i 7.2 (1). Pod jednakim uvjetima, najveće propisane vrijednosti mogu se prekoračiti za 20 %.

         Dodatak 1.

         Dodatak 2.

         Dodatak 3.
         PRIMJER OZNAKE EZ HOMOLOGACIJE TIPA SASTAVNOG DIJELA

         Naprava označena gore prikazanom oznakom EZ homologacije tipa sastavnog dijela je parkirno svjetlo, homologirano u Njemačkoj (e1) na temelju ove Direktive (00) pod osnovnim homologacijskim brojem 1471.

         PRILOG II.
         TEHNIČKI ZAHTJEVI
         Tehnički zahtjevi utvrđeni su u točkama 2. te od 6. do 9. i u prilozima od 3. do 5. Pravilnika UNECE-a br. 77 koji sadrži sljedeće konsolidirane dokumente:

                     —

                     Pravilnik u svom izvornom obliku (00) (2);

                     —

                     dopune 1. i 2. Pravilniku br. 77 zajedno s preinakama (3);

                     —

                     dopunu 3. Pravilniku br. 77 (4);

                     —

                     dopunu 4. Pravilniku br. 77 (5),

               osim što se:
         1.1.   uputa na „Pravilnik br. 48” podrazumijeva kao uputa na „Direktivu 76/756/EEZ”.
         1.2.   uputa na „Pravilnik br. 37” podrazumijeva kao uputa na „Prilog VII. Direktivi 76/761/EEZ”.
      ”

      (1)  Dokumenata navedenih u točki 1. Priloga II. ovoj Direktivi.

      (2)

               E/ECE/324

               Rev. 1/Add. 76.

               E/ECE/TRANS/505.

      (3)

               E/ECE/324

               Rev. 1/Add. 76/Amend. 1.

               E/ECE/TRANS/505.

      (4)

               E/ECE/324

               Rev. 1/Add. 76/Amend. 2.

               E/ECE/TRANS/505.

      (5)  TRANS/WP.29/530.


title: Direktiva Komisije 2007/54/EZ od 29. kolovoza 2007. o izmjeni Direktive Vijeća 76/768/EEZ o kozmetičkim proizvodima radi prilagodbe tehničkom napretku njezinih priloga II. i III.  Tekst značajan za EGP

text:
               13/Sv. 016

               HR

               Službeni list Europske unije

               295

         32007L0054

               L 226/21

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               29.08.2007.

      DIREKTIVA KOMISIJE 2007/54/EZ
   od 29. kolovoza 2007.
   o izmjeni Direktive Vijeća 76/768/EEZ o kozmetičkim proizvodima radi prilagodbe tehničkom napretku njezinih priloga II. i III.
   (Tekst značajan za EGP)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir ugovor o osnivanju Europske zajednice,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 76/768/EEZ od 27. srpnja 1976. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na kozmetičke proizvode (1), a posebno njezin članak 8. stavak 2.,
   nakon savjetovanja sa Znanstvenim odborom za proizvode široke potrošnje,
   budući da:

               (1)

               Znanstveni odbor za kozmetičke i neprehrambene proizvode široke potrošnje koji je Odlukom Komisije 2004/210/EZ (2) zamijenjen Znanstvenim odborom za proizvode široke potrošnje (SCCP) zaključio je nakon objavljivanja znanstvenog istraživanja 2001. godine, pod naslovom „Uporaba trajnih bojila za kosu i rizik od karcinoma mjehura” da mogući rizici zabrinjavaju. Preporučio je da Komisija poduzme daljnje mjere za kontrolu tvari u bojilima za kosu.

               (2)

               Znanstveni odbor za proizvode široke potrošnje dodatno je preporučio cjelokupnu strategiju procjene sigurnosti za tvari koje se rabe u bojilima za kosu, uključujući uvjete za ispitivanje moguće genotoksičnosti/mutagenosti.

               (3)

               Nastavno na mišljenje SCCP-a Komisija je zajedno s državama članicama i zainteresiranim stranama dogovorila cjelokupnu strategiju za reguliranje tvari koje se rabe u bojilima za kosu prema kojoj se od industrije zahtijeva da dostavi evidenciju koja sadrži znanstvene podatke o tvarima za bojenje kose i koje će ocijeniti SCCP.

               (4)

               Tvari za koje se ne dostavi ažurirana evidencija o njihovoj sigurnosti, koja omogućuje odgovarajuću procjenu rizika, potrebno je uključiti u Prilog II.

               (5)

               Trenutačno su ipak 4,4’-diaminodifenilamin i njegove soli; 4-dietilamino-o-toluidin i njegove soli; N,N-dietil-p-fenilendiamin i njegove soli; N,N-dimetil-p-fenilendiamin i njegove soli; i toluen-3,4,-diamin i njegove soli nabrojane pod referentnim brojevima 8 i 9 u Prilogu III., dijelu 1., koje su opće stavke. Stoga se moraju izričito izbrisati iz općih stavki u Prilogu III. Umjesto toga ih je primjereno nabrojati u Prilogu II. Stoga treba te priloge sukladno izmijeniti.

               (6)

               Direktivu 76/768/EEZ treba stoga na odgovarajući način izmijeniti.

               (7)

               Mjere predviđene ovom Direktivom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za kozmetičke proizvode,

         DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Prilozi II. i III. Direktivi 76/768/EEZ se izmjenjuju u skladu s Prilogom ovoj Direktivi.
   Članak 2.
   1.   Države članice donose i objavljuju zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 18. ožujka 2008. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba i korelacijsku tablicu između tih odredaba i ove Direktive.
   Ova Direktiva primjenjuje se od 18. lipnja 2008. Kada države članice donose ove odredbe, te odredbe prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
   2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 3.
   Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Članak 4.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 29. kolovoza 2007.

            Za Komisiju

         Günter VERHEUGEN

            Potpredsjednik

      (1)  SL L 262, 27.9.1976., str. 169. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 2007/22/EZ (SL L 101, 18.4.2007., str. 11.).

      (2)  SL L 66, 4.3.2004., str. 45.
   PRILOG
   Direktiva 76/768/EEZ mijenja se kako slijedi:

               1.

               U Prilogu II. dodaju se sljedeći referentni brojevi od 1244 do 1328:

                           Ref. br.

                           Kemijsko ime/INCI-ime

                           „1244

                           1-metil-2,4,5-trihidroksibenzen (CAS br. 1124-09-0) i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1245

                           2,6-dihidroksi-4-metilpiridin (CAS br. 4664-16-8) i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1246

                           5-hidroksi-1,4-benzodioksan (CAS br. 10288-36-5) i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1247

                           3,4-metilendioksifenol (CAS br 533-31-3) i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1248

                           3,4-metilendioksianilin (CAS br. 14268-66-7) i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1249

                           Hidroksipiridinon (CAS br. 822-89-9) i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1250

                           3-nitro-4-aminofenoksietanol (CAS br. 50982-74-6) i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1251

                           2-metoksi-4-nitrofenol (CAS br. 3251-56-7) (4-nitrogvajakol) i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1252

                           C.I. Acid Black br. 12219-01-1) i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1253

                           1,3,5-trihidroksibenzen (CAS br. 108-73-6) (Floroglucinol) i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1254

                           1,2,4-benzentriacetat (CAS br. 613-03-6) i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1255

                           Etanol, 2,2′-iminobis-, reakcijski produkti s epiklorohidrinom i 2-nitro-1,4-benzendiaminom (CAS br. 68478-64-8) (CAS158571-58-5) (HC Blue br. 5) i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1256

                           N-metil-1,4-diaminoantrakinon, reakcijski produkti s epiklorohidrinom i monoetanolaminom (CAS br. 158571-57-4) (HC Blue 4) i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1257

                           4-aminobenzensulfonska kiselina (CAS br. 121-57-3) i njezine soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1258

                           3,3′-(sulfonilbis(2-nitro-4,1-fenilen)imino)bis(6-(fenilamino)) benzensulfonska kiselina i njezine soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1259

                           3(ili5)((4-(benzilmetilamino)fenil)azo)-1,2-(ili1,4)-dimetil-1H-1,2,4-triazol i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1260

                           2,2′-((3-kloro-4-((2,6-dikloro-4-nitrofenil)azo)fenil)imino)bisetanol (CAS br. 23355-64-8) (Disperse Brown 1) i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1261

                           Benzotiazol, 2-[[4-[etil(2-hidroksietil)amino]fenil]azo]-6-metoksi-3-metil- i njegove soli, kada se rabi kao sastojak u proizvodima za bojenje kose

                           1262

                           2-[(4-kloro-2-nitrofenil)azo]-N-(2-metoksifenil-3-oksobutanamid (CAS br. 13515-40-7) (Pigment Yellow 73) i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1263

                           2,2′-[(3,3′-dikloro[1,1′-bifenil]-4,4′-diil)bis(azo)]bis[3-okso-N-fenilbutanamid] (CAS br. 6358-85-6) (Pigment Yellow 12) i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1264

                           2,2′-(1,2-etendiil)bis[5-((4-etoksifenil)azo]benzensulfonska kiselina) i njezine soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1265

                           2,3-dihidro-2,2-dimetil-6-[(4-(fenilazo)-1-nafthalenil)azo]-1H-pirimidin (CAS br. 4197- 25-5) (Solvent Black 3) i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1266

                           3(ili5)-[[4-[(7-amino-1-hidroksi-3-sulfonato-2-naftil)azo]-1-naftil]azo]salicilna kiselina i njezine soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1267

                           2-naftalensulfonska kiselina, 7-(benzoilamino)-4-hidroksi-3-[[4-[(4-sulfofenil)azo]fenil]azo]- i njezine soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1268

                           (μ-((7,7′-iminobis(4-hidroksi-3-((2-hidroksi-5-(N-metilsulfamoil)fenil)azo)naftalen-2- sulfonato))(6-)))dikuprat (2-) i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1269

                           3-[(4-(acetilamino)fenil)azo]-4-hidroksi-7-[[[[5-hidroksi-6-(fenilazo)-7-sulfo-2- naftalenil]amino]karbonil]amino]-2-naftalensulfonska kiselina i njezine soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1270

                           2-naftalensulfonska kiselina, 7,7′-(karbonildiimino)bis(4-hidroksi-3-[[2-sulfo-4-[(4-sulfofenil)azo]fenil]azo]-, (CAS br. 25188-41-4) i njezine soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1271

                           Etanaminij, N-(4-[bis[4-(dietilamino)fenil]metilen]-2,5-cikloheksadien-1-iliden)-N-etil- i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1272

                           3H-indolij, 2-[[(4-metoksifenil)metilhidrazono]metil]-1,3,3-trimetil- i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1273

                           3H-indolij, 2-(2-((2,4-dimetoksifenil)amino)etenil)-1,3,3-trimetil- i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1274

                           Nigrozin topljiv u alkoholu (CAS br. 11099-03-9) (Solvent Black 5), kada se rabi kao sastojak u proizvodima za bojenje kose

                           1275

                           Fenoksazin-5-ij, 3,7-bis(dietilamino)-, (CAS br. 47367-75-9) i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1276

                           Benzo[a]fenoksazin-7-ij, 9-(dimetilamino)-, i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1277

                           6-amino-2-(2,4-dimetilfenil)-1H-benz[de]izokinolin-1,3(2H)-dion (CAS br. 2478-20-8) (Solvent Yellow 44) i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1278

                           1-amino-4-[[4-[(dimetilamino)metil]fenil]amino]antrakinon (CAS br. 12217-43-5) i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1279

                           Šelak kiselina (CI Natural Red 25) (CAS br. 60687-93-6) i njezine soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1280

                           Benzensulfonska kiselina, 5-[(2,4-dinitrofenil)amino]-2-(fenilamino)-, (CAS br. 15347-52-1) i njezine soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1281

                           4-[(4-nitrofenil)azo]anilin (CAS br. 730-40-5) (Disperse Orange 3) i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1282

                           4-nitro-m-fenilendiamin (CAS br. 5131-58-8) i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1283

                           1-amino-4-(metilamino)-9,10-antracendion (CAS br. 1220-94-6) (Disperse Violet 4) i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1284

                           N-metil-3-nitro-p-fenilendiamin (CAS br. 2973-21-9) i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1285

                           N1-(2-hidroksietil)-4-nitro-o-fenilendiamin (CAS br. 56932-44-6) (HC Yellow br. 5) i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1286

                           N1-(tris(hidroksimetil))metil-4-nitro-1,2-fenilendiamin (CAS br. 56932-45-7) (HC Yellow br. 3) i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1287

                           2-nitro-N-hidroksietil-p-anisidin (CAS br. 57524-53-5) i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1288

                           N,N′-dimetil-N-hidroksietil-3-nitro-p-fenilendiamin (CAS br. 10228-03-2) i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1289

                           3-(N-metil-N-(4-metilamino-3-nitrofenil)amino)propan-1,2-diol (CAS br. 93633-79-5) i njezine soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1290

                           4-etilamino-3-nitrobenzojeva kiselina (CAS br. 2788-74-1) (N-etil-3-nitro PABA) i njezine soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1291

                           (8-[(4-amino-2-nitrofenil)azo]-7-hidroksi-2-naftil)trimetilamonij i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose, osim Basic Red 118 (CAS 71134-97-9) kao nečistoća u Basic Brown 17), kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1292

                           5-((4-(dimetilamino)fenil)azo)-1,4-dimetil-1H-1,2,4-triazol i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1293

                           m-fenilendiamin, 4-(fenilazo)-, (CAS br. 495-54-5) i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1294

                           1,3-benzendiamin, 4-metil-6-(fenilazo)- i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1295

                           2,7-naftalendisulfonska kiselina, 5-(acetilamino)-4-hidroksi-3-((2-metilfenil)azo)- i njezine soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1296

                           4,4′-[(4-metil-1,3-fenilen)bis(azo)]bis[6-metil-1,3-benzendiamin] (CAS br. 4482-25-1) (Basic Brown 4) i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1297

                           Benzenaminij, 3-[[4-[[diamino(fenilazo)fenil]azo]-2-metilfenil]azo]-N,N,N-trimetil- i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1298

                           Benzenaminij, 3-[[4-[[diamino(fenilazo)fenil]azo]-1-naftalenil]azo]-N,N,N-trimetil- i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1299

                           Etanaminij, N-[4-[(4-(dietilamino)fenil)fenilmetilen]-2,5-cikloheksadien-1-iliden]-N-etil i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1300

                           9,10-antracendion, 1-[(2-hidroksietil)amino]-4-(metilamino)- (CAS br. 86722-66-9) i njegovi derivati i soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1301

                           1,4-diamino-2-metoksi-9,10-antracendion (CAS br. 2872-48-2) (Disperse Red 11) i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1302

                           1,4-dihidroksi-5,8-bis[(2-hidroksietil)amino]antrakinon (CAS br. 3179-90-6) (Disperse Blue 7) i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1303

                           1-[(3-aminopropil)amino]-4-(metilamino)antrakinon i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1304

                           N-[6-[(2-kloro-4-hidroksifenil)imino]-4-metoksi-3-okso-1,4-cikloheksadien-1-il]acetamid (CAS br. 66612-11-1) (HC Yellow br. 8) i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1305

                           [6-[[3-kloro-4-(metilamino)fenil]imino]-4-metil-3-oksocikloheksa-1,4-dien-1-il]urea (CAS br. 56330-88-2 (HC Red br. 9) i njezine soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1306

                           Fenotiazin-5-ij, 3,7-bis(dimetilamino)- i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1307

                           4,6-bis(2-hidroksietoksi)-m-fenilendiamin i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1308

                           5-amino-2,6-dimetoksi-3-hidroksipiridin (CAS br. 104333-03-1) i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1309

                           4,4′-diaminodifenilamin (CAS br. 537-65-5) i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1310

                           4-dietilamino-o-toluidin (CAS br. 148-71-0) i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1311

                           N,N-dietil-p-fenilendiamin (CAS br. 93-05-0) i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1312

                           N,N-dimetil-p-fenilendiamin (CAS br. 99-98-9) i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1313

                           Toluen-3,4-diamin (CAS br. 496-72-0) i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1314

                           2,4-diamino-5-metilfenoksietanol (CAS br. 141614-05-3) i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1315

                           6-amino-o-cresol (CAS br. 17672-22-9) i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1316

                           Hidroksietilaminometil-p-aminofenol (CAS br. 110952-46-0) i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1317

                           2-amino-3-nitrofenol (CAS br. 603-85-0) i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1318

                           2-kloro-5-nitro-N-hidroksietil-p-fenilendiamin (CAS br. 50610-28-1) i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1319

                           2-nitro-p-fenilendiamin (CAS br. 5307-14-2) i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1320

                           Hidroksietil-2,6-dinitro-p-anisidin (CAS br. 122252-11-3) i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1321

                           6-nitro-2,5-piridindiamin (CAS br. 69825-83-8) i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1322

                           Fenazin, 3,7-diamino-2,8-dimetil-5-fenil- i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1323

                           3-hidroksi-4-[(2-hidroksinaftil)azo]-7-nitronaftalen-1-sulfonska kiselina (CAS br. 16279-54-2) i njezine soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1324

                           3-[(2-nitro-4-(trifluorometil)fenil)amino]propan-1,2-diol (CAS br. 104333-00-8) (HC Yellow br. 6) i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1325

                           2-[(4-kloro-2-nitrofenil)amino]etanol (CAS br. 59320-13-7) (HC Yellow br. 12) i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1326

                           3-[[4-[(2-hidroksietil)metilamino]-2-nitrofenil]amino]-1,2-propandiol (CAS br. 173994-75-7) i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1327

                           3-[[4-[etil(2-hidroksietil)amino]-2-nitrofenil]amino]-1,2-propandiol (CAS br. 114087-41-1) i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose

                           1328

                           Etanaminij, N-[4-[[4-(dietilamino)fenil][4-(etilamino)-1- naftalenil]metilen]-2,5-cikloheksadien-1-iliden]-N-etil- i njegove soli, kada se rabe kao sastojci u proizvodima za bojenje kose”

               2.

               Prilog III. mijenja se kako slijedi:

                           a)

                           Dio 1. mijenja se kako slijedi:

                                       i.

                                       u stupcu b referentnog broja 8, riječi „p-fenilendiamin, njegovi N-supstituirani derivati i njegove soli; N-supstituirani derivati o-fenilendiamina(5), osim derivata koji su nabrojani drugdje u ovom Prilogu” zamjenjuju se sljedećim: „p-fenilendiamin, njegovi N-supstituirani derivati i njegove soli; N-supstituirani derivati o-fenilendiamina(5), osim derivata koji su nabrojani drugdje u ovom Prilogu pod referentnim brojevima 1309, 1311 i 1312 u Prilogu II.”

                                       ii.

                                       u stupcu b referentnog broja 9. riječi „metilfenildiamini, njihovi N-supstituirani derivati i njihove soli(1), osim tvari br. 364 u Prilogu II.” zamjenjuju se sljedećim: „metilfenilendiamini, njihovi N-supstituirani derivati i njihove soli(1), osim tvari pod referentnim brojevima 364, 1310 i 1313 u Prilogu II.”

                           b)

                           U dijelu 2., referentni brojevi 1, 2, 8, 13, 15, 30, 41, 43, 45, 46, 51, 52, 53 i 54 se brišu.


title: Direktiva Komisije 2009/112/EZ od 25. kolovoza 2009. o izmjeni Direktive Vijeća 91/439/EEZ o vozačkim dozvolama

text:
               07/Sv. 008

               HR

               Službeni list Europske unije

               251

         32009L0112

               L 223/26

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               25.08.2009.

      DIREKTIVA KOMISIJE 2009/112/EZ
   od 25. kolovoza 2009.
   o izmjeni Direktive Vijeća 91/439/EEZ o vozačkim dozvolama
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 91/439/EEZ od 29. srpnja 1991. o vozačkim dozvolama (1), a posebno njezin članak 7.a stavak 2.,
   budući da:

               (1)

               Minimalni zahtjevi za sposobnost upravljanja vozilom nisu u potpunosti usklađeni. Državama članicama je dopušteno uvesti norme koje su strože od minimalnih europskih zahtjeva, kako je propisano u Prilogu III. točki 5. Direktive 91/439/EEZ.

               (2)

               S obzirom da postojanje različitih zahtjeva u različitim državama članicama može utjecati na načelo slobode kretanja, Vijeće je u svojoj rezoluciji od 26. lipnja 2000. izričito zatražilo preispitivanje zdravstvenih normi za vozačke dozvole, utvrđenih u Prilogu III. Direktivi 91/439/EEZ.

               (3)

               U skladu s tom rezolucijom Vijeća, Komisija je savjetovala srednji i dugoročni rad na prilagodbi Priloga III. znanstvenom i tehničkom napretku kako je utvrđeno u članku 7.a stavku 2. Direktivi 91/439/EEZ.

               (4)

               Vid, dijabetes i epilepsija su prepoznati kao zdravstvena stanja koja utječu na sposobnost upravljanja vozilom i koja treba razmotriti; s tim ciljem osnovane su radne skupine sastavljene od stručnjaka koje su imenovale države članice.

               (5)

               Te radne skupine pripremile su izvješća s ciljem ažuriranja odgovarajućih točaka Priloga III. Direktivi 91/439/EEZ.

               (6)

               Direktivu 91/439/EEZ treba na odgovarajući način izmijeniti.

               (7)

               Mjere predviđene ovom Direktivom u skladu su s mišljenjem Odbora o vozačkim dozvolama,

         DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Prilog III. Direktivi 91/439/EEZ mijenja se u skladu s Prilogom.
   Članak 2.
   1.   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije godinu dana od stupanja na snagu ove Direktive. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.
   Kada države članice donose ove odredbe, te odredbe prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Države članice određuju načine tog upućivanja.
   2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 3.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 25. kolovoza 2009.

            Za Komisiju

         Antonio TAJANI

            Potpredsjednik

      (1)  SL L 237, 24.8.1991., str. 1.
   PRILOG
   Prilog III. Direktivi 91/439/EEZ mijenja se kako slijedi:

               1.

               točka 6. zamjenjuje se sljedećim:
               „VID

                           6.

                           Svi kandidati za vozačku dozvolu moraju obaviti odgovarajući pregled kako bi se osiguralo da imaju odgovarajuću oštrinu vida za upravljanje motornim vozilima Ako postoji razlog za sumnju u kandidatov vid, pregledat će ga/nju nadležno zdravstveno tijelo. Tijekom tog pregleda posebna pozornost posvećuje se sljedećem: oštrini vida, vidnom polju, vidu pri slabijoj svjetlosti, osjetljivosti na bliještanje i kontrast, diplopiji i drugim vidnim funkcijama koje mogu ugroziti sigurno upravljanje vozilom.
                           Za vozače skupine I., može se uzeti u obzir izdavanje dozvole u „iznimnim slučajevima“ ako nije moguće ispuniti standarde za vidno polje ili oštrinu vida; u tim slučajevima vozač mora obaviti pregled kod nadležnog zdravstvenog tijela kako bi se dokazalo da nema drugog nedostatka vidnih funkcija, uključujući bliještanje, osjetljivost na kontrast i vid pri slabijoj svjetlosti. Vozač ili kandidat također treba pristupiti pozitivnom praktičnom ispitu koje provodi nadležno tijelo.

                  Skupina 1.:

                           6.1.

                           Kandidati za vozačku dozvolu ili za obnovu takve dozvole moraju imati binokularnu oštrinu vida, prema potrebi s korektivnim lećama, od najmanje 0.5 kada se gleda s oba oka istovremeno.
                           Nadalje, vodoravno vidno polje mora biti najmanje 120 stupnjeva, proširenje treba biti najmanje 50 stupnjeva lijevo i desno te 20 stupnjeva gore i dolje. Unutar promjera središnjih 20 stupnjeva ne smije biti poremećaja.
                           Kad se otkrije ili potvrdi progresivna bolest oka, vozačke dozvole se mogu izdati ili obnoviti pod uvjetom da kandidat obavlja redovite preglede pri nadležnom zdravstvenom tijelu.

                           6.2.

                           Kandidati za vozačku dozvolu ili produljenje vozačke dozvole, koji imaju potpuni funkcionalni gubitak vida na jednom oku ili koji koriste samo jedno oko (npr. u slučaju diplopije) moraju imati oštrinu vida od najmanje 0,5, prema potrebi s korektivnim lećama. Nadležno zdravstveno tijelo mora potvrditi da to stanje monokularnog vida postoji dovoljno dugo da omogući prilagodbu i da vidno polje na tom oku udovoljava zahtjevu propisanom u točki 6.1.

                           6.3.

                           Nakon svakog nedavnog razvoja diplopije ili nakon gubitka vida na jedno oko, treba proći odgovarajuće razdoblje prilagodbe (npr. šest mjeseci) tijekom kojeg upravljanje vozilom nije dozvoljeno. Nakon tog razdoblja, upravljanje vozilom je dozvoljeno samo nakon pozitivnog mišljenja stručnjaka za vid i upravljanje vozilom.

                  Skupina 2.:

                           6.4.

                           Kandidati za vozačku dozvolu ili produljenje vozačke dozvole moraju imati oštrinu vida, prema potrebi s korektivnim lećama, najmanje 0,8 na boljem oku i najmanje 0,1 na slabijem oku. Ako se za postizanje vrijednosti 0,8 i 0,1 koriste korektivne leće, minimalna oštrina vida (0,8 i 0,1) mora se postići bilo s korekcijom pomoću naočala s jačinom koja ne prelazi dioptriju plus osam, ili pomoću kontaktnih leća. Korekcija se mora dobro podnositi.
                           Nadalje, vodoravno vidno polje s oba oka mora biti najmanje 160 stupnjeva, proširenja trebaju biti najmanje 70 stupnjeva lijevo i desno i 30 stupnjeva gore i dolje. U radijusu središnjih 30 stupnjeva ne smije biti poremećaja.
                           Vozačke dozvole se ne izdaju niti produljuju kandidatima ili vozačima koji pate od smanjene osjetljivosti na kontraste ili od diplopije.
                           Nakon znatnoga gubitka vida na jednom oku, treba postojati odgovarajuće razdoblje prilagodbe (npr. šest mjeseci) tijekom kojeg osobi nije dozvoljeno upravljanje vozilom. Nakon tog razdoblja, upravljanje vozilom je dozvoljeno samo nakon pozitivnog mišljenja stručnjaka za vid i upravljanje vozilom.”;

               2.

               točka 10. mijenja se i glasi:
               „DIABETES MELLITUS

                           10.

                           U sljedećim stavcima teška hipoglikemija znači da je potrebna pomoć druge osobe, a ponavljajuća hipoglikemija definira se kao druga ozbiljna hipoglikemija u razdoblju od 12 mjeseci.

                  Skupina 1.:

                           10.1.

                           Vozačke dozvole se mogu izdavati ili produljivati kandidatima ili vozačima koji imaju diabetes mellitus. Ako je osoba pod terapijom lijekovima, dozvole trebaju biti uvjetovane ovlaštenim liječničkim mišljenjem i redovitim zdravstvenim pregledima, primjerenima za svaki slučaj, no razmak između pregleda ne smije biti dulji od pet godina.

                           10.2.

                           Vozačke dozvole se ne izdaju niti produljuju kandidatima ili vozačima koji imaju tešku ponavljajuću hipoglikemiju i/ili nemaju dovoljno znanja o hipoglikemiji. Vozač s dijabetesom treba pokazati da razumije rizik hipoglikemije i da zna odgovarajuće kontrolirati stanje.

                  Skupina 2.:

                           10.3.

                           Izdavanje i produljenje dozvola skupine 2 može se razmotriti za vozače s diabetesom mellitusom. Kad je osoba pod terapijom lijekovima koja nosi rizik od izazivanja hipoglikemije (tj. prima inzulin i neke tablete), trebaju se primjenjivati sljedeći kriteriji:

                                       —

                                       vozač u prethodnih 12 mjeseci nije imao teške hipoglikemijske krize,

                                       —

                                       vozač ima potpuno znanje o hipoglikemiji,

                                       —

                                       vozač mora pokazati odgovarajuću kontrolu stanja putem redovitog praćenja glukoze u krvi, najmanje dva puta dnevno te u trenucima povezanim s upravljanjem vozilom,

                                       —

                                       vozač mora dokazati da razumije rizike hipoglikemije,

                                       —

                                       isključene su druge komplikacije dijabetesa.

                                 Nadalje, u ovim slučajevima treba takve dozvole izdati na temelju mišljenja nadležnog zdravstvenog tijela i redovitog zdravstvenog pregleda, koji treba obaviti svake tri godine.

                           10.4.

                           Teška hipoglikemijska kriza u vrijeme budnosti, čak i ako nije vezana uz upravljanje vozilom, treba se prijaviti te treba dovesti do ponovne procjene statusa dozvole.”;

               3.

               točka 12. mijenja se kako slijedi:
               „EPILEPSIJA

                           12.

                           Epileptički napadi ili druge iznenadne smetnje stanja svijesti, ako do njih dođe kod osobe koja upravlja motornim vozilom, predstavljaju ozbiljnu opasnost za sigurnost prometa na cestama.
                           Epilepsija se određuje kao pojava dva ili više epileptička napada u razdoblju kraćem od pet godina. Izazvani epileptički napad se definira kao napad s prepoznatljivim uzročnim čimbenikom koji se može izbjeći.
                           Osobi koja ima prvi ili izolirani napad ili gubitak svijesti, treba savjetovati da ne upravlja vozilom. Zahtijeva se izvješće specijalista, u kojem se navodi razdoblje zabrane upravljanja vozilom te zahtijevano praćenje bolesnika.
                           Iznimno je važno utvrditi specifični epileptički sindrom osobe i vrstu napada, tako da se može valjano ocijeniti sposobnost osobe za sigurno upravljanje vozilom (uključujući i rizik daljnjih napada) i započeti odgovarajuća terapija. To treba učiniti neurolog.

                  Skupina 1.:

                           12.1.

                           Vozači s epilepsijom iz skupine 1. moraju obavljati redovite preglede za ocjenu sposobnosti upravljanja vozilom, sve do isteka pet godina bez napada.
                           Ako osoba ima epilepsiju, kriteriji za bezuvjetnu dozvolu nisu ispunjeni. O tome treba obavijestiti tijelo koje izdaje dozvolu.

                           12.2.

                           Izazvani epileptički napad: kandidat koji je imao izazvani epileptički napad prepoznatljivog uzročnog faktora, a nije vjerojatno da će se uzrok napada ponoviti za volanom, može se proglasiti sposobnim za upravljanje vozilom na temelju mišljenja neurologa (procjena treba biti, ako je prikladno, u skladu s drugim odgovarajućim odjeljcima Priloga III. (npr. u slučaju alkohola ili druge komorbidnosti).

                           12.3.

                           Prvi ili jedan neizazvani napad: kandidat koji je imao prvi neizazvani epileptički napad može se proglasiti sposobnim za upravljanje vozilom nakon isteka razdoblja od šest mjeseci bez napada, ako je obavljena odgovarajuća zdravstvena procjena. Nacionalna tijela mogu dozvoliti vozačima s priznatim dobrim prognostičkim pokazateljima upravljanje vozilom prije tog roka.

                           12.4.

                           Drugi primjeri gubitka svijesti: gubitak svijesti se ocjenjuje prema riziku njegovog ponavljanja za vrijeme upravljanja vozilom.

                           12.5.

                           Epilepsija: vozači ili kandidati se mogu proglasiti sposobnim za upravljanje vozilom nakon isteka razdoblja od jedne godine bez napada.

                           12.6.

                           Napadi koji se pojavljuju isključivo u snu: kandidat ili vozač koji nije nikad imao napade osim napada u snu, može se proglasiti sposobnim za upravljanje vozilom, ako je uzorak napada ustanovljen za razdoblje koje ne smije biti kraće od razdoblja bez napada koje se zahtijeva za epilepsiju. Ako se napad javi i u budnom stanju, prije izdavanja dozvole zahtijeva se godina dana bez ponovnog napada (vidi ‚Epilepsija’).

                           12.7.

                           Napadi koji ne utječu na stanje svijesti ili sposobnost reagiranja: kandidat ili vozač koji nikad nije imao napade, osim napada za koje je izričito dokazano da ne utječu na svijest niti izazivaju bilo kakvo funkcionalno oštećenje mogu se proglasiti sposobnima za upravljanje vozilom ako je uzorak napada ustanovljen za razdoblje koje ne smije biti kraće od razdoblja bez napada koje se zahtijeva za epilepsiju. Ako se javi napad bilo kakve druge vrste, prije izdavanja dozvole zahtijeva se godina dana bez ponovnog napada (vidi ‚Epilepsija’).

                           12.8.

                           Napadi nastali zbog promjene koju je odredio liječnik ili zbog smanjenja antiepileptičke terapije: pacijenta se može savjetovati da ne upravlja vozilom od početka razdoblja prestanka uzimanja lijekova i nakon toga u razdoblju od šest mjeseci nakon prestanka liječenja. Napadi koji se pojave tijekom promjene koju je savjetovao liječnik ili prestanka uzimanja lijekova zahtijevaju tromjesečnu zabranu upravljanja vozilom ako osoba ponovno počne uzimati lijekove koji su prije bili učinkoviti.

                           12.9.

                           Nakon kirurške terapije epilepsije: vidi ‚Epilepsija’.

                  Skupina 2.:

                           12.10.

                           Kandidat ne smije uzimati antiepileptičke lijekove toliko dugo, koliko se propisuje za razdoblje bez napada. Obavljeno je odgovarajuće praćenje bolesnika. Pri opsežnom neurološkom ispitivanju, nije ustanovljena odgovarajuća cerebralna patologija i nema epileptiformnih aktivnosti na elektroencefalogramu (EEG). Nakon akutne epizode treba obaviti EEG i odgovarajuću neurološku procjenu.

                           12.11.

                           Izazvani epileptički napad: kandidat za vozača koji je imao izazvani epileptički napad prepoznatljivog uzročnog faktora, a nije vjerojatno da će se uzrok napada ponoviti za volanom, može se proglasiti sposobnim za upravljanje vozilom na temelju mišljenja neurologa. Nakon akutne epizode treba obaviti EEG i odgovarajuću neurološku procjenu.
                           Osoba sa strukturalnim intracerebralnim lezijama koja ima povećan rizik od napada, ne smije upravljati vozilima skupine 2. dok rizik od epilepsije ne padne na najmanje 2 % na godinu. Procjena treba biti, ako je primjereno, u skladu s drugim odgovarajućim odjeljcima Priloga III. (npr. u slučaju alkohola).

                           12.12.

                           Prvi ili jedan neizazvani napad: kandidat koji je imao prvi neizazvani epileptički napad može se proglasiti sposobnim za upravljanje vozilom nakon isteka razdoblja od pet godina bez napada, bez pomoći antiepileptičkih lijekova, ako je obavljena odgovarajuća neurološka procjena. Nacionalna tijela mogu dozvoliti vozačima s priznatim dobrim prognostičkim pokazateljima upravljanje vozilom prije tog roka.

                           12.13.

                           Drugi gubici svijesti: gubitak svijesti ocjenjuje se prema riziku ponovnog pojavljivanja za vrijeme upravljanja vozilom. Rizik ponovnog pojavljivanja treba biti 2 % godišnje ili manji.

                           12.14.

                           Epilepsija: osoba 10 godina nije imala daljnjih napada bez uzimanja antiepileptičkih lijekova. Nacionalna tijela mogu dozvoliti vozačima s priznatim dobrim prognostičkim pokazateljima upravljanje vozilom prije tog roka. To se također primjenjuje u slučaju ‚juvenilne epilepsije’.
                           Određeni poremećaji (npr. arterio-venozne malformacije ili intracerebralno krvarenje) uključuju povećan rizik napada, čak ako napada ranije nije bilo. U tim situacijama, procjenu stanja treba provesti nadležno zdravstveno tijelo; rizik od napada treba biti 2 % godišnje ili manji da bi se dopustilo izdavanje dozvole.”