title: Direktiva 2009/14/EZ Europskog Parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2009. o izmjeni Direktive 94/19/EZ o sustavima osiguranja depozita u odnosu na razine pokrića i odgode isplate  Tekst značajan za EGP

text:
                  06/Sv. 9

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  244

            32009L0014

                  L 068/3

                  SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

            DIREKTIVA 2009/14/EZ EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
      od 11. ožujka 2009.
      o izmjeni Direktive 94/19/EZ o sustavima osiguranja depozita u odnosu na razine pokrića i odgode isplate
      (Tekst značajan za EGP)
      EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 47. stavak 2.,
      uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
      uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke (1),
      u skladu s postupkom utvrđenim u članku 251. Ugovora (2),
      budući da:

                  (1)

                  Vijeće se 7. listopada 2008. složilo da je prioritet ponovna uspostava povjerenja i ispravnog funkcioniranja financijskog sektora. Odlučilo je poduzeti sve potrebne mjere za zaštitu depozita individualnih štediša i pozdravilo namjeru Komisije da hitno iznese odgovarajući prijedlog za promicanje konvergencije sustava osiguranja depozita.

                  (2)

                  Direktivom 94/19/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3) već je predviđeno osnovno pokriće deponenata. Međutim, stalna financijska previranja zahtijevaju poboljšanje tog pokrića.

                  (3)

                  Trenutna minimalna razina pokrića predviđena Direktivom 94/19/EZ iznosi 20 000 EUR uz mogućnost država članica da odrede više pokriće. Međutim, to se nije pokazalo primjerenim za velik broj depozita u Zajednici. Kako bi se očuvalo povjerenje deponenata i postigla veća stabilnost na financijskim tržištima, minimalnu razinu pokrića stoga treba povećati na 50 000 EUR. Do 31. prosinca 2010. pokriće za ukupne depozite svakog deponenta treba iznositi 100 000 EUR, osim ako Komisija u svojoj procjeni učinka koju podnosi Europskom parlamentu i Vijeću do 31. prosinca 2009. zaključi da takvo povećanje i usklađenje nisu primjereni i financijski održivi za sve države članice radi osiguranja zaštite potrošača i financijske stabilnosti u Zajednici i izbjegavanja narušavanja tržišnog natjecanja između država članica. U slučaju da procjena učinka pokaže da su takvo povećanje i usklađivanje neprimjereni, Komisija treba podnijeti odgovarajuće prijedloge Europskom parlamentu i Vijeću.

                  (4)

                  Ista razina pokrića treba se primjenjivati na sve deponente bez obzira je li valuta određene države članice euro ili ne. Države članice izvan euro područja trebaju imati mogućnosti zaokruživanja iznosa koji proizlaze iz konverzije bez dovođenja u pitanje jednake zaštite deponenata.

                  (5)

                  Izvješće koje Komisija podnosi Europskom parlamentu i Vijeću treba analizirati sva povezana pitanja poput prijeboja i protupotraživanja, utvrđivanja doprinosa za sustav, opsega proizvoda i deponenata obuhvaćenih sustavom pokrića, učinkovitosti prekogranične suradnje između sustava osiguranja depozita i veza između sustava osiguranja depozita i alternativnih načina za isplatu deponenata, poput mehanizama za isplatu u izvanrednim situacijama. Za potrebe tog izvješća, države članice prikupljaju relevantne podatke i na zahtjev ih dostavljaju Komisiji.

                  (6)

                  Pojedine su države članice uspostavile sustave za osiguranje depozita na temelju Direktive 94/19/EZ koji pružaju puno pokriće za određene vrste dugoročnih depozita, poput potraživanja za mirovine. Potrebno je poštovati prava i očekivanja deponenata u takvim sustavima.

                  (7)

                  Pojedine države članice uspostavile su ili planiraju uspostaviti sustave osiguranja depozita na temelju Direktive 94/19/EZ koji pružaju puno pokriće za pojedina privremeno povećana salda na računima. Komisija treba procijeniti, do 31. prosinca 2009., treba li održavati ili uvesti puno pokriće za pojedina privremeno povećana salda na računima.

                  (8)

                  Ova Direktiva ne smije utjecati na funkcioniranje sustava koji štite samu kreditnu instituciju i‚ posebno, osiguravaju njezinu likvidnost i solventnost, čime se jamči zaštita deponenata koja je barem jednaka onoj koju pruža sustav osiguranja depozita, i dobrovoljne sustave kompenzacije deponenata koji država članica nije uvela ili nije službeno priznala.

                  (9)

                  Države članice trebaju poticati sustave osiguranja depozita na razmatranje sklapanja sporazuma ili poboljšanja postojećih sporazuma o njihovim odnosnim obvezama.

                  (10)

                  Trenutno predviđena odgoda isplate od tri mjeseca koja može biti produljena na devet mjeseci protivna je potrebi očuvanja povjerenja deponenata i ne ispunjava njihove potrebe. Odgodu isplate stoga treba smanjiti na razdoblje od 20 radnih dana. To razdoblje treba produljiti samo u izvanrednim okolnostima i nakon odobrenja nadležnih tijela. Dvije godine nakon stupanja na snagu ove Direktive Komisija treba podnijeti Europskom parlamentu i Vijeću izvješće o učinkovitosti i odgodama postupaka isplate kojim se procjenjuje primjerenost daljnjeg smanjenja odgode na 10 radnih dana.

                  (11)

                  Nadalje, u slučajevima kada je isplata potaknuta odlukom nadležnih tijela, trenutačni predviđeni rok za donošenje odluke od 21 dan treba smanjiti na pet radnih dana kako bi se spriječilo kočenje brze isplate. Nadležna tijela trebaju se, međutim, prvo uvjeriti da kreditna institucija nije uspjela izvršiti isplatu dospjelih depozita. Ta procjena podliježe pravosudnim ili administrativnim postupcima država članica.

                  (12)

                  Depoziti se mogu smatrati nedostupnima nakon što se mjere rane intervencije ili reorganizacije pokažu neuspjelima. To ne treba sprečavati nadležna tijela da ustraju u daljnjem restrukturiranju za vrijeme odgode isplate.

                  (13)

                  Države članice trebaju nastojati osiguravati kontinuitet bankovnih usluga i pristupa banaka likvidnosti, posebno u razdobljima financijskih previranja. U tom smislu države članice se potiče da što prije uspostave mehanizme kojima se osigurava izvršenje isplate odgovarajućih iznosa u izvanrednim situacijama na zahtjev pogođenog deponenta, u maksimalnom roku od tri dana od takvog zahtjeva. Budući da će smanjenje trenutačne odgode isplate od tri mjeseca imati pozitivan utjecaj na povjerenje deponenata i ispravno funkcioniranje financijskih tržišta, države članice i njihovi sustavi osiguranja depozita trebaju osigurati što je moguće kraću odgodu isplate.

                  (14)

                  Direktivom 94/19/EZ predviđena je mogućnost da države članice ograniče pokriće određenim postotkom. Pokazalo se da ta praksa narušava povjerenje deponenata te je stoga treba ukinuti.

                  (15)

                  Mjere potrebne za provedbu Direktive 94/19/EZ treba donijeti u skladu s Odlukom Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti Komisije. (4)

                  (16)

                  Komisija bi posebno trebala imati ovlasti za usklađivanje razine pokrića u skladu s inflacijom u Europskoj uniji na temelju promjena u harmoniziranom indeksu potrošačkih cijena koji objavljuje Komisija. Budući da je ta mjera općeg opsega i svrha joj je izmjena sporednih elemenata Direktive 94/19/EZ, ona se mora donijeti u skladu s regulatornim postupkom s kontrolom predviđenim člankom 5.a Odluke 1999/468/EZ.

                  (17)

                  Budući da ciljeve ove Direktive, odnosno usklađenje razina pokrića i odgoda isplate zbog velikog broja različitih pravila na snazi u pravnim sustavima pojedinih država članica, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego ih se može na bolji način ostvariti na razini Zajednice, Zajednica može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti kako je utvrđeno u članku 5. Ugovora. U skladu s načelom proporcionalnosti kako je utvrđeno u tom članku, ova Direktiva ne prelazi okvire potrebne kako bi se ostvarili navedeni ciljevi.

                  (18)

                  Direktivu 94/19/EZ je stoga potrebno na odgovarajući način izmijeniti.

                  (19)

                  U skladu s točkom 34. Međuinstitucionalnog sporazuma o boljem zakonodavstvu (5), države članice se potiču na sastavljanje, za sebe i u interesu Zajednice, vlastitih tablica kojima se ilustrira, što je bolje moguće, korelacija između ove Direktive i mjera za prenošenje i njihovu javnu objavu,

            DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:
      Članak 1.
      Izmjene Direktive 94/19/EZ
      Direktiva 94/19/EZ mijenja se kako slijedi:

                  1.

                  U članku 1. stavku 3. točki (i), drugi stavak zamjenjuje se sljedećim:
                  „Nadležna tijela donose tu ocjenu što je prije moguće, a u svakom slučaju najkasnije pet radnih dana nakon što se uvjere da kreditna institucija nije isplatila dospjele i naplative depozite; ili”;

                  2.

                  Članak 4. mijenja se kako slijedi:

                              (a)

                              stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:
                              „5.   U slučajevima iz stavaka od 1. do 4., države članice osiguravaju međusobnu suradnju sustava osiguranja depozita.”;

                              (b)

                              dodaje se sljedeći stavak:
                              „6.   Komisija preispituje djelovanje ovog članka najmanje jednom svake dvije godine te, prema potrebi, predlaže njegove izmjene.”;

                  3.

                  Članak 7. mijenja se kako slijedi:

                              (a)

                              stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
                              „1.   U slučaju nedostupnosti depozita, države članice osiguravaju pokriće u minimalnom iznosu od 50 000 EUR za ukupne depozite svakog pojedinačnog deponenta.
                              1.a   U slučaju nedostupnosti depozita, države članice do 31. prosinca 2010. osiguravaju određivanje pokrića za ukupne depozite svakog pojedinačnog deponenta u iznosu od 100 000 EUR.
                              Ako Komisija u svom izvješću iz članka 12. zaključi da takvo povećanje i usklađenje nisu primjereni ni financijski održivi za sve države članice radi osiguranja zaštite potrošača i financijske stabilnosti u Zajednici i izbjegavanja prekograničnih poremećaja između država članica, ona podnosi Europskom parlamentu i Vijeću prijedlog za izmjenu i prvog podstavka.
                              1.b   Države članice izvan euro područja koje obavljaju konverziju iznosa izraženih u eurima iz stavaka 1. i 1.a u njihove nacionalne valute, osiguravaju da su iznosi u nacionalnim valutama stvarno isplaćeni deponentima jednaki onima propisanim ovom Direktivom.”;

                              (b)

                              stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
                              „3.   Stavak 1.a ne isključuje zadržavanje odredbi koje su prije 1. siječnja 2008. nudile puno pokriće za pojedine vrste depozita, posebno u slučaju određenih socijalnih čimbenika.”;

                              (c)

                              briše se stavak 4.;

                              (d)

                              dodaje se sljedeći stavak:
                              „7.   Komisija može uskladiti iznose iz stavaka 1. i 1.a u skladu s inflacijom u Europskoj uniji na temelju promjena u harmoniziranom indeksu potrošačkih cijena kojeg objavljuje Komisija.
                              Ta mjera, kojoj je svrha donošenje izmjena sporednih elemenata ove Direktive, donosi se u skladu s regulatornim postupkom s kontrolom iz članka 7.a stavka 2.”;

                  4.

                  Dodaje se sljedeći članak:
                  „Članak 7.a
                  1.   Komisiji pomaže Europski odbor za bankarstvo osnovan Odlukom Komisije 2004/10/EZ (*).
                  2.   Kod upućivanja na ovaj stavak, primjenjuje se članak 5.a stavci od 1. do 4. i članak 7. Odluke Komisije 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti Komisije (**), uzimajući u obzir njezin članak 8.

                  5.

                  U članku 9. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
                  „1.   Države članice osiguravaju da kreditne institucije aktualnim i potencijalnim deponentima stave na raspolaganje informacije potrebne za identifikaciju sustava osiguranja depozita kojih su kreditna institucija i njezine podružnice članovi unutar Zajednice ili eventualnih alternativnih aranžmana predviđenih u članku 3. stavku 1. drugom podstavku ili članku 3. stavku 4. Deponente treba informirati o odredbama sustava osiguranja depozita ili eventualnih važećih alternativnih mehanizama, uključujući iznos i opseg pokrića koje pruža sustav osiguranja depozita. Kad za depozit ne jamči sustav osiguranja depozita u skladu s člankom 7. stavkom 2., kreditna institucija o tome na odgovarajući način informira deponenta. Sve informacije moraju biti dostupne u lako razumljivom obliku.
                  Informacije o uvjetima za nadoknadu i formalnostima koje treba izvršiti za dobivanje nadoknade daju se na zahtjev.”;

                  6.

                  Članak 10. mijenja se kako slijedi:

                              (a)

                              stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
                              „1.   Sustavi osiguranja depozita trebaju biti u poziciji izvršiti isplatu propisno provjerenih potraživanja deponenata vezano uz nedostupne depozite u roku 20 radnih dana od donošenja ocjene od strane nadležnih tijela iz članka 1. stavka 3. točke i. ili kad pravosudna tijela donesu presudu iz članka 1. stavka 3. točke ii. Navedeno vremensko ograničenje uključuje prikupljanje i prijenos točnih podataka o deponentima i depozitima koji su potrebni za provjeru potraživanja.
                              U vrlo iznimnim okolnostima sustav osiguranja depozita može podnijeti zahtjev nadležnim tijelima za produljenje tog roka. Takvo produljenje ne može iznositi više od 10 radnih dana.
                              Do 16. ožujka 2011., Komisija podnosi Europskom parlamentu i Vijeću izvješće o učinkovitosti i odgodama postupaka isplate procjenjujući mogućnost provedbe smanjenja odgode iz prvog podstavka na 10 radnih dana.
                              Države članice osiguravaju da sustavi osiguranja depozita obavljaju redovita testiranja svojih sustava i da, prema potrebi, budu obaviještene u slučaju da nadležna tijela otkriju probleme u kreditnoj instituciji koji bi mogli dovesti do intervencije sustava osiguranja depozita.”;

                              (b)

                              briše se stavak 2.;

                  7.

                  Članak 12. zamjenjuje se sljedećim:
                  „Članak 12.
                  1.   Komisija podnosi Europskom parlamentu i Vijeću do 31. prosinca 2009. izvješće o:

                              (a)

                              usklađenju mehanizama financiranja sustava osiguranja depozita navodeći, posebno, učinke odsustva usklađenja u slučaju prekogranične krize, u pogledu dostupnosti isplate nadoknade depozita i poštenog tržišnog natjecanja te koristi i troškove takvog usklađenja;

                              (b)

                              primjerenosti i modalitetima pružanja punog pokrića za pojedina privremeno povećana salda na računima;

                              (c)

                              mogućim modelima za uvođenje doprinosa koji se temelje na riziku;

                              (d)

                              koristima i troškovima mogućeg uvođenja sustava Zajednice za osiguranje depozita;

                              (e)

                              učinku nepodudarnosti različitih zakonodavstava u pogledu prijeboja, kada se potraživanja deponenta prebijaju s njegovim dugovanjima, o učinkovitosti sustava i o mogućim poremećajima, uzimajući u obzir prekogranične likvidacije;

                              (f)

                              usklađenju opsega proizvoda i deponenata obuhvaćenih pokrićem, uključujući specifične potrebe malih i srednjih poduzeća i lokalnih vlasti;

                              (g)

                              vezi između sustava osiguranja depozita i alternativnih načina za isplatu deponenata, poput mehanizama za isplatu u izvanrednim situacijama.

                        Prema potrebi, Komisija daje odgovarajuće prijedloge za izmjene ove Direktive.
                  2.   Države članice obavješćuju Komisiju i Europski odbor za bankarstvo u slučaju da planiraju promijeniti opseg ili razinu pokrića za depozite i o svim poteškoćama s kojima se susreću u suradnji s ostalim državama članicama.”;

                  8.

                  Briše se Prilog III.

            Članak 2.
      Prenošenje
      1.   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom do 30. lipnja 2009.
      Odstupajući od prvog podstavka, države članice do 31. prosinca 2010. donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s drugim stavkom točke 3. i. članka 1., člankom 7. stavcima 1.a i 3. i člankom 10. stavkom 1. Direktive 94/19/EZ, kako je izmijenjena ovom Direktivom.
      Kada države članice donose ove odredbe, te odredbe prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
      2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnoga prava koje donose u području na koje se odnosi ova Direktiva.
      Članak 3.
      Stupanje na snagu
      Ova Direktiva stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
      Članak 4.
      Adresati
      Ova je Direktiva upućena državama članicama.

         Sastavljeno u Strasbourgu 11. ožujka 2009.

               Za Europski parlament

               Predsjednik

            H.-G. PÖTTERING

               Za Vijeće

               Predsjednik

            A. VONDRA

         (1)  SL C 314, 9.12.2008., str. 1.

         (2)  Mišljenje Europskog parlamenta od 18. prosinca 2008. (još nije objavljeno u Službenom listu) i Odluke Vijeća od 26. veljače 2009. i 5. ožujka 2009.

         (3)  SL L 135, 31.5.1994., str. 5.

         (4)  SL L 184, 17.7.1999., str. 23.

         (5)  SL C 321, 31.12.2003., str. 1.

         (*)  SL L 3, 7.1.2004., str. 36.

         (**)  SL L 184, 17.7.1999., str. 23.”;


title: Direktiva Komisije 2008/15/EZ od 15. veljače 2008. o izmjeni Direktive 98/8/EZ Europskog parlamenta i Vijeća s ciljem uvrštavanja klotianidina kao aktivne tvari u njezin Prilog I.  Tekst značajan za EGP

text:
                  03/Sv. 69

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  64

            32008L0015

                  L 042/45

                  SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

            DIREKTIVA KOMISIJE 2008/15/EZ
      od 15. veljače 2008.
      o izmjeni Direktive 98/8/EZ Europskog parlamenta i Vijeća s ciljem uvrštavanja klotianidina kao aktivne tvari u njezin Prilog I.
      (Tekst značajan za EGP)
      KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
      uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
      uzimajući u obzir Direktivu 98/8/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 1998. o stavljanju biocidnih pripravaka na tržište (1), a posebno drugi podstavak njezinog članka 16. stavka 2.,
      budući da:

                  (1)

                  Uredbom Komisije (EZ) br. 2032/2003 od 4. studenoga 2003. o drugoj fazi desetogodišnjeg programa rada iz članka 16. stavka 2. Direktive 98/8/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju biocidnih pripravaka na tržište i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1896/2000 (2), utvrđuje se popis aktivnih tvari koje trebaju biti predmet procjene radi njihovog mogućeg uvrštavanja u prilog I., I.A ili I.B Direktivi 98/8/EZ. Na tom popisu nalazi se klotianidin.

                  (2)

                  U skladu s Uredbom (EZ) br. 2032/2003, klotianidin je ocijenjen sukladno članku 11. stavku 2. Direktive 98/8/EZ radi njegove uporabe u vrsti proizvoda 8, sredstvima za zaštitu drva, kako je utvrđeno u Prilogu V. Direktivi 98/8/EZ.

                  (3)

                  Njemačka je imenovana državom članicom izvjestiteljicom te je 15. prosinca 2005. Komisiji dostavila izvješće nadležnog tijela, zajedno s preporukom, u skladu s člankom 10. stavkom 5. i 7. Uredbe (EZ) br. 2032/2003.

                  (4)

                  Izvješće nadležnog tijela pregledale su države članice i Komisija. U skladu s člankom 11. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 2032/2003 nalazi tog pregleda su unutar Stalnog odbora za biocidne pripravke 21. lipnja 2007. uvršteni u izvješće o procjeni.

                  (5)

                  Pregledom klotianidina nisu otkrivena nikakva neriješena pitanja niti problemi koje bi trebalo poslati na rješavanje Znanstvenom odboru za zdravstvene i ekološke rizike.

                  (6)

                  Prema izvršenim ispitivanjima, čini se da biocidni pripravci koji se koriste kao sredstva za zaštitu drva i sadrže klotianidin mogu očekivano udovoljiti zahtjevima utvrđenim u članku 5. Direktive 98/8/EZ. Međutim, utvrđeni su neprihvatljivi rizici prilikom uporabe obrađenog drva na otvorenom, ali ne u dodiru s tlom ili vodom. Stoga je prikladno uvrstiti klotianidin u Prilog I. Direktivi 98/8/EZ kako bi se osiguralo da se u svim državama članicama dozvole za biocidne pripravke koji se koriste kao sredstva za zaštitu drva i sadrže klotianidin odobravaju, izmjenjuju ili poništavaju u skladu s člankom 16. stavkom 3. Direktive 98/8/EZ. Za dodjelu dozvola za pripravke koji se koriste za obradu drva za uporabu na otvorenom potrebno je dostaviti podatke kako bi se dokazalo da njihova uporaba ne predstavlja neprihvatljiv rizik za okoliš.

                  (7)

                  Na temelju nalaza izvješća o procjeni prikladno je zatražiti da se na razini izdavanja dozvola za pripravke primjenjuju mjere za smanjenje rizika u odnosu na pripravke koji sadrže klotianidin i koji se koriste kao sredstva za zaštitu drva, kako bi se osiguralo smanjenje rizika na prihvatljivu razinu sukladno članku 5. i Prilogu VI. Direktivi 98/8/EZ. Posebna se pozornost mora posvetiti mjerama za zaštitu tla, površinskih i podzemnih voda budući da su na tim predjelima tijekom ocjenjivanja dostavljene dokumentacije utvrđeni neprihvatljivi rizici pri određenim vrstama uporabe.

                  (8)

                  Sve moguće uporabe nisu ispitane na razini Zajednice. Stoga je prikladno da države članice provedu ocjenu tih rizika za predjele i populacije koje nisu bile na odgovarajući način obuhvaćene u ocjeni rizika na razini Zajednice te da prilikom dodjele dozvola za pripravke osiguraju primjenu odgovarajućih mjera ili odrede posebne uvjete kako bi se utvrđeni rizici smanjili na prihvatljivu razinu.

                  (9)

                  Važno je da se odredbe ove Direktive primjenjuju istodobno u svim državama članicama kako bi se biocidnim pripravcima koji sadrže aktivnu tvar klotianidin osigurao jednak tretman na tržištu te kako bi se općenito olakšalo pravilno funkcioniranje tržišta biocidnih pripravaka.

                  (10)

                  Prije uvrštavanja aktivne tvari u Prilog I. Direktivi 98/8/EZ potrebno je odrediti razumno razdoblje kako bi se državama članicama i zainteresiranim stranama omogućilo da se pripreme udovoljiti novim zahtjevima i kako bi se osiguralo da podnositelji zahtjeva koji pripreme dokumentaciju mogu u potpunosti iskoristiti desetogodišnje razdoblje zaštite podataka koje sukladno članku 12. stavku 1. točki (c) podtočki ii. Direktive 98/8/EZ počinje datumom uvrštavanja.

                  (11)

                  Nakon uvrštavanja ove tvari, državama članicama treba omogućiti razumno razdoblje za provedbu članka 16. stavka 3. Direktive 98/8/EZ, a posebno za odobravanje, izmjenu ili poništenje dozvola za biocidne pripravke u vrsti proizvoda 8 koji sadrže klotianidin, kako bi osigurale njihovu usklađenost s Direktivom 98/8/EZ.

                  (12)

                  Direktivu 98/8/EZ treba stoga na odgovarajući način izmijeniti.

                  (13)

                  Mjere predviđene u ovoj Direktivi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za biocidne pripravke,

            DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
      Članak 1.
      Prilog I. Direktivi 98/8/EZ izmjenjuje se u skladu s Prilogom ovoj Direktivi.
      Članak 2.
      Prenošenje
      1.   Države članice donose i objavljuju zakone i ostale propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 31. siječnja 2009. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba zajedno s korelacijskom tablicom u kojoj je prikazan odnos između tih odredaba i ove Direktive.
      One primjenjuju te odredbe od 1. veljače 2010.
      Kad države članice donose ove odredbe, one prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
      2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
      Članak 3.
      Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
      Članak 4.
      Ova je Direktiva upućena državama članicama.

         Sastavljeno u Bruxellesu 15. veljače 2008.

               Za Komisiju

            Stavros DIMAS

               Član Komisije

         (1)  SL L 123, 24.4.1998., str. 1. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 2007/70/EZ (SL L 312, 30.11.2007., str. 26.).

         (2)  SL L 307, 24.11.2003., str. 1. Uredba kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1849/2006 (SL L 355, 15.12.2006., str. 63.).

         PRILOG
         U Prilog I. Direktivi 98/8/EZ umeće se sljedeći unos „br. 3”:

                        Br.

                        Uobičajeni naziv

                        Naziv prema IUPAC-u
                        Identifikacijski brojevi

                        Najniža čistoća aktivne tvari u biocidnom pripravku stavljenom na tržište

                        Datum uvrštavanja

                        Rok za usklađivanje s člankom 16. stavkom 3.
                        (osim za pripravke s više od jedne aktivne tvari za koje se spomenuti rok određuje u zadnjoj odluci o uvrštavanju aktivne tvari)

                        Prestanak uvrštavanja

                        Vrsta proizvoda

                        Posebne odredbe (*)

                        „3

                        klotianidin

                        (E)-1-(2-kloro-1,3-tiazol-5-ilmetil)-3-metil-2-nitrogvanidin
                        ES: 433-460-1
                        br.CAS:210880-92-5

                        950  g/kg

                        1. veljače 2010.

                        31. siječnja 2012.

                        31. siječnja 2020.

                        8

                        Prilikom ocjenjivanja zahtjeva za dozvolu pripravka u skladu s člankom 5. i Prilogom VI. države članice ocjenjuju moguće uporabe/izloženost i/ili populacije koje nisu bile na odgovarajući način obuhvaćene u ocjeni rizika na razini Zajednice i koje mogu biti izložene tom proizvodu. Prilikom dodjele dozvole za pripravak, države članice ocjenjuju rizike i naknadno osiguravaju primjenu odgovarajućih mjera ili određivanje posebnih uvjeta radi smanjivanja utvrđenih rizika. Proizvod se može odobriti jedino ako se u prijavi dokaže da se rizici mogu smanjiti na prihvatljivu razinu.
                        Države članice osiguravaju da spomenute dozvole ispunjavaju sljedeće uvjete:
                        S obzirom na utvrđene rizike za tlo, površinske i podzemne vode proizvodi za obradu drva za uporabu na otvorenom mogu se odobriti jedino ako se dostavi dokumentacija kojom se dokazuje da proizvod udovoljava zahtjevima iz članka 5. i Priloga VI., ako je potrebno, primjenom odgovarajućih mjera za smanjenje rizika. Na oznakama i/ili sigurnosnim uputama za proizvode s odobrenom industrijskom uporabom navodi se da se netom obrađena drvna građa mora nakon obrade pohraniti na nepropusnoj tvrdoj podlozi kako bi se spriječilo izravno ispuštanje u tlo te da se moguća ispuštanja moraju sakupiti za ponovnu uporabu ili odlaganje.”

            (*)  Za provedbu općih načela Priloga VI., sadržaj i zaključci izvješća o procjeni nalaze se na internetskoj stranici Komisije: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm


title: Direktiva Komisije 2004/64/EZ od 26. travnja 2004. o izmjeni Direktive Vijeća 2003/84/EZ s obzirom na vremenska ograničenja  Tekst značajan za EGP

text:
               03/Sv. 45

               HR

               Službeni list Europske unije

               238

         32004L0064

               L 125/42

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         DIREKTIVA KOMISIJE 2004/64/EZ
   od 26. travnja 2004.
   o izmjeni Direktive Vijeća 2003/84/EZ s obzirom na vremenska ograničenja
   (Tekst značajan za EGP)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
   uzimajući u obzir Direktivu vijeća 91/414/EEZ od 15. srpnja 1991. o stavljanju sredstava za zaštitu bilja na tržište (1), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Direktiva Komisije 2003/84/EZ (2) izmjenjuje Direktivu Vijeća 91/414/EEZ radi uvrštavanja aktivnih tvari flurtamon, flufenacet, jodosulfuron, dimetenamid-p, pikoksistrobin, fostiazat i siltiofam kao aktivnih tvari u Prilog I. toj Direktivi.

               (2)

               Nakon uvrštavanja nove aktivne tvari, državama članicama treba se omogućiti razumno vremensko razdoblje unutar kojeg trebaju provesti odredbe Direktive 91/414/EEZ u pogledu sredstava za zaštitu bilja koji sadrže tu aktivnu tvar, a posebno ponovnu ocjenu postojećih privremenih registracija, i najkasnije do kraja tog razdoblja, ponovno registrirati ta sredstva, izmijeniti ih ili ukinuti u skladu s odredbama predviđenima Direktivom 91/414/EEZ.

               (3)

               Vremenski rokovi za provedbu dani u Direktivi 2003/84/EZ nisu usklađeni s vremenskim rokovima danim za druge nove aktivne tvari. Kako bi se uskladio pristup za sve tvari trenutačno u fazi ponovne ocjene, treba izbjeći bilo kakvu značajnu razliku između vremenskih rokova primjenjivih na različite nove aktivne tvari.

               (4)

               Stoga je primjereno prikladno izmijeniti Direktivu 2003/84/EZ.

               (5)

               Mjere predviđene ovom Direktivom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja,

         DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Članak 3. Direktive 2003/84/EZ mijenja se kako slijedi:
   Stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

      „2.   Za svako registrirano sredstvo za zaštitu bilja koje sadrži flurtamon, flufenacet, jodosulfuron, dimetenamid-p, pikoksistrobin, fostiazat ili siltiofam bilo kao jedinu aktivnu tvar, ili kao jednu od više aktivnih tvari koje su navedene u Prilogu I. Direktivi 91/414/EEZ, najkasnije 31. prosinca 2003., države članice ponovno će ocijeniti sredstvo u skladu s jedinstvenim načelima predviđenim Prilogom VI. Direktivi 91/414/EEZ, na temelju dokumentacije koja udovoljava zahtjevima Priloga III. toj Direktivi. Na temelju te ocjene, one određuju udovoljava li sredstvo uvjetima izloženim u članku 4. stavku 1. točkama (b), (c), (d) i (e) Direktive 91/414/EEZ.
      Slijedom tog određivanja, države članice će:

                  (a)

                  u slučaju sredstava koja sadrže flurtamon, flufenacet, jodosulfuron, dimetenamid-p, pikoksistrobin, fostiazat ili siltiofam kao jedinu aktivnu tvar, ako je to nužno, izmijeniti ili ukinuti registraciju najkasnije 30. lipnja 2005.; ili

                  (b)

                  u slučaju sredstava koja sadrže flurtamon, flufenacet, jodosulfuron, dimetenamid-p, pikoksistrobin, fostiazat ili siltiofam kao jednu od više aktivnih tvari, ako je to nužno, izmijeniti ili ukinuti registraciju najkasnije 30. lipnja 2005. ili do datuma određenog za takvu izmjenu ili ukidanje u određenoj Direktivi ili direktivama koje dodaju dotičnu tvar ili tvari Prilogu I. Direktivi 91/414/EEZ, koji god od tih datuma pada kasnije.”

   Članak 2.
   Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave.
   Članak 3.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 26. travnja 2004.

            Za Komisiju

         David BYRNE

            Član Komisije

      (1)  SL L 230, 19.8.1991., str. 1. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 2004/30/EZ (SL L 77, 13.3.2004., str. 50.).

      (2)  SL L 247, 30.9.2003., str. 20.


title: Direktiva Komisije 1999/98/EZ od 15. prosinca 1999 . o prilagodbi tehničkom napretku Direktive 96/79/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti putnika motornih vozila u slučaju čelnog sudara  Tekst značajan za EGP

text:
|

31999L0098

 L 009  13/01/2000  0014 - 0021   13  24  231  - 238   13  24  231  - 238   13  24  231  - 238   13  24  231  - 238   13  24  231  - 238   13  24  231  - 238   13  24  231  - 238   13  24  231  - 238   13  24  231  - 238   13  28  112  - 119   13  28  112  - 119

		Direktiva Komisije 1999/98/EZod 15. prosinca 1999.o prilagodbi tehničkom napretku Direktive 96/79/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti putnika motornih vozila u slučaju čelnog sudara(Tekst značajan za EGP)KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 70/156/EEZ od 6. veljače 1970. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na homologaciju tipa motornih vozila i njihovih prikolica [1], kako je zadnje izmijenjena Direktivom 98/91/EZ Europskog parlamenta i Vijeća [2], a posebno njezin članak 13. stavak 2.,uzimajući u obzir Direktivu 96/79/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 1996. o zaštiti putnika motornih vozila u slučaju čelnog sudara i o izmjeni Direktive 70/156/EEZ [3],budući da:(1) Direktiva 96/79/EZ je jedna od pojedinačnih direktiva homologacijskog postupka Zajednice koji je uveden Direktivom Vijeća 70/156/EEZ. Odredbe Direktive 70/156/EEZ koje se odnose na sustave vozila, sastavne dijelove i zasebne tehničke jedinice također se primjenjuju na ovu Direktivu.(2) Za primjenu članka 4.b Direktive 96/79/EZ Komisija treba preispitati i, prema potrebi, izmijeniti Dodatak 7. Priloga II. toj Direktivi kako bi se uzela u obzir certifikacijska ispitivanja na peti ispitne lutke Hybrid III., uključujući ispitivanja na vozilima.(3) Mjere predviđene ovom Direktivom u skladu su s mišljenjem Odbora za prilagodbu tehničkom napretku koji je osnovan prema Direktivi 70/156/EEZ,DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:Članak 1.Prilog II. Direktivi 96/79/EZ izmjenjuje se sukladno Prilogu ove Direktive.Članak 2.1. Od 1. listopada 2000., države članice ne smiju, iz razloga koji se odnose na certifikacijska ispitivanja na peti ispitne lutke Hybrid III.:- odbiti dodjeljivanje EZ homologacije tipa za nova vozila, ni- zabraniti registraciju, prodaju ni stavljanje u uporabu vozila,ako certifikacijska ispitivanja na peti ispitne lutke Hybrid III. zadovoljavaju zahtjeve Direktive 96/79/EZ, kako je izmijenjena ovom Direktivom.2. Od 1. travnja 2001., države članice više ne smiju dodjeljivati EZ homologaciju tipa vozila prema članku 4. Direktive 70/156/EEZ ako se ne zadovolje zahtjevi Direktive 96/79/EZ, kako je izmijenjena ovom Direktivom.Članak 3.1. Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 30. rujna 2000. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.Kada države članice donesu ove odredbe, te odredbe prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.2. Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.Članak 4.Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europskih zajednica.Članak 5.Ova je Direktiva upućena državama članicama.Sastavljeno u Bruxellesu 15. prosinca 1999.Za KomisijuErkki LiikanenČlan Komisije[1] SL L 42, 23.2.1970., str. 1.[2] SL L 11, 16.1.1999., str. 25.[3] SL L 18, 21.1.1997., str. 7.--------------------------------------------------PRILOGPrilog II. Direktivi 96/79/EZ mijenja se kako slijedi:1. Točka 2.9.2. Dodatka 3. zamjenjuje se sljedećim:"2.9.2. Cipela veličine 11XW, koja je u skladu sa zahtjevima US vojne norme MIL-S 13192, izmjena "P", koji se odnose na veličinu, debljinu potplata i pete i čija je težina 0,57 ± 0,1 kg, postavlja se i učvršćuje na svaku nogu ispitnih lutaka."2. Dodatak 7. zamjenjuje se sljedećim:""Dodatak 7.POSTUPAK CERTIFICIRANJA DONJEGA DIJELA NOGE I STOPALA ISPITNE LUTKE1. ISPITIVANJE GORNJEGA DIJELA STOPALA UDARCEM1.1. Cilj tog ispitivanja je mjerenje odaziva stopala i gležnja lutke Hybrid III. na točno određene udarce tvrdom prednjom stranom udarne glave njihala.1.2. Upotrebljava se potpuni sklop donjega dijela lijeve (86-5001-001) i desne (86-5001-002) noge lutke Hybrid III., opremljene sklopom stopala i gležnja, lijevim (78051-614) i desnim (78051-615), uključujući sklop koljena. Za pričvršćivanje sklopa koljena (78051-16 Rev B) na ispitnu napravu upotrebljava se simulator (78051-319 Rev A) mjerne doze za silu.1.3. Ispitni postupak1.3.1. Sklop svake noge se 4 sata prije ispitivanja kondicionira (vlaži) pri temperaturi od 22 °C ± 3 °C i relativnoj vlažnosti 40 (± 30 %). Vrijeme kondicioniranja ne uključuje vrijeme potrebno za postizanje stabilnih uvjeta.1.3.2. Prije ispitivanja, površina kože i prednja strana udarne glave očiste se izopropilnim alkoholom ili drugim odgovarajućim sredstvom te posipaju talkom.1.3.3. Mjerilo ubrzanja udarne glave se usmjeri tako da njegova os osjetljivosti bude usporedna sa smjerom udarca pri dodiru sa stopalom.1.3.4. Sklop noge se ugradi u napravu prikazanu na slici 1. Ispitna naprava se čvrsto osigura kako bi se spriječilo pomicanje tijekom udara. Središnja os simulatora mjerne doze za silu u bedrenoj kosti (78051-319) mora biti vertikalna (± 0,5°). Ugradba se izvodi tako da crta koja povezuje zglob koljena sa svornjakom za pridržavanje gležnja bude vodoravna (± 3°), pri čemu se peta naslanja na dva ravna lima od materijala s malim trenjem (PTFE lim). Osigura se da obloga (imitacija tkiva) potkoljenice bude potpuno na dijelu potkoljenice uz koljeno. Gležanj se namješta tako da je ravnina donje strane stopala vertikalna na smjer udarca (± 3°) i tako da srednja pregibna ravnina stopala bude poravnana s krakom njihala. Prije svakog ispitivanja zglob koljena se namjesti u položaj od 1,5 (± 0,5) g. Zglob gležnja se namjesti tako da je slobodan te se nakon tog zategne samo toliko da stopalo bude stabilno naslonjeno na PTFE lim.1.3.5. Kruto njihalo sastoji se od vodoravnog valjka promjera 50 (± 2) mm i nosivog kraka njihala promjera 19 ± 1 mm (slika 4.). Masa valjka, zajedno s mjernim uređajima i dijelovima nosivog kraka u valjku je 1,25 (± 0,02) kg. Masa kraka njihala je 285 (± 5) g. Masa okretnih dijelova osovine, na koju je pričvršćen krak njihala, ne smije prelaziti 100 g. Duljina između središnje vodoravne osi valjka udarne glave i osi vrtnje cijelog njihala treba iznositi 125 (± 1) mm. Valjak udarne glave ugrađen je tako, da je njegova uzdužna os vodoravna i okomita na smjer udarca. Njihalo treba udariti na donju stranu stopala na udaljenosti 185 (± 2) mm od podnožja pete koja se naslanja na tvrdu vodoravnu podlogu, tako da je uzdužna središnja os kraka njihala u trenutku udarca u vertikali s dopuštenim odstupanjem unutar 1°. Udarna glava vodi se tako, da se isključi mogućnost značajnog bočnog, vertikalnog ili rotacijskoga gibanja.1.3.6. Između uzastopnih ispitivanja na istoj nozi treba proći najmanje 30 minuta.1.3.7. Sustav za prikupljanje podataka, uključujući pretvornike, mora zadovoljavati zahtjeve za razred kanalne frekvencije CFC 600, kako je opisano u Dodatku 5. ovom Prilogu.1.4. Zahtijevani radni učinak1.4.1. Pri udarcu svakog stopala brzinom od 6,7 ± (0,1) m/s sukladno točki 1.3., najveći moment savijanja donjega dijela potkoljenice oko osi y (My) treba biti 120 ± 25 Nm.2. ISPITIVANJE DONJEGA DIJELA STOPALA BEZ CIPELE UDARCEM2.1. Cilj tog ispitivanja je mjerenje odaziva kože i ispune stopala lutke Hybrid III. na točno određene udarce tvrdom prednjom stranom udarne glave njihala.2.2. Upotrebljava se potpuni sklop donjega dijela lijeve (86-5001-001) i desne (86-5001-002) noge lutke Hybrid III., opremljene sklopom stopala i gležnja, lijevim (78051-614) i desnim (78051-615), uključujući sklop koljena. Za pričvršćivanje sklopa koljena (78051-16 Rev B) na ispitnu napravu upotrebljava se simulator mjerne doze za silu (78051-319 Rev A).2.3. Ispitni postupak2.3.1. Sklop svake noge se 4 sata prije ispitivanja kondicionira (vlaži) pri temperaturi od 22 °C (± 3 °C) i relativnoj vlažnosti 40 (± 30 %). Vrijeme kondicioniranja ne uključuje vrijeme potrebno za postizanje stabilnih uvjeta.2.3.2. Prije ispitivanja, površina kože i prednja strana udarne glave očiste se izopropilnim alkoholom ili drugim odgovarajućim sredstvom te pospu talkom. Provjeri se da nema vidljivih oštećenja na umetku pete koji apsorbira energiju.2.3.3. Mjerilo ubrzanja udarne glave usmjeri se tako, da njegova os osjetljivosti bude usporedna s uzdužnom središnjom osi udarne glave.2.3.4. Sklop noge ugradi se u napravu prikazanu na slici 2. Ispitna naprava se čvrsto osigura da se spriječi pomicanje tijekom udara. Središnja os simulatora mjerne doze za silu u bedrenoj kosti (78051-319) mora biti vertikalna (± 0,5°). Ugradbu treba izvesti tako, da crta koja povezuje zglob koljena sa svornjakom za pridržavanje gležnja bude vodoravna (± 3°), pri čemu se peta naslanja na dvije pločice ravnog lima od materijala s malim trenjem (PTFE lim). Osigurati da obloga (imitacija tkiva) potkoljenice bude potpuno na dijelu potkoljenice uz koljeno. Gležanj se namješta tako da ravnina donje strane stopala bude vertikalna i okomita na smjer udarca i tako da srednja pregibna ravnina stopala bude poravnana s krakom njihala. Prije svakog ispitivanja zglob koljena se namjesti u položaj od 1,5 (± 0,5) g. Zglob gležnja namjesti se tako da je slobodno gibljiv te se nakon toga zategne samo toliko da stopalo bude stabilno naslonjeno na PTFE lim.2.3.5. Kruto njihalo sastoji se od vodoravnog valjka promjera 50 (± 2) mm i nosivog kraka njihala promjera 19 (± 1) mm (slika 4.). Masa valjka, zajedno s mjernim uređajima i dijelovima nosivog kraka u valjku, je 1,25 (± 0,02) kg. Masa kraka njihala je 285 (± 5) g. Masa okretnih dijelova osovine na koju je pričvršćen krak njihala, ne smije prelaziti 100 g. Duljina između središnje vodoravne osi valjka udarne glave i osi vrtnje cijelog njihala treba iznositi 1250 (± 1) mm. Valjak udarne glave treba ugraditi tako da je njegova uzdužna os vodoravna i okomita na smjer udarca. Njihalo treba udariti na donju stranu stopala na udaljenosti 62 (± 2) mm od podnožja pete koja se naslanja na tvrdu vodoravnu podlogu tako da je središnja uzdužna os kraka njihala u trenutku udarca u vertikali s dopuštenim odstupanjem unutar 1°. Udarna glava vodi se tako, da se isključi mogućnost značajnog bočnog, vertikalnog ili rotacijskoga gibanja.2.3.6. Između uzastopnih ispitivanja na istoj nozi treba proći najmanje 30 minuta.2.3.7. Sustav za prikupljanje podataka, uključujući pretvornike, mora zadovoljavati zahtjeve za razred kanalne frekvencije CFC 600, kao što je opisano u Dodatku 5. ovom Prilogu.2.4. Zahtijevani radni učinak2.4.1. Pri udarcu po peti svakog stopala brzinom od 4,4 ± 0,1 m/s sukladno točki 2.3., najveće ubrzanje udarne glave treba biti 295 ± 50 g.3. ISPITIVANJE DONJEGA DIJELA STOPALA (S CIPELOM) UDARCEM3.1. Cilj ovog ispitivanja je provjera odaziva cipele i tkiva pete i zgloba gležnja lutke Hybrid III. na točno određene udarce tvrdom prednjom stranom udarne glave njihala.3.2. Upotrebljava se potpuni sklop donjega dijela lijeve (86-5001-001) i desne (86-5001-002) noge lutke Hybrid III., opremljene sklopom stopala i gležnja, lijevim (78051-614) i desnim (78051-615), uključujući sklop koljena. Za pričvršćivanje sklopa koljena (78051-16 Rev B) na ispitnu napravu upotrebljava se simulator mjerne doze za silu (78051-319 Rev A). Stopalo se treba opremiti cipelom određenom u točki 2.9.2. Dodatka 3. Prilogu 2.3.3. Ispitni postupak3.3.1. Sklop svake noge se 4 sata prije ispitivanja kondicionira (vlaži) pri temperaturi od 22 (± 3) °C i relativnoj vlažnosti 40 (± 30) %. Vrijeme kondicioniranja ne uključuje vrijeme potrebno za postizanje stabilnih uvjeta.3.3.2. Prije ispitivanja, površina donje strane cipele i prednje strane udarne glave očiste se izopropilnim alkoholom ili drugim odgovarajućim sredstvom. Treba provjeriti da na ispuni pete, koja apsorbira energiju, nema vidljivih oštećenja.3.3.3. Mjerilo ubrzanja udarne glave usmjeri se tako da njegova os osjetljivosti bude usporedna s uzdužnom središnjom osi udarne glave.3.3.4. Sklop noge ugradi se u napravu prikazanu na slici 3. Ispitna naprava se čvrsto osigura da se spriječi pomicanje tijekom udara. Središnja os simulatora mjerne doze za silu u bedrenoj kosti (78051-319) mora biti vertikalna (± 0,5). Ugradbu treba izvesti tako, da crta koja povezuje zglob koljena sa svornjakom za pridržavanje gležnja bude vodoravna (± 3°), pri čemu se peta cipele naslanja na dvije pločice ravnog lima od materijala s malim trenjem (PTFE lim). Osigurati da obloga (imitacija tkiva) potkoljenice bude potpuno na dijelu potkoljenice uz koljeno. Gležanj se namješta tako da ravnina koja dodiruje petu i potplat donje strane cipele bude vertikalna i okomita na smjer udarca (± 3°) i tako, da srednja pregibna ravnina stopala i cipele bude poravnana s krakom njihala. Prije svakog ispitivanja zglob koljena se namjesti u položaj od 1,5 (± 0,5) g. Zglob gležnja namjesti se tako da je slobodno gibljiv te se nakon toga zategne samo toliko da stopalo bude stabilno naslonjeno na PTFE lim.3.3.5. Kruto njihalo sastoji se od vodoravnog valjka promjera 50 (± 2) mm i nosivog kraka njihala promjera 19 (± 1) mm (slika 4.). Masa valjka, zajedno s mjernim uređajima i dijelovima nosivog kraka u valjku, je 1,25 (± 0,02) kg. Masa kraka njihala je 285 (± 5) g. Masa okretnih dijelova osovine na koju je pričvršćen krak njihala ne smije prelaziti 100 g. Duljina između središnje vodoravne osi valjka udarne glave i osi vrtnje cijelog njihala treba iznositi 1250 ± 1 mm. Valjak udarne glave ugrađen je tako da je njegova uzdužna os vodoravna i okomita na smjer udarca. Njihalo treba udariti na petu cipele u vodoravnoj ravnini na udaljenosti 62 ± 2 mm od podnožja pete ispitne lutke kad se cipela naslanja na tvrdu vodoravnu podlogu tako da je središnja uzdužna os kraka njihala u trenutku udarca u vertikali s dopuštenim odstupanjem unutar jednog stupnja. Udarna glava vodi se tako, da se isključi mogućnost značajnog bočnog, vertikalnog ili rotacijskoga gibanja.3.3.6. Između uzastopnih ispitivanja na istoj nozi treba proći najmanje 30 minuta.3.3.7. Sustav za prikupljanje podataka, uključujući pretvornike, mora zadovoljavati zahtjeve za razred kanalne frekvencije CFC 600, kao što je opisano u Dodatku 5. ovom Prilogu.3.4. Zahtijevani radni učinak3.4.1. Pri udarcu po peti cipele brzinom od 6,7 (± 0,1) m/s sukladno točki 3.3., najveća tlačna sila potkoljenice (Fz) treba biti 3,3 (± 0,5) kN."Slika 1.Ispitivanje gornjega dijela stopala udarcemShema izvedbe ispitivanjaVodoravna ravnina kroz zglob koljena i zglob gležnjaVertikalna ravninaVertikalna ravnina potplata stopalaDva sloja materijala s malim trenjem+++++ TIFF +++++Slika 2.Ispitivanje donjega dijela stopala (bez cipele) udarcemShema izvedbe ispitivanjaVodoravna ravnina kroz zglob koljena i zglob gležnjaVertikalna ravninaVertikalna ravninaDva sloja materijala s malim trenjem+++++ TIFF +++++Slika 3.Ispitivanje donjega dijela stopala (s cipelom) udarcemShema izvedbe ispitivanjaVodoravna ravnina kroz zglob koljena i zglob gležnjaVertikalna ravninaVertikalna ravnina potplata stopalaDva sloja materijala s malim trenjem+++++ TIFF +++++Slika 4.Udarna glava njihalaMaterijal: slitina aluminijaMasa kraka: 285 ± 5 g Masa udarnog cilindra: 1250 ± 20gCijev promjera 19 ± 1 mm i debljine stjenke 1,6 mmLežaj s malim trenjemMjerilo ubrzanja(nazivna dimenzija)+++++ TIFF +++++"--------------------------------------------------


title: Direktiva Vijeća 1999/74/EZ od 19. srpnja 1999. o minimalnim uvjetima za zaštitu kokoši nesilica

text:
               03/Sv. 018

               HR

               Službeni list Europske unije

               84

         31999L0074

               L 203/53

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               19.07.1999.

      DIREKTIVA VIJEĆA 1999/74/EZ
   od 19. srpnja 1999.
   o minimalnim uvjetima za zaštitu kokoši nesilica
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 37.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije (1),
   uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (2),
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i socijalnog odbora (3),
   budući da:

               (1)

               Vijeće je 7. ožujka 1988. donijelo Direktivu 88/166/EEZ (4), poštujući presudu Suda EZ-a u slučaju 131/86 (poništenje Direktive Vijeća 86/113/EEZ od 25. ožujka 1986. o utvrđivanju minimalnih uvjeta za zaštitu kokoši nesilica koje se drže u neobogaćenim kavezima).

               (2)

               Članak 9. Direktive 88/166/EEZ zahtijeva od Komisije da do 1. siječnja 1993. podnese izvješće o znanstvenom razvoju vezanom uz dobrobit kokoši u raznim sustavima držanja i o odredbama Priloga Direktivi, zajedno s mogućim prikladnim prijedlozima prilagodbe.

               (3)

               Direktiva Vijeća 98/58/EZ od 20. srpnja 1998. o zaštiti životinja koje se drže u svrhu proizvodnje (5), sastavljena na temelju Europske konvencije za zaštitu životinja koje se drže u svrhu proizvodnje, utvrđuje odredbe Zajednice sa svrhom ostvarivanja načela predviđenih Konvencijom, koja uključuju odredbe o nastambi, hrani, vodi i njezi odgovarajućoj fiziološkim i etološkim potrebama životinja.

               (4)

               Godine 1995. Stalni odbor Europske konvencije za zaštitu životinja koje se drže u svrhu proizvodnje usvojio je iscrpnu preporuku koja uključuje kokoši nesilice.

               (5)

               Zaštita kokoši nesilica predmet je nadležnosti Zajednice.

               (6)

               Razlike koje mogu narušiti uvjete tržišnog natjecanja utječu na nesmetano djelovanje organizacije tržišta životinja i životinjskih proizvoda.

               (7)

               Komisija je u izvješću navedenom u uvodnoj izjavi 2., temeljenom na mišljenju Znanstvenog veterinarskog odbora, zaključila da su uvjeti za dobrobit kokoši držanih u postojećim neobogaćenim kavezima i u ostalim sustavima držanja neprimjereni, te da u takvom načinu držanja njihove određene potrebe ne mogu biti zadovoljene; zato treba uvesti najviše moguće standarde, u svjetlu različitih parametara koje treba uzeti u obzir da bi se poboljšali ovi uvjeti.

               (8)

               Međutim, za razdoblje koje treba utvrditi, upotreba neobogaćenih kaveza može se nastaviti pod određenim uvjetima, uključujući poboljšane strukturne i prostorne zahtjeve.

               (9)

               Mora se održati ravnoteža između različitih aspekata koje treba uzeti u obzir, kako u vezi s dobrobiti i zdravljem, gospodarskim i socijalnim aspektima, tako i s utjecajem na okoliš.

               (10)

               Primjereno je, dok se izvode studije o dobrobiti kokoši nesilica u različitim sustavima držanja, prihvatiti odredbe koje omogućavaju državama članicama da odaberu najdjelotvorniji sustav ili sustave.

               (11)

               Komisija mora podnijeti novo izvješće zajedno s odgovarajućim prijedlozima koji uzimaju u obzir to izvješće.

               (12)

               Direktivu 88/166/EEZ treba stoga staviti izvan snage i zamijeniti,

         DONIJELO JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   1.   Ova Direktiva propisuje minimalne uvjete za zaštitu kokoši nesilica.
   2.   Ova Direktiva se ne primjenjuje na:

               —

               objekte s manje od 350 kokoši nesilica,

               —

               objekte za uzgoj matičnog jata nesilica.

         Za takve objekte i dalje vrijede važeći zahtjevi Direktive 98/58/EZ.
   Članak 2.
   1.   Kad je potrebno, primjenjuju se definicije iz članka 2. Direktive 98/58/EZ.
   2.   Nadalje, dodatno se za potrebe ove Direktive primjenjuju sljedeće definicije:

               (a)

               „kokoši nesilice” znači kokoši vrste Gallus gallus koje su dosegle zrelost za nesenje i drže se za proizvodnju jaja koja nisu namijenjena valenju;

               (b)

               „gnijezdo” znači odvojen prostor za nesenje jaja, čiji pod s kojim kokoši dolaze u dodir ne smije biti od žičane mreže, za svaku kokoš pojedinačno ili za skupinu kokoši (zajedničko gnijezdo);

               (c)

               „stelja” znači bilo koji rahli materijal koji udovoljava etološkim potrebama kokoši nesilica;

               (d)

               „korisna površina” znači površina široka najmanje 30 cm, ne smije biti strmija od 14 %, visine najmanje 45 cm. Površina za gnijezda ne uračunava se u korisnu površinu.

         Članak 3.
   Sukladno sustavu ili sustavima koje su prihvatile države članice, one će osigurati da posjednici i zakupnici kokoši nesilica primjenjuju ne samo nadležne odredbe Direktive 98/58/EZ, zatim Priloga toj Direktivi, već i zahtjeve specifične za svaki dolje spomenuti sustav, i to:

               (a)

               ili odredbe utvrđene u poglavlju I. u vezi s alternativnim sustavima;

               (b)

               ili odredbe utvrđene u poglavlju II. u vezi sa sustavom neobogaćenih kaveza;

               (c)

               ili odredbe poglavlja III. o obogaćenim kavezima.

         POGLAVLJE I.

      Odredbe primjenjive na alternativne sustave

   Članak 4.
   1.   Države članice osigurat će da s 1. siječnja 2002. svi novosagrađeni ili obnovljeni proizvodni sustavi iz ovog poglavlja i svi takvi proizvodni sustavi koji se prvi put stavljaju u uporabu ispunjavaju dolje navedene minimalne zahtjeve:

               1.

               Svi sustavi moraju biti opremljeni tako da sve kokoši nesilice imaju:

                           (a)

                           najmanje 10 cm prostora za hranjenje po jednoj kokoši kod ravnih hranilica, odnosno najmanje 4 cm prostora za hranjenje po jednoj kokoši kod okruglih hranilica;

                           (b)

                           najmanje 2,5 cm prostora za piće po jednoj kokoši kod ravnih pojilica, odnosno najmanje 1 cm prostora za piće po jednoj kokoši kod okruglih pojilica.
                           Kod napajanja kapljičnim pojilicama i šalicama za napajanje mora biti najmanje jedna pojilica na 10 kokoši. Ako su mjesta za napajanje opskrbljena fiksno postavljenim pojilicama, tada se u dometu svake kokoši moraju nalaziti barem po dvije šalice za napajanje ili dvije kapljične pojilice;

                           (c)

                           najmanje po jedno gnijezdo na sedam kokoši. U slučaju zajedničkih gnijezda, mora biti osiguran najmanje 1 m2 gnijezda za najviše 120 kokoši;

                           (d)

                           najmanje 15 cm dužine odgovarajuće prečke (bez oštrih rubova) po jednoj kokoši. Prečke ne smiju biti postavljene iznad stelje. Vodoravna udaljenost među pojedinim prečkama mora biti najmanje 30 cm. Vodoravna udaljenost između prečke i zida mora biti najmanje 20 cm;

                           (e)

                           najmanje 250 cm2 površine sa steljom po kokoši, koja mora pokrivati najmanje jednu trećinu podne površine.

               2.

               Podovi moraju biti oblikovani tako da odgovarajuće podupru svaki naprijed okrenuti prst na obje noge.

               3.

               Osim odredaba predviđenih u točkama 1. i 2.:

                           (a)

                           ako se koriste sustavi držanja pri kojima se kokoši nesilice mogu slobodno kretati među pojedinačnim etažama:

                                       i.

                                       ne smije biti više od četiri etaže;

                                       ii.

                                       među pojedinim etažama mora biti najmanje 45 cm prostora;

                                       iii.

                                       pojilice i hranilice moraju biti raspoređene tako da su jednako dostupne svim kokošima;

                                       iv.

                                       etaže moraju biti uređene tako da izmet ne pada na donje etaže;

                           (b)

                           Kod sustava držanja pri kojem kokoši nesilice imaju uređen ispust:

                                       i.

                                       mora biti osigurano više otvora za neposredni izlazak u slobodni prostor, visokih najmanje 35 cm i širokih najmanje 40 cm te razmještenih po cijeloj dužini objekta. U svakom slučaju, na skupinu od 1 000 kokoši zajednički otvor mora iznositi 2 m;

                                       ii.

                                       otvoreni ispusti moraju:

                                                   —

                                                   imati površinu primjerenu gustoći naseljenosti i prirodi terena da bi se spriječila bilo kakva zaraza,

                                                   —

                                                   biti opremljeni zaklonom od nepovoljnih vremenskih uvjeta i grabežljivaca te imati odgovarajuće pojilice ako je to potrebno;

               4.

               Gustoća naseljenosti ne smije biti veća od devet kokoši nesilica na m2 korisne površine.
               Međutim, gdje je korisna površina jednaka raspoloživoj zemljanoj površini, države članice mogu do 31. prosinca 2011. odobriti gustoću naseljenosti od 12 kokoši na m2 korisne površine na onim objektima koji primjenjuju ovaj sustav na dan 3. kolovoza 1999.

         2.   Države članice osigurat će da se minimalni zahtjevi određeni u stavku 1. primijene na svim alternativnim sustavima od 1. siječnja 2007.
   POGLAVLJE II.

      Odredbe primjenjive na držanje u sustavima s neobogaćenim kavezima

   Članak 5.
   1.   Države članice osigurat će da s 1. siječnja 2003. svi sustavi s kavezima iz ovog poglavlja ispunjavaju dolje navedene minimalne zahtjeve:

               1.

               za svaku kokoš nesilicu na raspolaganju mora biti najmanje 550 cm2 površine, mjereno u vodoravnoj ravnini, što se može primjenjivati bez ograničenja, posebno ne uključujući žljebove za hranjenje koji bi mogli znatno smanjiti raspoloživu površinu;

               2.

               na raspolaganju mora biti žlijeb za hranjenje bez prepreka i dužine najmanje 10 cm po jednoj kokoši u kavezu;

               3.

               ako nisu na raspolaganju kapljične pojilice ili šalice za napajanje, svaki kavez mora imati pojilicu u obliku žlijeba za neprekidno napajanje vodom jednake duljine kao i žlijeb za hranjenje, spomenute u točki 2. Ako su mjesta za napajanje opskrbljena fiksno postavljenim pojilicama, tada se u dometu svakog kaveza moraju nalaziti barem po dvije šalice za napajanje ili dvije kapljične pojilice;

               4.

               kavezi moraju biti visoki najmanje 40 cm na najmanje 65 % površine kaveza i ne niži od 35 cm na bilo kojoj točki;

               5.

               podovi kaveza moraju biti oblikovani tako da odgovarajuće podupiru svaki od naprijed okrenutih prstiju na svakoj nozi. Nagib poda ne smije biti veći od 14 % ili 8 %. Ako podovi nisu napravljeni od pravokutne žičane mreže, države članice mogu dopustiti veći nagib poda;

               6.

               kavezi moraju biti opremljeni odgovarajućim materijalom za trošenje kandži.

         2.   Države članice osiguravaju da se držanje u kavezima iz ovog poglavlja zabranjuje od 1. siječnja 2012. Osim toga, od 1. siječnja 2003. kavezi iz ovog poglavlja ne smiju se proizvoditi niti kupovati niti stavljati u uporabu prvi put.
   POGLAVLJE III.

      Odredbe primjenjive na držanje u sustavima s obogaćenim kavezima

   Članak 6.
   Države članice osigurat će da s 1. siječnja 2002. svi kavezi iz ovog poglavlja ispunjavaju dolje navedene minimalne zahtjeve:

               1.

               sve kokoši nesilice moraju imati:

                           (a)

                           najmanje 750 cm2 površine kaveza po kokoši, od čega 600 cm2 korisne površine; visina kaveza, osim visine nad korisnom površinom, mora iznositi najmanje 20 cm na svakoj točki, a ukupna površina ni kod jednog kaveza ne smije biti manja od 2 000 cm2;

                           (b)

                           gnijezdo;

                           (c)

                           stelju koja omogućava kljucanje i čeprkanje;

                           (d)

                           odgovarajuće prečke dužine najmanje 15 cm po jednoj kokoši;

               2.

               na raspolaganju mora biti žlijeb za hranjenje bez prepreka i dužine najmanje 12 cm po jednoj kokoši u kavezu;

               3.

               svaki kavez mora imati na raspolaganju sustav za napajanje dostatan broju kokoši; ako se koriste kapljične pojilice ili šalice za napajanje, najmanje dvije moraju biti dostupne svakoj kokoši;

               4.

               u svrhu olakšavanja inspekcije, naseljavanja ili vađenja kokoši, prolaz među pojedinim redovima kaveza mora biti širok najmanje 90 cm, a udaljenost od poda objekta do prvog reda kaveza mora iznositi najmanje 35 cm;

               5.

               kavezi moraju biti opremljeni odgovarajućim materijalom za trošenje kandži.

         POGLAVLJE IV.

      Završne odredbe

   Članak 7.
   Države članice osiguravaju da gospodarstva za koja vrijedi ova Direktiva registriraju nadležna tijela te da dobiju jedinstveni registracijski broj gospodarstva koji omogućava sljedivost jaja danih na tržište za prehranu ljudi.
   Dogovori za provedbu ovog članka utvrdit će se do 1. siječnja 2002. u skladu s postupkom predviđenim u članku 11.
   Članak 8.
   1.   Države članice poduzet će potrebne mjere da bi osigurale da nadležno tijelo provodi inspekcije nadzora pridržavanja odredaba ove Direktive. Ove se inspekcije mogu provoditi prilikom pregleda provedenih u neke druge svrhe.
   2.   Od datuma koji se utvrdi u skladu s postupkom predviđenim u članku 11. države članice izvještaju Komisiju o nadzorima provedenim u skladu sa stavkom 1. Komisija podnosi sažetke ovih izvještaja Stalnom veterinarskom odboru.
   3.   Od 1. siječnja 2002. Komisija će u skladu s postupkom predviđenim u članku 11. podnijeti prijedloge o usklađivanju sljedećeg:

               (a)

               inspekcije iz stavka 1.;

               (b)

               oblika i sadržaja izvješća iz stavka 2. i učestalosti kojom se moraju podnositi.

         Članak 9.
   1.   Kada god ujednačena primjena zahtjeva ove Direktive pokaže to potrebnim, veterinarski stručnjaci Komisije mogu, zajedno s nadležnim tijelima:

               (a)

               provjeriti da države članice ispunjavaju navedene zahtjeve;

               (b)

               izvesti preglede na licu mjesta da bi se osiguralo da su inspekcije izvršene u skladu s Direktivom.

         2.   Država članica na čijem se državnom području vrši inspekcija daje veterinarskim stručnjacima Komisije svu pomoć koja je potrebna za izvršenje njihovog naloga. O rezultatu pregleda mora se raspraviti s nadležnim tijelom države članice prije nego se sastavi i objavi konačni nalaz.
   3.   Nadležno tijelo dotične države članice poduzima sve potrebne mjere da bi se uzeli u obzir rezultati pregleda.
   4.   Detaljna pravila za primjenu ovog članka donose se, ako je potrebno, sukladno postupku predviđenom člankom 11.
   Članak 10.
   Najkasnije 1. siječnja 2005. Komisija podnosi Vijeću izvješće, sastavljeno na temelju mišljenja Znanstvenog veterinarskog odbora, o različitim sustavima držanja kokoši nesilica, a posebno onima na koje se odnosi ova Direktiva, uzimajući u obzir patološke, zootehničke, fiziološke i etološke aspekte različitih sustava, kao i utjecaj na zdravlje i okoliš.
   To izvješće također se sastavlja i na temelju studije o društveno-gospodarskim implikacijama i njihovom djelovanju na gospodarske partnere Zajednice.
   Nadalje, prilažu se odgovarajući prijedlozi, uzimajući u obzir zaključke izvješća i ishod pregovora Svjetske trgovinske organizacije (WTO).
   Vijeće o tim prijedlozima djeluje kvalificiranom većinom u 12 mjeseci od dana podnošenja.
   Članak 11.
   1.   Kada treba slijediti postupak predviđen u ovom članku, predmet se šalje Stalnom veterinarskom odboru ustanovljenom Odlukom 68/361/EEZ (6), dalje u tekstu „odbor”, čiji predsjedavajući djeluje na svoju inicijativu ili na zahtjev države članice.
   2.   Predstavnik Komisije podnosi odboru nacrt mjera koje treba poduzeti. Odbor dostavlja svoje mišljenje o tom nacrtu mjera u roku koji utvrđuje predsjedavajući u skladu s hitnošću predmeta. Mišljenje se donosi na temelju većine predviđene člankom 205. stavkom 2. Ugovora, u slučaju odluka koje Vijeće mora prihvatiti na prijedlog Komisije. Glasovi predstavnika država članica u okviru odbora ponderiraju se sukladno navedenom članku. Predsjednik ne glasuje.

               3.

                           (a)

                           Komisija usvaja predviđene mjere ako su u skladu s mišljenjem odbora.

                           (b)

                           Ako predviđene mjere nisu u skladu s mišljenjem odbora, ili ako mišljenje nije doneseno, Komisija će bez odgode podnijeti Vijeću prijedlog koji se odnosi na mjere koje treba poduzeti.Vijeće djeluje kvalificiranom većinom.
                           Ako po isteku roka od tri mjeseca od dana upućivanja Vijeću Vijeće nije djelovalo, Komisija prihvaća predložene mjere i provodi ih odmah, osim kada je Vijeće odlučilo protiv izrečenih mjera običnom većinom.

         Članak 12.
   Direktiva 88/166/EEZ ovime se stavlja izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2003.
   Članak 13.
   1.   Države članice donose zakone i druge propise, uključujući kaznene odredbe, potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 1. siječnja 2002. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.
   Kad države članice donose ove mjere, te mjere prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
   2.   Države članice mogu, poštujući opća pravila predviđena Ugovorom, na svojem državnom području zadržati ili primijeniti odredbe o zaštiti kokoši nesilica, koje su strože od predviđenih odredbi Direktive. One obavješćuju Komisiju o svim mjerama poduzetim u tom smislu.
   3.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 14.
   Ova Direktiva stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europskih zajednica.
   Članak 15.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 19. srpnja 1999.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         K. HEMILÄ

      (1)  SL C 157, 4.6.1999., str. 8.

      (2)  SL C 128, 7.5.1999., str. 78.

      (3)  SL C 101, 12.4.1999.

      (4)  SL L 74, 19.3.1988., str. 83.

      (5)  SL L 221, 8.8.1998., str. 23.

      (6)  SL L 255, 18.10.1968., str. 23.
   PRILOG
   Osim relevantnih odredaba Priloga Direktivi 98/58/EZ, primjenjuju se sljedeći zahtjevi:

               1.

               Posjednik ili skrbnik mora osigurati pregled kokoši najmanje jednom dnevno.

               2.

               Jačina buke mora biti minimalna. Treba izbjegavati stalnu i iznenadnu buku. Ventilatori, oprema za hranjenje i druga oprema konstruira se, smješta, radi i održava tako da uzrokuje najmanju moguću buku.

               3.

               Svi objekti moraju biti primjereno osvijetljeni tako da sve kokoši mogu vidjeti jedna drugu i da su jasno vidljive te da mogu percipirati svoju okolinu i pokazivati uobičajeni stupanj aktivnosti. Ako se raspolaže prirodnim osvjetljenjem, otvori za svjetlo moraju biti izgrađeni tako da se svjetlost jednakomjerno raspodijeli u prostoru.
               U prvim danima nakon naseljavanja, režim osvjetljenja mora biti takav da spriječi zdravstvene smetnje i smetnje ponašanja. Shodno tome, mora se pratiti 24-satni ritam osvjetljenja i uključiti prikladno neprekinuto razdoblje mraka, u trajanju ovisnom o indikacijama, oko jedne trećine dana, tako da se kokoši mogu odmoriti i izbjeći probleme imunodepresije ili očnih anomalija. Zadovoljavajuće razdoblje zamračenja treba omogućiti kada je svjetlo slabo tako da se kokoši mogu smjestiti bez nemira ili ozljeđivanja.

               4.

               Dijelovi objekata, opreme i instrumenata koji dolaze u dodir s kokošima moraju biti redovno detaljno čišćeni i dezinficirani, a posebno u slučaju pražnjenja objekta i prije ponovnog naseljavanja. Tijekom boravka kokoši u objektu, sve površine i sva oprema moraju biti održavane primjereno čistima.
               Feces se treba odstranjivati koliko je potrebno često, a uginule kokoši treba uklanjati svaki dan.

               5.

               Kavezi moraju biti adekvatno opremljeni tako da kokoši ne mogu pobjeći.

               6.

               Kod kaveza s dvije ili više etaža mora biti osigurana mogućnost nesmetane kontrole svih kaveza kao i pristup do svake kokoši.

               7.

               Vrata kaveza moraju biti takvog oblika i veličine da se iz kaveza može izvaditi ili u njega staviti odrasla kokoš a da joj se tim postupkom ne prouzroče patnje niti ozljede.

               8.

               Ne dovodeći u pitanje odredbe točke 19. Priloga Direktivi 98/58/EZ, svako se osakaćivanje zabranjuje.
               Da bi se spriječilo kljucanje perja i kanibalizam, države članice mogu dopustiti skraćivanje kljunova, ali pod uvjetom da to izvede osposobljena osoba i to samo na pilićima mlađim od 10 dana koji su namijenjeni za proizvodnju jaja.


title: Direktiva Komisije 2007/69/EZ od 29. studenoga 2007. o izmjeni Direktive 98/8/EZ Europskog parlamenta i Vijeća radi uvrštavanja difetialona kao aktivne tvari u njezin Prilog I.  Tekst značajan za EGP

text:
                  03/Sv. 3

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  308

            32007L0069

                  L 312/23

                  SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

            DIREKTIVA KOMISIJE 2007/69/EZ
      od 29. studenoga 2007.
      o izmjeni Direktive 98/8/EZ Europskog parlamenta i Vijeća radi uvrštavanja difetialona kao aktivne tvari u njezin Prilog I.
      (Tekst značajan za EGP)
      KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
      uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
      uzimajući u obzir Direktivu 98/8/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 1998. o stavljanju biocidnih pripravaka na tržište (1), a posebno njezin članak 16. stavak 2. drugi podstavak,
      budući da:

                  (1)

                  Uredbom Komisije (EZ) br. 2032/2003 od 4. studenoga 2003. o drugoj fazi desetogodišnjeg radnog programa iz članka 16. stavka 2. Direktive 98/8/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju biocidnih pripravaka na tržište i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1896/2000 (2) utvrđuje se popis aktivnih tvari koje se procjenjuju radi mogućeg uvrštavanja u Prilog I., I.A ili I.B Direktivi 98/8/EZ. Taj popis uključuje difetialon.

                  (2)

                  U skladu s Uredbom (EZ) br. 2032/2003, difetialon je ocijenjen u skladu s člankom 11. stavkom 2. Direktive 98/8/EZ o korištenju pripravka 14, rodenticida, iz Priloga V. Direktivi 98/8/EZ.

                  (3)

                  Norveška je imenovana državom članicom izvjestiteljicom te je 11. listopada 2005., u skladu s člankom 10. stavcima 5. i 7. Uredbe (EZ) br. 2032/2003, podnijela Komisiji izvješće nadležnog tijela zajedno s preporukom.

                  (4)

                  Izvješće nadležnog tijela pregledale su države članice i Komisija. U skladu s člankom 11. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 2032/2003, nalazi tog pregleda uneseni su 21. lipnja 2007. u izvješće o ocjeni u sklopu Stalnog odbora za biocidne pripravke.

                  (5)

                  Ispitivanje difetialona nije ukazalo na bilo kakva otvorena pitanja ili zabrinutost koje bi trebalo uputiti Znanstvenom odboru za zdravstvene i okolišne rizike.

                  (6)

                  Iz raznih ispitivanja koja su provedena proizlazi da se za biocidne pripravke koji se koriste kao rodenticidi i sadrže difetialon može očekivati da neće predstavljati opasnost za ljude osim slučajnih incidenata s djecom. Utvrđen je rizik u vezi s ne ciljnim životinjama i okolišem. Međutim, difetialon se za sada smatra bitnim iz razloga javnog zdravlja i higijene. Stoga je difetialon primjereno uvrstiti u Prilog I. kako bi se osiguralo da se u svim državama članicama odobrenja za biocidne pripravke koji se koriste kao rodenticidi i sadrže difetialon odobravaju, mijenjaju ili poništavaju u skladu s člankom 16. stavkom 3. Direktive 98/8/EZ.

                  (7)

                  U svjetlu nalaza izvješća o ocjeni, za pripravke koji sadrže difetialon i koriste se kao rodenticidi, prikladno je na razini izdavanja dozvola za pripravke propisati primjenu posebnih mjera za ublažavanje rizika. Te mjere bi trebalo usmjeriti na ograničavanje rizika primarne i sekundarne izloženosti ljudi i neciljnih životinja kao i dugoročnih posljedica tvari na okoliš.

                  (8)

                  Zbog identificiranih rizika difetialona i karakteristika zbog kojih je potencijalno postojan, bioakumulativan i otrovan, ili vrlo postojan i vrlo bioakumulativan, trebalo bi ga uvrstiti u Prilog I. na samo pet godina, uz obvezu da se prije ponovnog uvrštavanja u Prilog I. za njega provede usporedna procjena rizika u skladu s drugim podstavkom članka 10. stavka 5. točke (i) Direktive 98/8/EZ.

                  (9)

                  Važno je da se odredbe ove Direktive primjenjuju istodobno u svim državama članicama kako bi se na tržištu osigurao jednak tretman biocidnih pripravaka koji sadrže aktivnu tvar difetialon i isto tako olakšalo pravilno funkcioniranje tržišta biocidnih pripravaka općenito.

                  (10)

                  Prije uvrštavanja aktivne tvari u Prilog I., državama članicama i zainteresiranim stranama trebalo bi osigurati razumno razdoblje kako bi im se omogućilo da se pripreme za udovoljavanje novim zahtjevima koje to uvrštavanje donosi i kako bi se osiguralo da prijavitelji koji su izradili tehničku dokumentaciju mogu u potpunosti iskoristiti desetogodišnje razdoblje zaštite podataka, koje, u skladu s člankom 12. stavkom 1. točkom (c) podtočkom ii. Direktive 98/8/EZ, počinje s datumom uvrštavanja.

                  (11)

                  Nakon uvrštavanja, državama članicama treba omogućiti razumno razdoblje za provedbu članka 16. stavka 3. Direktive 98/8/EZ, a posebno za odobravanje, izmjenu ili poništenje dozvola za biocidne pripravke u vrsti pripravka 14 koji sadrže difetialon, kako bi osigurale njihovu usklađenost s Direktivom 98/8/EZ.

                  (12)

                  Direktivu 98/8/EZ trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

                  (13)

                  Mjere predviđene ovom Direktivom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za biocidne pripravke,

            DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
      Članak 1.
      Prilog I. Direktivi 98/8/EZ izmjenjuje se u skladu s Prilogom ovoj Direktivi.
      Članak 2.
      Prenošenje
      1.   Države članice donose i objavljuju zakone i ostale propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 31. listopada 2008. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba i korelacijsku tablicu između tih odredaba i ove Direktive.
      One primjenjuju te odredbe od 1. studenoga 2009.
      Kada države članice donose ove odredbe, te odredbe prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
      2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
      Članak 3.
      Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
      Članak 4.
      Ova je Direktiva upućena državama članicama.

         Sastavljeno u Bruxellesu 29. studenoga 2007.

               Za Komisiju

            Stavros DIMAS

               Član Komisije

         (1)  SL L 123, 24.4.1998., str. 1. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom 2007/47/EZ (SL L 247, 21.9.2007., str. 21.).

         (2)  SL L 307, 24.11.2003., str. 1. Uredba kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1849/2006 (SL L 355, 15.12.2006., str. 63.).

         PRILOG
         U Prilog I. Direktivi 98/8/EZ dodaje se sljedeća stavka „br. 4”:

                        Br.

                        Opći naziv

                        Naziv IUPAC
                        Identifikacijske oznake

                        Minimalna čistoća aktivne tvari u biocidnom pripravku koji se stavlja u promet

                        Datum uvrštenja

                        Rok za usuglašavanje s člankom 16. stavkom 3. (osim proizvoda koji sadrže više od jedne aktivne tvari, za koje je krajnji rok za usklađivanje s člankom 16. stavkom 3. utvrđen u posljednjoj odluci o uvrštavanju koja se odnosi na dotičnu aktivnu tvar)

                        Datum isteka uvrštenja

                        Tip proizvoda

                        Posebne odredbe (*)

                        „4

                        Difetialon

                        3-[3-(4′-bromo[1,1′bifenil]-4-il)-1,2,3,4-tetrahidronaft-1-il]-4-hidroksi-2H-1-benzotiopiran-2-on
                        EZ br.: nema
                        CAS br.: 104653-34-1

                        976  g/kg

                        1. studenoga 2009.

                        31. listopada 2011.

                        31. listopada 2014.

                        14

                        S obzirom na činjenicu da je prema svojim karakteristikama aktivna tvar potencijalno postojana, bioakumulativna i otrovna, ili vrlo postojana i vrlo bioakumulativna, prije produženja njezinog uvrštenja u ovaj Prilog za aktivnu se tvar mora izraditi usporedna procjena rizika u skladu s drugim podstavkom članka 10. stavka 5. točke (i) Direktive 98/8/EZ.
                        Države članice dužne su osigurati da se dozvole odobravaju pod sljedećim uvjetima:

                                    (1)

                                    Nazivna koncentracija aktivne tvari u proizvodima ne prelazi 0,0025 % masenog udjela i dozvola se izdaje samo za gotove mamce.

                                    (2)

                                    Proizvodi sadržavaju agens koji uzrokuje averziju; i, po potrebi, boju.

                                    (3)

                                    Proizvodi se ne koriste kao rasuti mamac.

                                    (4)

                                    Primarna kao i sekundarna izloženost ljudi, neciljnih životinja i okoliša umanjene su poštivanjem i primjenom svih primjerenih i dostupnih mjera za ublažavanje rizika. Između ostalog, te mjere obuhvaćaju ograničenja na isključivo profesionalnu uporabu, postavljanje gornje granice veličine pakiranja i utvrđivanje obvezne uporabe sigurnih kutija za mamce koje nije moguće slučajno otvoriti.”.

            (*)  Za provedbu općih načela Priloga VI., sadržaj i zaključci izvješća o ocjeni nalaze se na internetskoj adresi Komisije: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm


title: Direktiva Vijeća 2014/86/EU od 8. srpnja 2014. o izmjeni Direktive 2011/96/EU o zajedničkom sustavu oporezivanja koji se primjenjuje na matična društva i društva kćeri iz različitih država članica

text:
               25.7.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 219/40

         DIREKTIVA VIJEĆA 2014/86/EU
   od 8. srpnja 2014.
   o izmjeni Direktive 2011/96/EU o zajedničkom sustavu oporezivanja koji se primjenjuje na matična društva i društva kćeri iz različitih država članica
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 115.,
   uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
   nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
   uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (1),
   uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora (2),
   u skladu s posebnim zakonodavnim postupkom,
   budući da:

               (1)

               Direktivom Vijeća 2011/96/EU (3) izuzimaju se dividende i druge raspodjele dobiti koje plaćaju društva kćeri svojim matičnim društvima od poreza po odbitku te se uklanja dvostruko oporezivanje takvog prihoda na razini matičnog društva.

               (2)

               Prednosti Direktive 2011/96/EU ne bi smjele dovoditi do situacija dvostrukog neoporezivanja i tako stvarati nenamjerne porezne prednosti za skupine matičnih društava i društava kćeri iz različitih država članica u odnosu na skupine društava iz iste države članice.

               (3)

               U svrhu izbjegavanja situacija dvostrukog neoporezivanja koje proizlaze iz neusklađenosti u načinu oporezivanja raspodjele dobiti među državama članicama, država članica matičnog društva i država članica njezine stalne poslovne jedinice ne bi smjele dopuštati tim društvima da ostvaruju korist od poreznog izuzeća koje se primjenjuje na primljenu raspodijeljenu dobit ako takvu dobit može odbiti društvo kći matičnog društva.

               (4)

               Primjereno je ažurirati Prilog I. dio A Direktivi 2011/96/EU kako bi se uključili drugi oblici društava koji su postali predmetom poreza na dobit u Poljskoj i drugi oblici društava koji su uvedeni u pravo društava Rumunjske.

               (5)

               Direktivu 2011/96/EU stoga bi trebalo u skladu s time izmijeniti,

         DONIJELO JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Direktiva 2011/96/EU mijenja se kako slijedi:

               1.

               U članku 4. stavku 1. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:

                           „(a)

                           suzdržavaju se od oporezivanja takvih dobiti ako ih društvo kći ne može odbiti, a oporezuju takve dobiti ako ih društvo kći može odbiti; ili”

               2.

               U Prilogu I. dijelu A točka (u) zamjenjuje se sljedećim:

                           „(u)

                           trgovačka društva prema poljskom pravu poznata kao: ‚spółka akcyjna’, ‚spółka z ograniczoną odpowiedzialnością’, ‚spółka komandytowo-akcyjna’;”

               3.

               U Prilogu I. dijelu A točka (w) zamjenjuje se sljedećim:

                           „(w)

                           trgovačka društva prema rumunjskom pravu poznata kao: ‚societăți pe acțiuni’, ‚societăți în comandită pe acțiuni’, ‚societăți cu răspundere limitată’, ‚societăți în nume colectiv’, ‚societăți în comandită simplă’;”

         Članak 2.
   1.   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom do 31. prosinca 2015. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba.
   Kada države članice donose ove odredbe, one sadržavaju upućivanje na ovu Direktivu ili se prilikom njihove službene objave na nju upućuje. Načine tog upućivanja određuju države članice.
   2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 3.
   Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Članak 4.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 8. srpnja 2014.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. C. PADOAN

      (1)  Mišljenje od 2. travnja 2014. (još nije objavljeno u Službenom listu).

      (2)  Mišljenje od 25. ožujka 2014. (još nije objavljeno u Službenom listu).

      (3)  Direktiva Vijeća 2011/96/EU od 30. studenoga 2011. o zajedničkom sustavu oporezivanja koji se primjenjuje na matična društva i društva kćeri iz različitih država članica (SL L 345, 29.12.2011., str. 8.).