title: Direktiva Komisije 2006/111/EZ od 16. studenoga 2006. o transparentnosti financijskih odnosa između država članica i javnih poduzeća, kao i o financijskoj transparentnosti unutar određenih poduzeća (Tekst značajan za EGP) (Kodificirana verzija)  Tekst značajan za EGP

text:
               08/Sv. 002

               HR

               Službeni list Europske unije

               163

         32006L0111

               L 318/17

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               16.11.2006.

      DIREKTIVA KOMISIJE 2006/111/EZ
   od 16. studenoga 2006.
   o transparentnosti financijskih odnosa između država članica i javnih poduzeća, kao i o financijskoj transparentnosti unutar određenih poduzeća
   (Tekst značajan za EGP)
   (Kodificirana verzija)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 86. stavak 3.,
   budući da:

               (1)

               Direktiva Komisije 80/723/EEZ od 25. lipnja 1980. o transparentnosti financijskih odnosa između država članica i javnih poduzeća, kao i o financijskoj transparentnosti unutar određenih poduzeća (1) značajno je izmijenjena nekoliko puta (2). Zbog jasnoće i racionalnosti, navedenu Direktivu potrebno je kodificirati.

               (2)

               Javna poduzeća imaju značajnu ulogu u nacionalnom gospodarstvu država članica.

               (3)

               Države članice ponekad daju posebna ili isključiva prava određenim poduzećima, ili obavljaju plaćanja ili daju određenu vrstu nadoknade određenim poduzećima kojima je povjereno pružanje usluga od općega gospodarskog interesa. Ta su poduzeća često konkurentna drugim poduzećima.

               (4)

               Članak 295. Ugovora određuje da Ugovor ni na koji način ne smije dovesti u pitanje propise u državama članicama kojima se uređuje sustav vlasništva. Ne smije postojati nikakva neopravdana diskriminacija između javnih poduzeća i privatnih poduzeća u primjeni propisa o tržišnom natjecanju. Ova bi se Direktiva morala primjenjivati i na javna poduzeća i na privatna poduzeća.

               (5)

               Ugovor zahtijeva od Komisije da osigura da države članice ne dodjeljuju poduzećima, bilo javnim ili privatnim, pomoć koja nije u skladu sa zajedničkim tržištem.

               (6)

               Međutim, složenost financijskih odnosa između nacionalnih javnih tijela i javnih poduzeća otežava obavljanje te dužnosti.

               (7)

               Pravična i učinkovita primjena pravila o potporama iz Ugovora na javna poduzeća i na privatna poduzeća moguća je samo ako ti financijski odnosi postanu transparentni.

               (8)

               Takva transparentnost, koja se primjenjuje na javna poduzeća, morala bi omogućiti jasno razlikovanje uloge države kao javnog tijela od njezine uloge kao vlasnika.

               (9)

               Članak 86. stavak 1. Ugovora propisuje obveze za države članice u slučaju javnih poduzeća i poduzeća kojima države članice dodjeljuju posebna ili isključiva prava. Članak 86. stavak 2. Ugovora primjenjuje se na poduzeća kojima je povjereno pružanje usluga od općega gospodarskog interesa. Članak 86. stavak 3. Ugovora zahtijeva od Komisije da osigura primjenu odredbi iz tog članka i osigurava joj potrebna sredstva za to. Kako bi se osigurala primjena odredbi članka 86. Ugovora, Komisija mora imati potrebne podatke. To uključuje utvrđivanje uvjeta za postizanje takve transparentnosti.

               (10)

               Potrebno je pojasniti što se podrazumijeva pod pojmovima „javna tijela” i „javna poduzeća”.

               (11)

               Države članice imaju različite upravno područne strukture. Ova bi Direktiva morala obuhvatiti javna tijela na svim razinama u svakoj državi članici.

               (12)

               Javna tijela mogu imati prevladavajući utjecaj na djelovanje javnih poduzeća, ne samo kada su ona vlasnici ili imaju većinski udjel, već i na temelju ovlasti koje imaju u upravnim ili nadzornim tijelima, koje proizlaze iz propisa kojima se uređuje poduzeće ili iz načina raspodjele vlasničkih udjela.

               (13)

               Dodjeljivanje javnih sredstava javnim poduzećima može se obavljati izravno ili neizravno. Transparentnost je potrebno postići bez obzira na način na koji se provodi dodjeljivanje javnih sredstava. Isto tako može biti potrebno osigurati raspoloživost odgovarajućih podataka vezanih uz razloge za takvo dodjeljivanje javnih sredstava i njihovo stvarno korištenje.

               (14)

               Složene situacije povezane s različitim oblicima javnih poduzeća i privatnih poduzeća kojima je dodijeljeno posebno ili isključivo pravo ili kojima je povjereno pružanje usluga od općega gospodarskog interesa te s nizom djelatnosti koje može obavljati jedno poduzeće, kao i s različitim stupnjevima liberalizacije tržišta u različitim državama članicama, mogle bi otežati primjenu propisa o tržišnom natjecanju te posebno članka 86. Ugovora. Stoga je potrebno da države članice i Komisija imaju detaljne podatke o unutarnjoj, financijskoj i organizacijskoj strukturi takvih poduzeća te posebno zasebne i pouzdane račune koji se odnose na različite djelatnosti koje obavlja isto poduzeće.

               (15)

               Računi bi morali razlikovati različite djelatnosti, troškove i prihode povezane sa svakom djelatnošću, te načine dodjeljivanja i raspoređivanja troškova i prihoda. Takvi zasebni računi morali bi biti na raspolaganju u odnosu na proizvode i usluge s obzirom na koje je država članica dodijelila poduzeću posebno ili isključivo pravo ili mu je povjerila pružanje usluga od općega gospodarskog interesa, s jedne strane te za svaki drugi proizvod ili uslugu s kojom se poduzeće bavi, s druge strane. Obveza razdvajanja računa ne bi se morala primjenjivati na poduzeća čije su djelatnosti ograničene na pružanje usluga od općega gospodarskog interesa te koja se ne bave djelatnostima koje su izvan opsega tih usluga od općega gospodarskog interesa. Čini se nepotrebnim zahtijevati razdvajanje računa unutar područja usluga od općega gospodarskog interesa odnosno unutar područja posebnih ili isključivih prava, ako to nije neophodno za raspodjelu troškova i prihoda između tih usluga i proizvoda i onih izvan opsega usluga od općega gospodarskog interesa odnosno posebnih ili isključivih prava.

               (16)

               Zahtijevanje od država članica da osiguraju da odgovarajuća poduzeća imaju takve zasebne račune predstavlja najučinkovitije sredstvo pomoću kojeg je moguće postići poštenu i učinkovitu primjenu propisa o tržišnom natjecanju na takva poduzeća. Komisija je 1996. godine donijela Komunikaciju o uslugama od općeg interesa u Europi (3), dopunjenu drugom Komunikacijom iz 2001. godine (4), u kojoj je naglasila značaj takvih usluga. Potrebno je uzeti u obzir značaj sektora u pitanju, koji mogu uključivati usluge od općeg interesa, snažan tržišni položaj koji mogu imati predmetna poduzeća te ranjivost natjecanja u nastanku u sektorima koji se liberaliziraju. U skladu s načelom proporcionalnosti, potrebno je i primjereno propisati pravila za takve posebne račune da bi se postigao osnovni cilj transparentnosti. Ova Direktiva ne nadilazi ono što je neophodno da bi se ostvarili željeni ciljevi, u skladu s odredbama članka 5. stavka 3. Ugovora.

               (17)

               U određenim sektorima odredbe koje je donijela Zajednica zahtijevaju od država članica i određenih poduzeća da imaju zasebne račune. Potrebno je osigurati jednak položaj za sve gospodarske djelatnosti u cijeloj Zajednici te proširiti zahtjev za vođenje zasebnih računa na sve usporedive situacije. Ova Direktiva ne bi trebala izmijeniti posebna pravila koja su donesena u istu svrhu u okviru drugih propisa Zajednice te se ne bi morala primjenjivati na djelatnosti poduzeća obuhvaćenih tim propisima.

               (18)

               Određena je poduzeća potrebno izuzeti iz primjene ove Direktive zbog veličine njihovog prometa. To se odnosi na ona javna poduzeća čije se poslovanje ne obavlja u opsegu koji bi opravdavao upravno opterećenje osiguravanja transparentnosti. Zbog ograničenog mogućeg učinka na trgovinu između država članica, nije potrebno u ovom trenutku zahtijevati zasebne račune s obzirom na pružanje određenih kategorija usluga.

               (19)

               Ova Direktiva ne dovodi u pitanje ostale odredbe Ugovora, posebno članka 86. stavka 2., članaka 88. i 296., kao niti ostala pravila koja se odnose na dostavljanje podataka država članica Komisiji.

               (20)

               U slučajevima kada je nadoknada za pružanje usluga od općega gospodarskog interesa bila određena za odgovarajuće razdoblje, nakon otvorenog, transparentnog i nediskriminirajućeg postupka, čini se da nije potrebno zahtijevati od takvih poduzeća da imaju zasebne račune.

               (21)

               Zbog toga što se poduzeća u pitanju natječu s drugim poduzećima, dobiveni podaci moraju biti pokriveni obvezom čuvanja profesionalne tajne.

               (22)

               Izvještajni sustav koji se temelji na naknadnim provjerama financijskih tokova između javnih tijela i javnih poduzeća koja posluju u proizvodnom sektoru omogućuje Komisiji ispunjavanje njezinih obveza. Taj sustav nadzora mora nadzirati specifične financijske podatke.

               (23)

               Kako bi se ograničilo upravno opterećenje država članica, izvještajni sustav bi trebao koristiti javno dostupne podatke i podatke koji su na raspolaganju dioničarima. Potrebno je dozvoliti sastavljanje konsolidiranih izvješća. Nedopuštena potpora velikim poduzećima koja posluju u proizvodnom sektoru najštetnije utječe na tržišno natjecanje na zajedničkom tržištu. Stoga takav izvještajni sustav može u ovom trenutku biti ograničen na poduzeća s godišnjim prometom većim od 250 milijuna eura.

               (24)

               Ova Direktiva ne smije dovoditi u pitanje obveze država članica koje se odnose na rokove za prijenos u nacionalno zakonodavstvo direktiva iz Priloga I. dijela B.,

         DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   1.   Države članice osiguravaju transparentnost financijskih odnosa između javnih tijela i javnih poduzeća, kako je određeno ovom Direktivom, tako da iz njih jasno proizlazi sljedeće:

               (a)

               javna sredstva koja javna tijela izravno stavljaju na raspolaganje javnim poduzećima u pitanju;

               (b)

               javna sredstva koja javna tijela stavljaju na raspolaganje preko posrednika javnih poduzeća ili financijskih institucija;

               (c)

               stvarna uporaba tih javnih sredstava.

         2.   Ne dovodeći u pitanje posebne propise koje je donijela Zajednica, države članice osiguravaju da se financijska i organizacijska struktura bilo kojeg poduzeća od kojeg se zahtijeva da vodi zasebne račune ispravno odražava u zasebnim računima, tako da sljedeće bude jasno vidljivo:

               (a)

               troškovi i prihodi povezani s različitim djelatnostima;

               (b)

               pojedinosti o načinu na koji su troškovi i prihodi dodijeljeni ili raspoređeni na različite djelatnosti.

         Članak 2.
   Za potrebe ove Direktive:

               (a)

               „javna tijela” znači sva javna tijela, uključujući državna, regionalna i lokalna tijela vlasti, kao i sva ostala tijela vezana uz područni ustroj;

               (b)

               „javna poduzeća” znači sva poduzeća nad kojima javna tijela mogu izvršavati, izravno ili neizravno, prevladavajući utjecaj na temelju vlasništva nad njima, financijskog sudjelovanja u njima ili na temelju propisa kojima su ta poduzeća uređena.
               Smatra se da postoji prevladavajući utjecaj javnih tijela kada ta tijela izravno ili neizravno u odnosu na poduzeće:

                           i.

                           drže većinski udjel u upisanom kapitalu poduzeća;

                           ii.

                           nadziru većinu glasačkih prava povezanih s dionicama koje izdaju poduzeća; ili

                           iii.

                           mogu imenovati više od polovine članova upravnog, upravljačkog ili nadzornog tijela poduzeća;

               (c)

               „javna poduzeća koja posluju u proizvodnom sektoru” znači sva poduzeća čije je glavno područje djelatnosti, koje se utvrđuje kao barem 50 % ukupnoga godišnjeg prometa, proizvodnja. To su poduzeća čije se djelatnosti svrstavaju u odjeljak D – Proizvodne djelatnosti, pododjeljak DA do uključujući pododjeljak DN klasifikacije NACE (Rev.1) (5);

               (d)

               „poduzeće od kojeg se zahtijeva vođenje zasebnih računa” znači bilo koje poduzeće koje uživa posebno ili isključivo pravo koje mu je dodijelila država članica, u skladu s člankom 86. stavkom 1. Ugovora, ili kojem je povjereno pružanje usluga od općega gospodarskog interesa, u skladu s člankom 86. stavkom 2. Ugovora, koje prima naknadu za javne usluge u bilo kojem obliku te koje obavlja druge djelatnosti;

               (e)

               „različite djelatnosti” znači, s jedne strane, svi proizvodi ili usluge s obzirom na koje se dodjeljuje posebno ili isključivo pravo poduzeću, ili sve usluge od općega gospodarskog interesa koje su povjerene poduzeću te s druge strane, svaki drugi zasebni proizvod ili usluga s obzirom na koje je poduzeće aktivno;

               (f)

               „isključivo pravo” znači pravo koje država članica dodjeljuje jednom poduzeću, pomoću bilo kojeg zakonskog, podzakonskog ili upravnog instrumenta, te mu dodjeljuje pravo pružanja usluga ili obavljanja djelatnosti na određenom zemljopisnom području;

               (g)

               „posebno pravo” znači pravo koje država članica dodjeljuje ograničenom broju poduzeća, pomoću bilo kojeg zakonskog, podzakonskog ili upravnog instrumenta, koji unutar određenog zemljopisnog područja:

                           i.

                           ograničava broj takvih poduzeća koja pružaju usluge i obavljaju djelatnosti na dva ili više, i to na način koji nije u skladu s objektivnim, proporcionalnim i nediskriminacijskim kriterijima; ili

                           ii.

                           određuje, na način koji nije u skladu s takvim kriterijima, nekoliko konkurentnih poduzeća ovlaštenih za pružanje usluga ili obavljanje djelatnosti; ili

                           iii.

                           dodjeljuje bilo kojem poduzeću ili poduzećima, na način koje nije u skladu s takvim kriterijima, bilo kakve zakonske ili podzakonske prednosti, koje značajno utječu na sposobnost bilo kojeg drugog poduzeća da pruža iste usluge ili da obavlja iste djelatnosti u istom zemljopisnom području pod bitno jednakim uvjetima.

         Članak 3.
   Transparentnost iz članka 1. stavka 1. ove Direktive posebno se primjenjuje na sljedeće vidove financijskih odnosa između javnih tijela i javnih poduzeća:

               (a)

               pokriće gubitaka iz redovnog poslovanja;

               (b)

               pribavljanje kapitala;

               (c)

               bespovratna sredstva ili zajmove po povlaštenim uvjetima;

               (d)

               odobravanje financijskih povlastica odricanjem od dobiti ili od naplate dospjelih iznosa;

               (e)

               odricanje od uobičajenog povrata od uloženih javnih sredstava;

               (f)

               naknadu za financijske obveze koje nameću javna tijela.

         Članak 4.
   1.   Radi osiguranja transparentnosti iz članka 1. stavka 2. ove Direktive, države članice poduzimaju mjere potrebne kako bi osigurale sljedeće za bilo koje poduzeće za koje se zahtijeva vođenje zasebnih računa:

               (a)

               razdvojenost internih računa koji odgovaraju različitim djelatnostima;

               (b)

               pravilno dodjeljivanje ili raspoređivanje svih troškova i prihoda na temelju dosljedne primjene i objektivno opravdanih načela troškovnog računovodstva;

               (c)

               jasno utvrđivanje načela troškovnog računovodstva prema kojima se vode zasebni računi.

         2.   Stavak 1. ovog članka primjenjuje se samo na djelatnosti koje nisu obuhvaćene posebnim propisima koje je donijela Zajednica te ne utječe na bilo koje obveze država članica ili poduzeća koje proizlaze iz Ugovora ili iz takvih posebnih propisa.
   Članak 5.
   1.   U vezi s transparentnosti iz članka 1. stavka 1. ove Direktive, ova se Direktiva ne primjenjuje na financijske odnose između javnih tijela i:

               (a)

               javnih poduzeća, u odnosu na usluge čije pružanje ne može značajno utjecati na trgovinu između država članica;

               (b)

               središnjih banaka;

               (c)

               javnih kreditnih institucija, u odnosu na javna sredstava koja su javna tijela kod njih položila po uobičajenim poslovnim uvjetima;

               (d)

               javnih poduzeća čiji je ukupni godišnji neto promet manji od 40 milijuna eura tijekom razdoblja od dvije financijske godine koje prethode godini u kojoj su sredstva iz članka 1. stavka 1. ove Direktive stavljena na raspolaganje ili iskorištena. Međutim, za javne kreditne institucije odgovarajući prag predstavlja bilančni iznos od ukupno 800 milijuna eura.

         2.   U vezi s transparentnosti iz članka 1. stavka 2. ove Direktive, ova Direktiva ne primjenjuje se na:

               (a)

               poduzeća, po pitanju usluga čije pružanje ne može značajno utjecati na trgovinu između država članica;

               (b)

               poduzeća čiji je ukupni godišnji neto promet manji od 40 milijuna eura tijekom razdoblja od dvije financijske godine koje prethode bilo kojoj godini u kojoj ona uživaju posebno ili isključivo pravo koje dodjeljuje država članica u skladu s člankom 86. stavkom 1. Ugovora ili u kojoj im je povjereno pružanje usluga od općega gospodarskog interesa u skladu s člankom 86. stavkom 2. Ugovora; međutim, za javne kreditne institucije odgovarajući prag predstavlja bilančni iznos od ukupno 800 milijuna eura;

               (c)

               poduzeća kojima je povjereno pružanje usluga od općega gospodarskog interesa u skladu s člankom 86. stavkom 2. Ugovora, ako je nadoknada koju primaju, u bilo kojem obliku, bila određena za odgovarajuće razdoblje nakon otvorenog, transparentnog i nediskriminirajućeg postupka.

         Članak 6.
   1.   Države članice moraju osigurati da podaci koji se odnose na financijske odnose iz članka 1. stavka 1. ove Direktive budu na raspolaganju Komisiji pet godina nakon završetka financijske godine u kojoj su financijska sredstva stavljena na raspolaganje javnim poduzećima u pitanju. Međutim, ako se ista sredstva koriste tijekom naredne financijske godine, petogodišnje razdoblje teče od završetka te financijske godine.
   2.   Države članice moraju osigurati da podaci koji se odnose na financijsku i organizacijsku strukturu poduzeća iz članka 1. stavka 2. ove Direktive budu na raspolaganju Komisiji pet godina nakon završetka financijske godine na koju se podaci odnose.
   3.   Države članice moraju Komisiji, ako ona smatra da je to potrebno zahtijevati, dostavljati podatke iz stavka 1. i 2. ovog članka, zajedno sa svim potrebnim popratnim podacima, a posebno ciljeve koji se ostvaruju.
   Članak 7.
   Komisija ne smije objaviti podatke koji su joj dostavljeni u skladu s člankom 6. stavkom 3. ove Direktive, a koji su obuhvaćeni obvezom čuvanja profesionalne tajne.
   Stavak 1. ovoga članka ne smije spriječiti objavljivanje općih podataka ili istraživanja koja ne sadrže podatke koji se odnose na određena javna poduzeća na koja se primjenjuje ova Direktiva.
   Članak 8.
   1.   Države članice čija javna poduzeća djeluju u proizvodnom sektoru Komisiji na godišnjoj osnovi dostavljaju financijske podatke iz stavaka 2. i 3. ovog članka, prema rasporedu iz stavka 5. ovog članka.
   2.   Financijski podaci koji se zahtijevaju za svako javno poduzeće koje djeluje u proizvodnom sektoru te u skladu sa stavkom 4. ovog članka jesu godišnje izvješće i godišnja financijska izvješća, u skladu s definicijom iz Direktive Vijeća 78/660/EEZ (6). Godišnja financijska izvješća i godišnje izvješće uključuju bilancu i račun dobiti i gubitka, bilješke zajedno s računovodstvenom politikom, izjave direktora, izvješća po segmentima poslovanja i djelatnostima. Nadalje, dostavljaju se bilješke sa sastanaka dioničara i ostali povezani podaci.
   Zahtijevana izvješća dostavljaju se zasebno za svako pojedino javno poduzeće te za holding društvo ili ovisno društvo, koje konsolidira nekoliko javnih poduzeća, ako se zbog konsolidiranih prihoda od prodaje holding društva ili ovisnog društva svrstava u „proizvodno”.
   3.   Sljedeći podaci, ako se ne iskazuju u godišnjem izvješću i godišnjim financijskim izvješćima svakog javnog poduzeća, dostavljaju se uz podatke iz stavka 2. ovoga članka:

               (a)

               osiguravanje bilo kojeg dioničkog kapitala ili kvazi-kapitalnih sredstava, sličnih po karakteru vlasničkoj glavnici, uz navođenje uvjeta dodjele (redovne, povlaštene dionice, dionice s odgođenom isplatom dividendi ili konvertibilne dionice i kamatne stope; pripadajuće dividende ili prava na konverziju);

               (b)

               bespovratna sredstva ili sredstva koji se vraćaju samo u određenim okolnostima;

               (c)

               dodjele poduzeću svih zajmova, uključujući dozvoljeno prekoračenje po tekućem računu i predujmove kapitalnih injekcija, uz navođenje kamatnih stopa, kreditnih uvjeta i osiguranja zajma koje je poduzeće zajmoprimac dalo zajmodavcu, ako takvo osiguranje postoji;

               (d)

               jamstva koja javna tijela daju poduzećima s obzirom na financiranje zajmova (uz navođenje uvjeta i svih naknada koje poduzeće plaća za ta jamstva);

               (e)

               isplaćene dividende i zadržana dobit;

               (f)

               sve ostale oblike državne intervencije, a posebno odricanje od iznosa koje javno poduzeće duguje državi, uključujući, između ostalog, otplatu zajmova, bespovratnih sredstava, plaćanje poreza koji se odnose na poduzeća ili socijalnih davanja ili bilo koje slične naknade.

         Dionički kapital iz točke (a) ovog stavka uključuje dionički kapital koji izravno uplaćuje država te svaki primljeni dionički kapital koji uplaćuje javno holding društvo ili drugo javno poduzeće, uključujući financijske institucije, bilo unutar ili izvan iste grupe, određenom javnom poduzeću. Uvijek se navodi odnos između pružatelja i primatelja financiranja.
   4.   Podaci iz stavaka 2. i 3. ovog članka dostavljaju se za sva javna poduzeća čiji je promet za posljednju financijsku godinu iznosio više od 250 milijuna eura.
   Podaci koji se gore zahtijevaju dostavljaju se zasebno za svako javno poduzeće, uključujući za ono koje je smješteno u drugoj državi članici te obuhvaćaju, prema potrebi, pojedinosti o svim transakcijama unutar grupe i između grupa različitih javnih poduzeća, kao i o transakcijama koje se obavljaju izravno između javnih poduzeća i države.
   Određena javna poduzeća raspodjeljuju svoje djelatnosti u nekoliko pravno odvojenih poduzeća. Za takva je poduzeća Komisija spremna prihvatiti jedno konsolidirano izvješće. Konsolidacija bi trebala odražavati gospodarski položaj skupine poduzeća koja posluju u istim ili blisko povezanim sektorima. Konsolidirana izvješća različitih, te čisto financijskih holding društava nisu dovoljna.
   5.   Podaci iz stavaka 2. i 3. ovog članka dostavljaju se Komisiji na godišnjoj osnovi.
   Podaci se dostavljaju u roku 15 radnih dana od datuma objave godišnjeg izvješća javnih poduzeća u pitanju. U svakom slučaju, te posebno za poduzeća koja ne objavljuju godišnje izvješće, zahtijevani podaci dostavljaju se najkasnije devet mjeseci od završetka financijske godine poduzeća.
   6.   Kako bi procijenile broj trgovačkih društava obuhvaćenih ovim sustavom izvješćivanja, države članice dostavljaju Komisiji popis trgovačkih društava obuhvaćenih ovim člankom i njihov promet. Popis se ažurira do 31. ožujka svake godine.
   7.   Države članice dostavljaju Komisiji dodatne podatke koje ona smatra potrebnim kako bi izvršila temeljitu procjenu dostavljenih podataka.
   Članak 9.
   Komisija redovito izvješćuje države članice o rezultatima primjene ove Direktive.
   Članak 10.
   Direktiva 80/723/EEZ, kako je izmijenjena direktivama iz Priloga I. dijela A., stavlja se izvan snage, ne dovodeći u pitanje obveze država članica koje se odnose na rokove za prijenos u nacionalno zakonodavstvo direktiva iz Priloga I. dijela B.
   Pozivanja na direktivu stavljenu izvan snage smatraju se pozivanjima na ovu Direktivu te se tumači u skladu s korelacijskom tablicom iz Priloga II.
   Članak 11.
   Ova Direktiva stupa na snagu 20. prosinca 2006.
   Članak 12.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 16. studenoga 2006.

            Za Komisiju

         Neelie KROES

            Članica Komisije

      (1)  SL L 195, 29.7.1980., str. 35. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom 2005/81/EZ (SL L 312, 29.11.2005., str. 47.).

      (2)  Vidjeti Prilog I., dio A.

      (3)  SL C 281, 26.9.1996., str. 3.

      (4)  SL C 17, 19.1.2001., str. 4.

      (5)  SL L 83, 3.4.1993., str. 1.

      (6)  SL L 222, 14.8.1978., str. 11.
   PRILOG I.

      DIO A.

      DIREKTIVA STAVLJENA IZVAN SNAGE I NJEZINE SUKCESIVNE IZMJENE

   (iz članka 10.)

               Direktiva Komisije 80/723/EEZ

               (SL L 195, 29.7.1980., str. 35.)

               Direktiva Komisije 85/413/EEZ

               (SL L 229, 28.8.1985., str. 20.)

               Direktiva Komisije 93/84/EEZ

               (SL L 254, 12.10.1993., str. 16.)

               Direktiva Komisije 2000/52/EZ

               (SL L 193, 29.7.2000., str. 75.)

               Direktiva Komisije 2005/81/EZ

               (SL L 312, 29.11.2005., str. 47.)

      DIO B.

      POPIS ROKOVA ZA PRIJENOS U NACIONALNO ZAKONODAVSTVO

   (iz članka 10.)

               Direktiva

               Rok za prijenos

               80/723/EEZ

               31. prosinca 1981.

               85/413/EEZ

               1. siječnja 1986.

               93/84/EEZ

               1. studenoga 1993.

               2000/52/EZ

               31. srpnja 2001.

               2005/81/EZ

               19. prosinca 2006.

         PRILOG II.

      KORELACIJSKA TABLICA

               Direktiva 80/723/EEZ

               Ova Direktiva

               Članak 1.

               Članak 1.

               članak 2. stavak 1. uvodna rečenica

               Članak 2. uvodna rečenica

               članak 2. stavak 1. točka (a)

               Članak 2. točka (a)

               članak 2. stavak 1. točka (b)

               članak 2. točka (b) podstavak 1.

               članak 2. stavak 1. točke od (c) do (f)

               članak 2. točke od (c) do (f)

               članak 2. stavak 1. točka (g) uvodne riječi

               članak 2. točka (g) uvodne riječi

               članak 2. stavak 1. točka (g) alineja 1.

               članak 2. točka (g) alineja i.

               članak 2. stavak 1. točka (g) alineja 2.

               članak 2. točka (g) alineja ii.

               članak 2. stavak 1. točka (g) alineja 3.

               članak 2. točka (g) alineja iii.

               članak 2. stavak 2. uvodna rečenica

               članak 2. točka (b) podstavak 2. uvodna rečenica

               članak 2. stavak 2. točka (a)

               članak 2. točka (b) podstavak 2. točka .i

               članak 2. stavak 2. točka (b)

               članak 2. točka (b) podstavak 2. točka ii.

               članak 2. stavak 2. točka (c)

               članak 2. točka (b) podstavak 2. točka iii.

               Članak 3.

               Članak 3.

               Članak 3.a

               Članak 4.

               Članak 4.

               Članak 5.

               Članak 5.

               Članak 6.

               članak 5.a stavak 1.

               članak 8. stavak 1.

               članak 5.a stavak 2. podstavak 1., uvodna rečenica

               članak 8. stavak 2. podstavak 1.

               članak 5.a stavak 2. podstavak 1. točka i.

               članak 8. stavak 2. podstavak 1.

               članak 5.a stavak 2. podstavak 2. uvodna rečenica

               članak 8. stavak 3 podstavak 1., uvodna rečenica

               članak 5.a stavak 2. podstavak 2. točka ii.

               članak 8. stavak 3. podstavak 1. točka (a)

               članak 5.a stavak 2. podstavak 2. točka iii.

               članak 8. stavak 3. podstavak 1. točka (b)

               članak 5.a stavak 2. podstavak 2. točka iv.

               članak 8. stavak 3. podstavak 1. točka (c)

               članak 5.a stavak 2. podstavak 2. točka v.

               članak 8. stavak 3. podstavak 1. točka (d)

               članak 5.a stavak 2. podstavak 2. točka vi.

               članak 8. stavak 3. podstavak 1. točka (e)

               članak 5.a stavak 2. podstavak 2. točka vii.

               članak 8. stavak 3. podstavak 1. točka (f)

               članak 5.a stavak 3. podstavak 1.

               članak 8. stavak 4. podstavak 1.

               članak 5.a stavak 3. podstavak 2. prva rečenica

               članak 8. stavak 4. podstavak 2.

               članak 5.a stavak 3. podstavak 2. druga rečenica

               članak 8. stavak 3. podstavak 2. prva rečenica

               članak 5.a stavak 3. podstavak 2. treća rečenica

               članak 8. stavak 3. podstavak 2. druga rečenica

               članak 5.a stavak 3. podstavak 2. posljednja rečenica

               članak 8. stavak 2. podstavak 2.

               članak 5.a stavak 3. podstavak 3.

               članak 8. stavak 4. podstavak 3.

               članak 5.a stavak 4. podstavak 1.

               članak 8. stavak 5. podstavak 1.

               članak 5.a stavak 4. podstavak 2.

               članak 8. stavak 5. podstavak 2.

               članak 5.a stavak 4. podstavak 3.

               članak 8. stavak 6.

               članak 5.a stavak 5.

               —

               članak 5.a stavak 6.

               članak 8. stavak 7.

               članak 6. stavak 1.

               članak 7. stavak 1.

               članak 6. stavak 2.

               članak 7. stavak 2.

               Članak 7.

               Članak 9.

               Članak 8.

               —

               —

               Članak 10.

               —

               Članak 11.

               Članak 9.

               Članak 12.

               —

               Prilog I.

               —

               Prilog II.


title: Direktiva 2004/37/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o zaštiti radnika od rizika zbog izloženosti karcinogenim ili mutagenim tvarima na radu (šesta pojedinačna direktiva u smislu članka 16. stavka 1. Direktive Vijeća 89/391/EEZ) (kodificirana verzija)  Tekst značajan za EGP

text:
               05/Sv. 004

               HR

               Službeni list Europske unije

               258

         32004L0037

               L 158/50

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               29.04.2004.

      DIREKTIVA 2004/37/EZ EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

   od 29. travnja 2004.
   o zaštiti radnika od rizika zbog izloženosti karcinogenim ili mutagenim tvarima na radu (šesta pojedinačna direktiva u smislu članka 16. stavka 1. Direktive Vijeća 89/391/EEZ)
   (kodificirana verzija)
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 137. stavak 2.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
   nakon savjetovanja s Odborom regija,
   u skladu s postupkom utvrđenim u članku 251. Ugovora (2),
   budući da:

               (1)

               Direktiva Vijeća 90/394/EEZ od 28. lipnja 1990. o zaštiti radnika od rizika zbog izloženosti karcinogenim tvarima na radu (šesta pojedinačna direktiva u smislu članka 16. stavka 1. Direktive 89/391/EEZ) (3) nekoliko je puta znatno izmijenjena (4). Radi jasnoće i racionalnosti navedenu Direktivu je stoga potrebno kodificirati.

               (2)

               Usklađenost s minimalnim zahtjevima za osiguranje više razine zdravlja i sigurnosti u vezi sa zaštitom radnika od rizika zbog izloženosti karcinogenim i mutagenim tvarima na radu ključna je za osiguranje zdravlja i sigurnosti radnika, kao i za osiguranje razine minimalne zaštite svih radnika u Zajednici.

               (3)

               Ova Direktiva je pojedinačna Direktiva u smislu članka 16. stavka 1. Direktive Vijeća 89/391/EEZ od 12. lipnja 1989. o uvođenju mjera za poticanje poboljšanja sigurnosti i zdravlja radnika na radu (5). Stoga se odredbe te Direktive u potpunosti primjenjuju na izloženost radnika karcinogenim ili mutagenim tvarima, ne dovodeći u pitanje strože i/ili posebne odredbe ove Direktive.

               (4)

               Potrebno je utvrditi jednaku razinu zaštite od rizika vezanih uz karcinogene i mutagene tvari za Zajednicu kao cjelinu, pri čemu se ta razina zaštite ne mora odrediti detaljno propisanim zahtjevima, već na temelju okvira općih načela, kako bi se državama članicama omogućila dosljedna primjena minimalnih zahtjeva.

               (5)

               Mutagene tvari u rasplodnim stanicama mogu uzrokovati trajnu promjenu u količini ili strukturi genetskog materijala u stanici, zbog čega dolazi do promjena u fenotipskim značajkama te stanice, što se može prenijeti na stanice kćeri.

               (6)

               Zbog mehanizma djelovanja mutagenih tvari u rasplodnim stanicama, one mogu imati karcinogene učinke.

               (7)

               Prilog VI. Direktivi Vijeća 67/548/EEZ od 27. lipnja 1967. o usklađivanju zakona i drugih propisa u odnosu na razvrstavanje, pakiranje i označivanje opasnih tvari (6) sadrži mjerila za razvrstavanje i postupke označivanja za svaku tvar.

               (8)

               Direktiva 1999/45/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 31. svibnja 1999. o usklađivanju zakona i drugih propisa država članica u odnosu na razvrstavanje, pakiranje i označivanje opasnih pripravaka (7), sadrži pojedinosti o mjerilima za razvrstavanje i postupcima označivanja takvih pripravaka.

               (9)

               U svim radnim postupcima radnici moraju biti zaštićeni od pripravaka koji sadrže jednu ili više karcinogenih ili mutagenih tvari te od karcinogenih ili mutagenih spojeva koji nastaju pri radu.

               (10)

               Radi osiguranja najviše moguće razine zaštite, za pojedine je tvari potrebno uzeti u obzir sve načine apsorpcije, uključujući mogućnost prolaska kroz kožu.

               (11)

               Iako pomoću sadašnjih saznanja u znanosti nije moguće utvrditi razinu ispod koje ne postoji rizik za zdravlje, manja izloženost karcinogenim ili mutagenim tvarima ipak će smanjiti te rizike.

               (12)

               Za smanjenje tih rizika potrebno je utvrditi granične vrijednosti i donijeti druge izravno povezane odredbe za sve karcinogene ili mutagene tvari za koje raspoloživi podaci, uključujući znanstvene i tehničke podatke, to omogućavaju.

               (13)

               Granične vrijednosti za profesionalnu izloženost moraju se uzimati u obzir kao važna sastavnica općih mjera za zaštitu radnika. Takve granične vrijednosti treba ponovo razmotriti, kad god je to potrebno, s obzirom na novije znanstvene podatke.

               (14)

               Pri zaštiti zdravlja radnika mora se primijeniti načelo predostrožnosti.

               (15)

               Potrebno je poduzeti preventivne mjere za zaštitu zdravlja i sigurnosti radnika koji su izloženi karcinogenim ili mutagenim tvarima.

               (16)

               Ova Direktiva predstavlja praktičan način ostvarivanja socijalne dimenzije unutarnjeg tržišta.

               (17)

               U skladu s Odlukom Vijeća 74/325/EEZ (8), Komisija se pri pripremi prijedloga o tome koje direktive će preuzeti ova Direktiva savjetovala sa Savjetodavnim odborom za za sigurnost i zdravlje na radu.

               (18)

               Ova Direktiva ne dovodi u pitanje obveze država članica u pogledu rokova za prijenos iz dijela B Priloga IV.,

         DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:
   POGLAVLJE I.

      OPĆE ODREDBE

   Članak 1.
   Cilj
   1.   Cilj ove Direktive je zaštita radnika od rizika za njihovo zdravlje i sigurnost te sprečavanje takvih rizika, koji se pojavljuju ili bi se mogli pojaviti zbog izloženosti karcinogenim ili mutagenim tvarima na radu.
   Ovom Direktivom se utvrđuju posebni minimalni zahtjevi u ovom području, uključujući granične vrijednosti.
   2.   Ova se Direktiva ne primjenjuje na radnike koji su izloženi jedino radijaciji, koje obuhvaća Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju.
   3.   Direktiva 89/391/EEZ se u cijelosti primjenjuje na čitavo područje iz stavka 1., ne dovodeći u pitanje strože i/ili posebne odredbe ove Direktive.
   4.   U pogledu azbesta, uređenog Direktivom 83/477/EEZ (9), odredbe ove Direktive primjenjuju se uvijek kada predviđaju višu razinu zaštite zdravlja i sigurnosti na radu.
   Članak 2.
   Definicije
   Za potrebe ove Direktive,

               (a)

               „karcinogena tvar” znači:

                           i.

                           tvar koja ispunjava kriterije razvrstavanja u 1. ili 2. skupinu karcinogenih tvari navedenih u Prilogu VI. Direktivi 67/548/EEZ;

                           ii.

                           pripravak sastavljen od jedne ili više tvari iz točke i., pri čemu koncentracija jedne ili više pojedinačnih tvari ispunjava kriterije graničnih vrijednosti koncentracije pri razvrstavanju pripravka u 1. ili 2. skupinu karcinogenih tvari, navedenih bilo:

                                       —

                                       u Prilogu I. Direktivi 67/548/EEZ, ili

                                       —

                                       u dijelu B Priloga II. Direktivi 1999/45/EZ kada tvar ili tvari nisu navedene u Prilogu I. Direktivi 67/548/EEZ ili su navedene bez graničnih vrijednosti koncentracije;

                           iii.

                           tvar, pripravak ili postupak iz Priloga I. ovoj Direktivi kao i tvar ili pripravak koji se ispušta pri postupku iz navedenog Priloga;

               (b)

               „mutagena tvar” znači:

                           i.

                           tvar koja ispunjava kriterije razvrstavanja u 1. ili 2. skupinu mutagenih tvari navedenih u Prilogu VI. Direktivi 67/548/EEZ;

                           ii.

                           pripravak sastavljen od jedne ili više tvari iz točke i., pri čemu koncentracija jedne ili više pojedinačnih tvari ispunjava kriterije graničnih vrijednosti koncentracije pri razvrstavanju pripravka u 1. ili 2. skupinu mutagenih tvari navedenih bilo:

                                       —

                                       u Prilogu I. Direktivi 67/548/EEZ, ili

                                       —

                                       u dijelu B Priloga II. Direktivi 1999/45/EZ, kada tvar ili tvari nisu navedeni u Prilogu I. Direktivi 67/548/EEZ ili su navedeni bez graničnih vrijednosti koncentracije;

               (c)

               „granična vrijednost” znači, osim ako nije drukčije određeno, vremenski prilagođen prosjek koncentracije za „karcinogenu ili mutagenu tvar” u zraku unutar zone disanja radnika u odnosu na referentno razdoblje, kako je utvrđeno u Prilogu III. ovoj Direktivi.

         Članak 3.
   Područje primjene – utvrđivanje i procjena rizika
   1.   Ova se Direktiva primjenjuje na poslove na kojima su radnici izloženi ili bi mogli biti izloženi karcinogenim ili mutagenim tvarima.
   2.   U slučaju obavljanja posla koji bi mogao uključivati rizik zbog izloženosti karcinogenim ili mutagenim tvarima, potrebno je ustanoviti vrstu, stupanj i trajanje izloženosti radnika, kako bi se mogla procijeniti opasnost za zdravlje i sigurnost radnika i utvrditi mjere koje je potrebno donijeti.
   Procjenu je potrebno redovito obnavljati, a u svakom slučaju kada se pojavi bilo kakva promjena u uvjetima, koji mogu utjecati na izloženost radnika karcinogenim ili mutagenim tvarima.
   Poslodavac mora nadležnim tijelima na njihov zahtjev dostaviti podatke korištene pri izradi procjene.
   3.   Pri procjeni rizika, mora se voditi računa o svim drugim putovima izloženosti, na primjer apsorpciji u i/ili kroz kožu.
   4.   Pri procjeni rizika poslodavci moraju posvetiti posebnu pažnju svim utjecajima na zdravlje ili sigurnost radnika koji su izloženi posebnom riziku i, inter alia, voditi računa o tome da nije poželjno da se takvi radnici raspoređuju na poslove gdje mogu doći u dodir s karcinogenim ili mutagenim tvarima.
   POGLAVLJE II.

      OBVEZE POSLODAVCA

   Članak 4.
   Smanjivanje i zamjena
   1.   Poslodavac smanjuje uporabu karcinogene ili mutagene tvari na radnom mjestu, posebno tako da je, ako je to tehnički moguće, zamijeni s tvari, pripravkom ili postupkom, koji ovisno o situaciji i pod uvjetima uporabe nisu opasni ili su manje opasni za zdravlje i sigurnost radnika.
   2.   Poslodavac na zahtjev odgovarajućih nadležnih tijela dostavlja saznanja iz istraživanja koje provodi.
   Članak 5.
   Prevencija i smanjivanje izlaganja
   1.   Ako rezultati procjene iz članka 3. stavka 2., pokažu da postoji rizik za zdravlje ili sigurnost radnika, treba spriječiti izloženost radnika.
   2.   Ako zamjena karcinogene ili mutagene tvari s tvari, pripravkom ili postupkom koji pod uvjetima uporabe nisu opasni ili su manje opasni za zdravlje ili sigurnost tehnički nije moguća, poslodavac osigurava da se karcinogena ili mutagena tvar, ako je tehnički moguće, proizvodi i koristi u zatvorenom sustavu.
   3.   Ako zatvoreni sustav tehnički nije moguć, poslodavac osigurava da se razina izloženosti radnika smanji na što je tehnički moguće nižu razinu.
   4.   Izloženost ne smije prijeći graničnu vrijednost za karcinogenu tvar utvrđenu u Prilogu III.
   5.   Pri svakoj uporabi karcinogene ili mutagene tvari, poslodavac primjenjuje sljedeće mjere:

               (a)

               ograničava količinu karcinogene ili mutagene tvari na radnom mjestu;

               (b)

               drži što manji broj radnika koji su izloženi ili bi mogli biti izloženi;

               (c)

               planira takve radne postupke i tehničke kontrolne mjere da se izbjegne ili smanji oslobađanje karcinogenih ili mutagenih tvari na radnom mjestu na najmanju moguću mjeru;

               (d)

               uklanja karcinogene ili mutagene tvari na izvoru, lokalnim sustavom odsisa ili općom ventilacijom, pri čemu sve takve metode moraju biti odgovarajuće i u skladu s potrebom zaštite javnog zdravlja i okoliša;

               (e)

               primjenjuje postojeće odgovarajuće postupke za mjerenje koncentracije karcinogenih ili mutagenih tvari, posebno za rano otkrivanje neuobičajenih izlaganja, koje su posljedica nepredviđenog događaja ili nesreće;

               (f)

               primjenjuje odgovarajuće radne postupke i metode;

               (g)

               provodi skupne mjere zaštite i/ili, kad se izloženost ne može izbjeći na drugi način, individualne mjere zaštite;

               (h)

               provodi higijenske mjere, posebno redovito čišćenje podova, zidova i drugih površina;

               (i)

               informira radnike;

               (j)

               označava opasne zone i upotrebljava odgovarajuće znakove upozorenja i opasnosti, uključujući i oznake „zabranjeno pušenje” u zonama u kojima su radnici izloženi ili bi mogli biti izloženi karcinogenim ili mutagenim tvarima;

               (k)

               izrađuje planove djelovanja u slučajevima nužde, koji mogu nastati zbog neuobičajeno visoke izloženosti;

               (l)

               osigurava sredstva za sigurno skladištenje, rukovanje i transport, posebno zabrtvljene te jasno i vidljivo označene spremnike;

               (m)

               radnicima osigurava sredstva za sigurno skupljanje, skladištenje i odlaganje otpada, uključujući zapečaćene te jasno i vidljivo označene spremnike.

         Članak 6.
   Obavješćivanje nadležnog tijela
   Kada rezultati procjene iz članka 3. stavka 2., pokažu da postoji rizik za zdravlje i sigurnost radnika, poslodavci nadležnom tijelu na njegov zahtjev dostavljaju odgovarajuće podatke o:

               (a)

               djelatnostima i/ili industrijskim postupcima koji se obavljaju, uključujući razloge za uporabu karcinogenih ili mutagenih tvari;

               (b)

               količinama proizvedenih ili korištenih tvari ili pripravaka koji sadrže karcinogene ili mutagene tvari;

               (c)

               broju izloženih radnika;

               (d)

               poduzetim preventivnim mjerama;

               (e)

               vrsti korištene zaštitne opreme;

               (f)

               prirodi i stupnju izlaganja;

               (g)

               slučajevima zamjene.

         Članak 7.
   Nepredviđeno izlaganje
   1.   U slučaju nepredviđenog događaja ili nezgode, koja može uzrokovati neuobičajenu izloženost radnika, poslodavac o tome obavještava radnike.
   2.   Dok se ne uspostavi normalno stanje i ne otklone uzroci nepredviđene izloženosti:

               (a)

               na pogođenom području smiju raditi jedino radnici koji su prijeko potrebni za izvođenje popravaka i drugih potrebnih radova;

               (b)

               tim radnicima treba osigurati zaštitnu odjeću i osobnu opremu za zaštitu dišnih putova koju moraju nositi; izloženost ne smije biti stalna i mora biti strogo ograničena na najkraće moguće vrijeme potrebno za svakog radnika;

               (c)

               nezaštićeni radnici ne smiju raditi u zoni povećanog rizika.

         Članak 8.
   Predvidivo izlaganje
   1.   Pri pojedinim aktivnostima kao što je održavanje, pri kojima se predviđa znatno povećanje izloženosti radnika i za koje su već iscrpljene sve tehničke preventivne mjere za smanjenje izloženosti radnika, poslodavac nakon savjetovanja s radnicima i/ili njihovim predstavnicima u poduzeću ili pogonu i ne dovodeći u pitanje vlastitu odgovornost odlučuje o poduzimanju mjera za smanjenje izloženosti radnika na najkraće moguće vrijeme i osiguranju njihove zaštite tijekom obavljanja tih aktivnosti.
   Sukladno prvom podstavku, tim radnicima je potrebno osigurati zaštitnu odjeću i osobnu opremu za zaštitu dišnih putova, koju moraju nositi tijekom neuobičajene izloženosti; takva izloženost ne smije biti stalna i mora biti strogo ograničena na najkraće moguće vrijeme potrebno za svakog radnika.
   2.   Poduzimaju se odgovarajuće mjere kako bi se osiguralo jasno obilježavanje i utvrđivanje područja na kojima se obavljaju djelatnosti iz prvog podstavka stavka 1. ili da bi se neovlaštenim osobama na drugi način spriječio pristup u to područje.
   Članak 9.
   Pristup u opasno područje
   Poslodavci poduzimaju odgovarajuće mjere kojima osiguravaju da je pristup u područje u kojem se obavljaju poslovi za koje rezultati procjene iz članka 3. stavka 2. pokažu da postoji opasnost za sigurnost ili zdravlje radnika, dopušten samo onim radnicima koji moraju u ta područja ulaziti radi obavljanja posla ili naloga.
   Članak 10.
   Higijena i osobna zaštita
   1.   Poslodavac je pri svim poslovima kod kojih postoji opasnost od kontaminacije karcinogenim ili mutagenim tvarima obvezan poduzeti odgovarajuće mjere kojima osigurava:

               (a)

               da radnici ne jedu, piju ili puše u područjima rada gdje postoji rizik od kontaminacije karcinogenim ili mutagenim tvarima;

               (b)

               da se radnicima osigura odgovarajuća zaštitna odjeća ili druga odgovarajuća posebna odjeća;

               (c)

               odvojena mjesta odlaganja za radnu ili zaštitnu odjeću od onih za civilnu odjeću;

               (d)

               da radnici imaju na raspolaganju odgovarajuće i primjerene higijensko-sanitarne prostorije;

               (e)

               da se zaštitna oprema na prikladan način drži na jasno označenom mjestu te da se provjerava i čisti, po mogućnosti prije, a obavezno poslije svake uporabe;

               (f)

               da se neispravna oprema popravi ili zamjeni prije daljnje uporabe.

         2.   Radnici ne smiju snositi troškove mjera iz stavka 1.
   Članak 11.
   Obavješćivanje i osposobljavanje radnika
   1.   Poslodavac poduzima odgovarajuće mjere kako bi radnicima i/ili povjerenicima radnika za zaštitu na radu u poduzeću ili pogonu osigurao dostatno i odgovarajuće osposobljavanje, na temelju svih raspoloživih podataka, a posebno u obliku obavijesti ili uputa o:

               (a)

               mogućim rizicima za zdravlje, uključujući dodatne rizike radi uporabe duhana;

               (b)

               mjerama opreza koje je potrebno poduzeti radi sprečavanja izlaganja;

               (c)

               higijenskim zahtjevima;

               (d)

               nošenju i uporabi zaštitne opreme i odjeće;

               (e)

               mjerama koje moraju poduzeti radnici, uključujući spasioce, u slučaju nezgoda i za sprečavanje nezgoda.

         Osposobljavanje se:

               —

               prilagođava tako da se uzimaju u obzir nove ili izmijenjene opasnosti, i

               —

               prema potrebi periodički ponavlja.

         2.   Poslodavci obavješćuju radnike o uređajima i s njima povezanim spremnicima koji sadrže karcinogene ili mutagene tvari, osiguravaju da su svi spremnici, ambalaža ili uređaji koji sadrže karcinogene ili mutagene tvari jasno i čitljivo označeni i da su na njima jasno vidljivi znakovi upozorenja i opasnosti.
   Članak 12.
   Obavješćivanje radnika
   Poduzimaju se odgovarajuće mjere kojima se osigurava:

               (a)

               da radnici i/ili povjerenici radnika za zaštitu na radu u poduzeću ili pogonu mogu provjeriti primjenu ove Direktive ili mogu biti uključeni u njezinu primjenu, posebno s obzirom na:

                           i.

                           posljedice odabira, nošenja i uporabe zaštitne odjeće i zaštitne opreme za sigurnost i zdravlje radnika, ne dovodeći u pitanje odgovornost poslodavca da utvrdi djelotvornost zaštitne odjeće i opreme;

                           ii.

                           mjere iz prvog podstavka članka 8. stavka 1. koje utvrđuje poslodavac, ne dovodeći u pitanje odgovornost poslodavca za utvrđivanje takvih mjera;

               (b)

               da radnici i/ili povjerenici radnika za zaštitu na radu u poduzeću ili pogonu što prije budu obaviješteni o neuobičajenim izloženostima, uključujući one iz članka 8., o njihovim uzrocima te o mjerama koje su poduzete ili ih treba poduzeti kako bi se takvo stanje popravilo;

               (c)

               da poslodavac vodi ažurirani popis radnika koji obavljaju poslove za koje je procjena iz članka 3. stavka 2. ukazala na opasnost za zdravlje i sigurnost radnika, navodeći, ako su takve informacije dostupne, izloženost kojom su radnici bili podvrgnuti;

               (d)

               da specijalist medicine rada i/ili tijela inspekcije te sve druge osobe odgovorne za zdravlje i sigurnost na radu imaju uvid u popis iz točke (c);

               (e)

               da svaki radnik ima uvid u podatke s popisa koji se na njega osobno odnose;

               (f)

               da radnici i/ili povjerenici radnika za zaštitu na radu u poduzeću ili pogonu imaju uvid u anonimne skupne podatke.

         Članak 13.
   Savjetovanje i sudjelovanje radnika
   Savjetovanje i sudjelovanje radnika i/ili njihovih povjerenika za zaštitu na radu u vezi s pitanjima koje obuhvaća ova Direktiva odvija se u skladu s člankom 11. Direktive 89/391/EEZ.
   POGLAVLJE III.

      RAZNE ODREDBE

   Članak 14.
   Zdravstveni nadzor
   1.   Države članice utvrđuju u skladu s nacionalnim pravom i/ili praksom mjere odgovarajućeg zdravstvenog nadzora radnika, za koje su rezultati procjene iz članka 3. stavka 2. pokazali da postoji opasnost za zdravlje ili sigurnost.
   2.   Mjere navedene u stavku 1. omogućavaju da se svaki radnik prema potrebi može podvrći odgovarajućem zdravstvenom pregledu:

               —

               prije izlaganja,

               —

               redovito nakon izlaganja.

         Ove mjere omogućavaju neposrednu provedbu osobnih i higijenskih mjera zaštite na radu.
   3.   Ako se kod radnika otkrije promjena u zdravstvenom stanju koja bi mogla biti posljedica izloženosti karcinogenim ili mutagenim tvarima, liječnik ili tijelo nadležno za zdravstveni nadzor radnika može zahtijevati provođenje zdravstvenog nadzora nad drugim radnicima koji su bili slično izloženi.
   U tom se slučaju ponavlja procjena rizika radi izloženosti, u skladu s člankom 3. stavkom 2.
   4.   U slučajevima provođenja zdravstvenog nadzora vodi se individualna zdravstvena evidencija, a liječnik ili tijelo nadležno za zdravstveni nadzor predlaže sve zaštitne ili preventivne mjere koje treba poduzeti za svakog pojedinog radnika.
   5.   Radnike je potrebno obavijestiti i s njima se savjetovati u vezi sa svakom vrstom zdravstvenog nadzora koji mogu obaviti po završetku izlaganja.
   6.   U skladu s nacionalnim pravom i/ili praksom:

               —

               radnici imaju pravo na uvid u liječničke nalaze koji se na njih odnose, i

               —

               predmetni radnici ili poslodavac mogu zatražiti reviziju nalaza zdravstvenog pregleda.

         7.   Praktične preporuke za zdravstveni nadzor radnika navedene su u Prilogu II.
   8.   Nadležno tijelo je potrebno obavijestiti o svim slučajevima raka, koji je u skladu s nacionalnim pravom i/ili praksom utvrđen kao posljedica izloženosti karcinogenoj ili mutagenoj tvari na radu.
   Članak 15.
   Evidencija
   1.   Popis iz točke (c) članka 12. i zdravstvena evidencija iz članka 14. stavka 4. čuvaju se najmanje 40 godina nakon prestanka izlaganja, u skladu s nacionalnim pravom i/ili praksom.
   2.   Kad aktivnost poduzeća prestane, ti se dokumenti u skladu s nacionalnim pravom i/ili praksom moraju staviti na raspolaganje nadležnom tijelu.
   Članak 16.
   Granične vrijednosti
   1.   Vijeće u skladu s postupkom iz članka 137. stavka 2. Ugovora utvrđuje granične vrijednosti u Direktivama na temelju raspoloživih podataka, uključujući znanstvene i tehničke podatke, za sve karcinogene ili mutagene tvari za koje je to moguće i, ako je potrebno, druge izravno povezane odredbe.
   2.   Granične vrijednosti i druge izravno povezane odredbe navedene su u Prilogu III.
   Članak 17.
   Prilozi
   1.   Prilozi I. i III. mogu se mijenjati samo u skladu s postupkom predviđenim u članku 137. stavku 2. Ugovora.
   2.   U skladu s postupkom predviđenim u članku 17. Direktive 89/391/EEZ, donose se samo tehničke prilagodbe Priloga II. u svjetlu tehničkog napretka, promjena u međunarodnim propisima ili specifikacijama i novih saznanja u području karcinogenih ili mutagenih tvari.
   Članak 18.
   Uporaba podataka
   Komisiji su dostupni podaci navedeni u članku 14. stavku 8., koje su upotrijebila nadležna nacionalna tijela.
   Članak 19.
   Obavješćivanje Komisije
   Države članice Komisiji dostavljaju tekst odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 20.
   Stavljanje izvan snage
   Direktiva 90/394/EEZ, kako je izmijenjena direktivama iz Priloga IV. dijela A ove Direktive stavlja se izvan snage, ne dovodeći u pitanje obveze država članica u pogledu rokova za prijenos u nacionalno zakonodavstvo, koji su utvrđeni u Prilogu IV. dijelu B ove Direktive.
   Upućivanja na Direktivu stavljenu izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Direktivu i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom iz Priloga V.
   Članak 21.
   Stupanje na snagu
   Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Članak 22.
   Adresati
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 29. travnja 2004.

            Za Europski parlament

            Predsjednik

         P. COX

            Za Vijeće

            Predsjednik

         M. McDOWELL

      (1)  SL C 368, 20.12.1999., str. 18.

      (2)  Mišljenje Europskog parlamenta od 2. rujna 2003. (još nije objavljeno u Službenom listu) i Odluka Vijeća od 30. ožujka 2004.

      (3)  SL L 196, 26.7.1990., str. 1. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom 1999/38/EZ (SL L 138, 1.6.1999., str. 66.).

      (4)  Vidjeti Prilog IV., dio A.

      (5)  SL L 183, 29.6.1989., str. 1. Direktiva kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1882/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 284, 31.10.2003., str. 1.).

      (6)  SL 196, 16.8.1967., str. 1. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ) br. 807/2003 (SL L 122, 16.5.2003., str. 36.).

      (7)  SL L 200, 30.7.1999., str. 1. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1882/2003.

      (8)  SL L 185, 9.7.1974., str. 15. Odluka stavljena izvan snage Odlukom Vijeća od 22. srpnja 2003. (SL C 218, 13.9.2003., str. 1.).

      (9)  Direktiva Vijeća 83/477/EEZ od 19. rujna 1983. o zaštiti radnika od rizika povezanih s izlaganjem azbestu na radu (druga pojedinačna direktiva u smislu članka 8. Direktive 80/1107/EEZ) (SL L 263, 24.9.1983., str. 25.). Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom 2003/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 97, 15.4.2003., str. 48.).
   PRILOG I.
   Popis tvari, pripravaka i postupaka
   (Članak 2. točka (a) podtočka iii.)

               1.

               Proizvodnja auramina.

               2.

               Rad koji uključuje izlaganje policikličnim aromatskim ugljikovodicima prisutnim u čađi, katranu ili smoli ugljena.

               3.

               Rad koji uključuje izlaganje prašinama, dimovima i aerosolima nastalim tijekom prženja i elektrorafiniranja bakreno-nikalskih spojeva za matiranje.

               4.

               Jaki kiseli postupci proizvodnje izopropil alkohola.

               5.

               Rad koji uključuje izlaganje prašinama tvrdog drveta (1).

      (1)  Popis nekih tvrdih drva nalazi se u svesku 62. Monografije o procjeni karcinogenih rizika za ljude „Wood Dust and Formaldehyde”, koju je izdala Međunarodna agencije za istraživanje raka, Lyon, 1995.
   PRILOG II.
   Praktične preporuke za zdravstveni nadzor radnika
   (Članak 14. stavak 7.)

               1.

               Liječnik i/ili tijelo nadležno za zdravstveni nadzor radnika izloženih karcinogenim ili mutagenim tvarima moraju biti upoznati s uvjetima ili okolnostima izlaganja svakog radnika.

               2.

               Zdravstveni nadzor radnika mora se obavljati u skladu s načelima i praksom medicine rada; on mora uključivati barem sljedeće mjere:

                           —

                           vođenje evidencije o zdravstvenoj i profesionalnoj anamnezi radnika,

                           —

                           osobni razgovor s radnikom,

                           —

                           ako je primjereno, biološki nadzor, kao i otkrivanje ranih i reverzibilnih učinaka.

                     Za svakog radnika koji je predmet zdravstvenog nadzora mogu se odrediti dodatne pretrage, u skladu s najnovijim saznanjima dostupnim medicini rada.

         PRILOG III.
   Granične vrijednosti i druge izravno povezane odredbe
   (Članak 16.)
   A.   GRANIČNE VRIJEDNOSTI ZA IZLOŽENOST PRI RADU

               Ime agensa

               EINECS (1)

               CAS (2)

               Granične vrijednosti

               Napomena

               Prijelazne mjere

               mg/m3
                   (3)

               ppm (4)

               Benzen

               200-753-7

               71-43-2

               3,25 (5)

               1 (5)

               Koža (6)

               Granična vrijednost: 3 ppm
               (= 9.75 mg/m3)
               (do 27. lipnja 2003.)

               Vinilklorid monomer

               200-831

               75-01-4

               7,77 (5)

               3 (5)

               —

               —

               Prašine tvrdog drveta

               —

               —

               5,00 (5)
                   (7)

               —

               —

               —

         B.   DRUGE IZRAVNO POVEZANE ODREDBE

   p.m.

      (1)  EINECS: European Inventory of Existing Chemical Substances (Europski registar postojećih kemijskih tvari)

      (2)  CAS broj: Chemical Abstract Service Number.

      (3)  mg/m3 = miligrami po kubičnom metru zraka pri 20 °C i 101,3 kPa (760 mmHg).

      (4)  ppm = čestica volumena na milijun u zraku (ml/m3).

      (5)  Mjereno ili izračunano za referentno razdoblje od osam sati.

      (6)  Znatan doprinos ukupnom opterećenju tijela moguć izloženošću preko kože.

      (7)  Frakcija koju je moguće udahnuti: ako su prašine tvrdog drveta pomiješane s drugim vrstama drvene prašine, ova granična vrijednost primjenjuje se na sve drvene prašine koje se nalaze u mješavini.
   PRILOG IV.

      Dio A

      Direktiva stavljena izvan snage i njezine uzastopne izmjene

      (u skladu s člankom 20.)

               Direktiva Vijeća 90/394/EEZ

               (SL L 196, 26.7.1990., str. 1.)

               Direktiva Vijeća 97/42/EZ

               (SL L 179, 8.7.1997., str. 4.)

               Direktiva Vijeća 1999/38/EZ

               (SL L 138, 1.6.1999., str. 66.)

      Dio B

      Rokovi za prijenos u nacionalno zakonodavstvo

      (u skladu s člankom 20.)

               Direktiva

               Rok za prijenos

               90/394/EEZ

               31. prosinca 1992.

               97/42/EZ

               27. lipnja 2000.

               1999/38/EZ

               29. travnja 2003.

         PRILOG V.
   KORELACIJSKA TABLICA

               Direktiva 90/394/EZ

               Ova Direktiva

               Članak 1.

               Članak 1.

               Članak 2. točka (a)

               Članak 2. točka (a)

               Članak 2. točka (aa)

               Članak 2. točka (b)

               Članak 2. točka (b)

               Članak 2. točka (c)

               Članci 3. do 9.

               Članci 3. do 9.

               Članak 10. stavak 1. točka (a)

               Članak 10. stavak 1. točka (a)

               Članak 10. stavak 1. točka (b) prva rečenica

               Članak 10. stavak 1. točka (b)

               Članak 10. stavak 1. točka (b) druga rečenica

               Članak 10. stavak 1. točka (c)

               Članak 10. stavak 1. točka (c)

               Članak 10. stavak 1. točka (d)

               Članak 10. stavak 1. točka (d) prva i druga rečenica

               Članak 10. stavak 1. točka (e)

               Članak 10. stavak 1. točka (d) treća rečenica

               Članak 10. stavak 1. točka (f)

               Članak 10. stavak 2.

               Članak 10. stavak 2.

               Članci 11. do 18.

               Članci 11. do 18.

               Članak 19. stavak 1. prvi podstavak

               —

               Članak 19. stavak 1. drugi podstavak

               —

               Članak 19. stavak 1. treći podstavak

               —

               Članak 19. stavak 2.

               Članak 19.

               —

               Članak 20.

               —

               Članak 21.

               Članak 20.

               Članak 22.

               Prilog I.

               Prilog I.

               Prilog II.

               Prilog II.

               Prilog III.

               Prilog III.

               —

               Prilog IV.

               —

               Prilog V.


title: Direktiva Komisije 2003/100/EZ od 31. listopada 2003. o izmjeni Priloga I. Direktivi 2002/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o nepoželjnim tvarima u hrani za životinje  Tekst značajan za EGP

text:
               03/Sv. 41

               HR

               Službeni list Europske unije

               148

         32003L0100

               L 285/33

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         DIREKTIVA KOMISIJE 2003/100/EZ
   od 31. listopada 2003.
   o izmjeni Priloga I. Direktivi 2002/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o nepoželjnim tvarima u hrani za životinje
   (Tekst značajan za EGP)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
   uzimajući u obzir Direktivu 2002/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. svibnja 2002. o nepoželjnim tvarima u hrani za životinje (1), kako je izmijenjena Direktivom Komisije 2003/57/EZ (2), a posebno njezin članak 8. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Direktivom 2002/32/EZ određuje se da je zabranjena uporaba proizvoda namijenjenih hranidbi životinja koji sadrže nepoželjne tvari u količinama koje prelaze najviše dopuštene količine propisane u Prilogu I. Direktivi.

               (2)

               Pri donošenju Direktive 2002/32/EZ, bilo je navedeno da će se odredbe iz Priloga I. revidirati na temelju ažuriranih znanstvenih procjena rizika i uzimajući u obzir zabranu razrjeđivanja kontaminiranih nesukladnih proizvoda namijenjenih hranidbi životinja.

               (3)

               Od Znanstvenog odbora za hranidbu životinja (SCAN) je slijedom toga zatraženo da odmah dostavi ažurirane znanstvene procjene rizika. SCAN je usvojio mišljenje o nepoželjnim tvarima u hrani za životinje 20. veljače 2003., koje je ažurirano 25. travnja 2003. To mišljenje omogućava sveobuhvatan pregled mogućih rizika za zdravlje životinja i javno zdravlje koji nastaju kao posljedica prisutnosti nepoželjnih tvari u hrani za životinje.

               (4)

               SCAN je ipak potvrdio da su potrebne dodatne detaljne procjene rizika koje bi omogućile potpunu reviziju Priloga I. Direktivi 2002/32/EZ. Od svibnja 2003., Europska agencija za sigurnost hrane (EFSA) preuzela je od Europske komisije odgovornost za znanstvenu procjenu ispravnosti hrane i hrane za životinje. Zatraženo je da EFSA provodi te detaljne procjene rizika.

               (5)

               U međuvremenu je istaknuto da opskrba nekim bitnim i vrijednim pojedinačnim krmivima može biti ugrožena, jer je razina nepoželjnih tvari u nekim pojedinačnim krmivima zbog uobičajene kontaminacije iz okoliša blizu ili prelazi najviše dopuštene količine određene u Prilogu I. Direktivi 2002/32/EZ. Također su uočene određene nedosljednosti između odredbi Priloga.

               (6)

               Prilog bi stoga trebalo izmijeniti na privremenoj osnovi u očekivanju detaljnih znanstvenih procjena rizika, održavajući pritom visoku razinu zaštite javnog zdravlja, zdravlja životinja te okoliša.

               (7)

               S ciljem održanja takve visoke razine zaštite javnog zdravlja, zdravlja životinja te okoliša, potvrđeno je da ako se životinje hrane izravno pojedinačnim krmivima, ili ako se koristi dopunska krmna smjesa, njihova uporaba u dnevnom obroku ne bi smjela izložiti životinju većoj količini nepoželjne tvari, od one koja odgovara najvećoj količini izloženosti kad se u dnevnom obroku koriste potpune krmne smjese.

               (8)

               SCAN potvrđuje da arsen u svom organskom obliku ima ograničenu toksičnost. Određivanje ukupnog arsena u hrani za životinje neće iz tog razloga uvijek točno odraziti rizik koji predstavljaju anorganski oblici. Međutim, organske i anorganske oblike arsena moguće je razlikovati samo putem složene metode analize, koju nije moguće lako primijeniti u okviru službenih kontrola. Stoga bi se morale najviše dopuštene količine odnositi na ukupni arsen, predviđajući međutim mogućnost zahtijevanja detaljnijih analiza naročito u slučaju prisutnosti Hizikia fusiforme. U nedostatku metode Zajednice za analizu ukupnog arsena, potrebno je dokazati učinkovitost upotrijebljenog postupka obrade uzoraka i metode analize korištenjem certificiranih referentnih uzoraka koji sadrže veliki udio arsena u organskom obliku.

               (9)

               Također je potrebno voditi računa o činjenici da se više od 95 % arsena prisutnog u krmivima morskog podrijetla nalazi u manje toksičnim organskim oblicima i o nedavnim razvojnim postignućima pri pripravi riblje hrane koja sadrži veći udio ribljeg ulja i ribljeg brašna.

               (10)

               Trenutne najviše dopuštene količine arsena, olova i fluora u nekim pojedinačnim mineralnim krmivima ne odražavaju trenutne uobičajene razine kontaminacije iz okoliša. Zbog niske biološke raspoloživosti tih nepoželjnih tvari u mineralnoj hrani za životinje, potrebno je osigurati mogućnost opskrbe ovih bitnih i vrijednih krmiva bez ugrožavanja javnog zdravlja, zdravlja životinja te okoliša.

               (11)

               Aflatoksin B1 je genotoksična kancerogena tvar otkrivena u mlijeku u obliku svog metabolita aflatoksina M1. Primjereno je održati najviše dopuštene količine za aflatoksin na najnižoj razini koju je moguće postići zbog zaštite zdravlja ljudi. Ispravno rukovanje i postupci sušenja mogu održati niske količine aflatoksina u različitim krmivima, a postoje i učinkoviti postupci dekontaminacije za smanjenje razine aflatoksina B1. Uputno je da ista najviša dopuštena količina aflatoksina B1 vrijedi za sva krmiva.

               (12)

               Cjelovito sjeme pamuka sadrži visoki udio slobodnog gosipola kao prirodnog sastojka. Stoga je uputno odrediti specifične najviše dopuštene količine za slobodni gosipol u cjelovitom sjemenu pamuka.

               (13)

               Mjere predviđene u ovoj Direktivi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja,

         DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Prilog I. Direktivi 2002/32/EZ mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Direktivi.
   Članak 2.
   1.   Države članice donose potrebne zakone i druge propise kako bi se uskladili s odredbama ove Direktive najkasnije 12 mjeseci nakon njenog stupanja na snagu. One odmah dostavljaju Komisiji tekst tih odredaba zajedno s korelacijskom tablicom.
   Kad države članice donose ove odredbe, te odredbe prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
   2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst odredaba nacionalnoga prava koji donose u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 3.
   Ova Direktiva stupa na snagu 20. dana od objave u Službenom listu Europske unije.
   Članak 4.
   Ova Direktiva je upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 31. listopada 2003.

            Za Komisiju

         David BYRNE

            Član Komisije

      (1)  SL L 140, 30.5.2002., str. 10.

      (2)  SL L 151, 19.6.2003., str. 38.

      PRILOG
      Prilog I. Direktivi 2002/32/EZ mijenja se kako slijedi:

                  1.

                  Točke 1., 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim:

                              Nepoželjne tvari

                              Proizvodi namijenjeni hranidbi životinja

                              Najveća dopuštena količina mg/kg (ppm) za hranu za životinje s udjelom vlage 12 %

                              (1)

                              (2)

                              (3)

                                          „1.

                                          Arsen (8)

                              Pojedinačna krmiva, osim:

                              2

                                          —

                                          brašna dobivenog od trave, osušene lucerne i osušene djeteline te osušenih rezanaca šećerne repe i osušenih melasiranih rezanaca šećerne repe

                              4

                                          —

                                          sačme od palminih koštica

                              4  (9)

                                          —

                                          fosfata i kalcificiranih morskih algi

                              10

                                          —

                                          kalcijevog karbonata

                              15

                                          —

                                          magnezijevog oksida

                              20

                                          —

                                          hrane za životinje dobivene preradom ribe ili drugih morskih životinja

                              15  (9)

                                          —

                                          brašna od morske trave i krmiva dobivenih od morske trave

                              40  (9)

                              Potpune krmne smjese, osim:

                              2

                                          —

                                          potpunih krmnih smjese za ribe i potpunih krmnih smjesa za krznaše

                              6  (9)

                              Dopunske krmne smjese, osim:

                              4

                                          —

                                          mineralnih mješavina

                              12

                                          2.

                                          Olovo

                              Krmiva, osim:

                              10

                                          —

                                          zelenih krmiva

                              40

                                          —

                                          fosfata i kalcificiranih morskih algi

                              15

                                          —

                                          kalcijevog karbonata

                              20

                                          —

                                          kvasaca

                              5

                              Potpune krmne smjese

                              5

                              Dopunske krmne smjese, osim:

                              10

                                          —

                                          mineralnih mješavina

                              15

                                          3.

                                          Fluor

                              Krmiva, osim:

                              150

                                          —

                                          hrane za životinje životinjskog podrijetla osim morskih rakova, kao što su morski krili

                              500

                                          —

                                          fosfata i morskih rakova kao što su morski krili

                              2 000

                                          —

                                          kalcijevog karbonata

                              350

                                          —

                                          magnezijevog oksida

                              600

                                          —

                                          kalcificiranih morskih algi

                              1 000

                              Potpune krmne smjese, osim:

                              150

                                          —

                                          potpunih krmnih smjesa za goveda, ovce i koze

                                          —

                                          u laktaciji

                              30

                                          —

                                          ostalo

                              50

                                          —

                                          potpune krmne smjese za svinje

                              100

                                          —

                                          potpune krmne smjese za perad

                              350

                                          —

                                          potpune krmne smjese za piliće

                              250

                              Mineralne mješavine za goveda, ovce i koze

                              2 000  (1)

                              Ostale dopunske krmne smjese

                              125  (2)

                  2.

                  Točka 7. zamjenjuje se sljedećim:

                              Nepoželjne tvari

                              Proizvodi namijenjeni hranidbi životinja

                              Najveća dopuštena količina mg/kg (ppm) za hranu za životinje s udjelom vlage 12 %

                              (1)

                              (2)

                              (3)

                                          „7.

                                          Aflatoksin B1

                              Krmiva:

                              0,02

                              Potpune krmne smjese za goveda, ovce i koze, osim:

                              0,02

                                          —

                                          potpunih krmnih smjesa za mliječne životinje

                              0,005

                                          —

                                          potpunih krmnih smjesa za telad i janjad

                              0,01

                              Potpune krmne smjese za svinje i perad (osim mladih životinja)

                              0,02

                              Ostale potpune krmne smjese

                              0,01

                              Dopunske krmne smjese za goveda, ovce i koze (osim dopunskih krmnih smjesa za mliječne životinje, telad i janjad)

                              0,02

                              Dopunske krmne smjese za svinje i perad (osim mladih životinja)

                              0,02

                              Ostale dopunske krmne smjese

                              0,005 ”

                  3.

                  Točka 9. zamjenjuje se sljedećim:

                              Nepoželjne tvari

                              Proizvodi namijenjeni hranidbi životinja

                              Najveća dopuštena količina mg/kg (ppm) za hranu za životinje s udjelom vlage 12 %

                              (1)

                              (2)

                              (3)

                                          „9.

                                          Slobodni gosipol

                              Krmiva, osim:

                              20

                                          —

                                          sjemena pamuka

                              5 000

                                          —

                                          pogače i sačme od pamukova sjemena

                              1 200

                              Potpune krmne smjese, osim:

                              20

                                          —

                                          potpunih krmnih smjese za goveda, ovce i koze

                              500

                                          —

                                          potpunih krmnih smjese za perad (osim kokoši nesilica) i teladi

                              100

                                          —

                                          potpunih krmnih smjesa za kuniće i svinje (osim mlade prasadi)

                              60 ”

                  4.

                  Točka 22. zamjenjuje se sljedećim:

                              Nepoželjne tvari

                              Proizvodi namijenjeni hranidbu životinja

                              Najveća dopuštena količina mg/kg (ppm) za hranu za životinje s udjelom vlage 12 %

                              (1)

                              (2)

                              (3)

                                          „22.

                                          Endosulfan (suma alfa- i beta- izomera i endosulfansulfata, izražena kao endosulfan)

                              Sva hrana za životinje, osim:

                              0,1

                                          —

                                          kukuruza i proizvoda dobivenih preradom kukuruza

                              0,2

                                          —

                                          uljano sjemenje i proizvoda dobivenih preradom uljanog sjemenja

                              0,5

                                          —

                                          potpune krmne smjese za ribe

                              0,005 ”

         (1)  Države članice mogu također propisati najveću dopuštenu količinu fluora koji odgovara udjelu fosfata od 1,25 %.

         (2)  Udio fluora po 1 % udjelu fosfora.

         (8)  Najviša dopuštena količina odnosi se na ukupni arsen.

         (9)  Po zahtjevu nadležnih tijela, odgovorni subjekt mora provesti analizu kojom dokazuje da je udio anorganskog arsena manji od 2 ppm. Ova analiza je naročito važna za vrstu morske alge Hizikia fusiforme.”