title: Direktiva Komisije 2009/83/EZ od 27. srpnja 2009. o izmjeni određenih priloga Direktivi 2006/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu tehničkih odredaba o upravljanju rizikom  Tekst značajan za EGP

text:
               06/Sv. 14

               HR

               Službeni list Europske unije

               3

         32009L0083

               L 196/14

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         DIREKTIVA KOMISIJE 2009/83/EZ
   od 27. srpnja 2009.
   o izmjeni određenih priloga Direktivi 2006/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu tehničkih odredaba o upravljanju rizikom
   (Tekst značajan za EGP)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
   uzimajući u obzir Direktivu 2006/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2006. o osnivanju i obavljanju djelatnosti kreditnih institucija (1), a posebno njezin članak 150. stavak 1. točku l.,
   budući da:

               (1)

               Kako bi se osigurala usklađena provedba i primjena Direktive 2006/48/EZ u cijeloj EU, Komisija i Odbor europskih nadzornih tijela za bankarstvo su 2006. godine osnovali radnu skupinu (Skupina za prijenos Direktive o kapitalnim zahtjevima - Capital Requirements Directive Transposition Group (CRDTG)), kojoj je povjerena zadaća da raspravlja o i rješava pitanja povezana s provedbom i primjenom navedene Direktive. Prema CRDTG-u, određene tehničke odredbe uvrštene u priloge V., VI., VII., VIII., IX., X. i XII. Direktive 2006/48/EZ treba točnije utvrditi kako bi se osigurala usklađena primjena. Osim toga, određene odredbe nisu razmjerne s pouzdanim praksama za upravljanje rizicima kreditnih institucija. Stoga je primjereno navedene odredbe prilagoditi.

               (2)

               Radi ostvarenja unutarnjega tržišta, načine na koje kreditna institucija može dokazati da postoji značajan prijenos izvanbilančnog rizika treba pojasniti. Također je primjereno povećati kreditni konverzijski faktor za linije za likvidnost koje odobravaju kreditne institucije za izvanbilančne stavke.

               (3)

               Direktivu 2006/48/EZ treba stoga na odgovarajući način izmijeniti.

               (4)

               Mjere predviđene ovom Direktivom u skladu su s mišljenjem Europskog odbora za bankarstvo,

         DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Direktiva 2006/48/EZ mijenja se kako slijedi:

               1.

               Prilog V. točka 8. zamjenjuje se sljedećim:

                           „8.

                           Rizici koji proizlaze iz sekuritizacijskih transakcija u kojima su kreditne institucije ulagatelj, inicijator ili sponzor procjenjuju se i razmatraju u skladu s primjerenim politikama i postupcima. Te politike i postupci posebno osiguravaju da se ekonomski sadržaj transakcije u cijelosti odražava u ocjeni rizika i odlukama uprave.”

               2.

               Prilog VI. dio 1. mijenja se kako slijedi:

                           (a)

                           u točki 29., uvodna rečenica zamjenjuje se sljedećim:

                                       „29.

                                       Izloženostima prema institucijama s preostalim rokom dospijeća dužim od tri mjeseca za koje je na raspolaganju kreditna ocjena vanjske institucije za kreditnu procjenu dodjeljuje se ponder rizika u skladu s tablicom 4. prema šest stupnjeva na ljestvici ocjenjivanja kreditne kvalitete koje dodjeljuju nadležna tijela u skladu s kreditnim procjenama prihvatljivih vanjskih institucija za kreditnu procjenu.”;

                           (b)

                           u točki 31., uvodna rečenica zamjenjuje se sljedećim:

                                       „31.

                                       Izloženostima prema institucijama s preostalim rokom dospijeća do tri mjeseca za koju je na raspolaganju kreditna ocjena vanjske institucije za kreditnu procjenu dodjeljuje se ponder rizika u skladu s tablicom 5. prema šest stupnjeva na ljestvici ocjenjivanja kreditne kvalitete koje dodjeljuju nadležna tijela u skladu s kreditnim procjenama prihvatljivih vanjskih institucija za kreditnu procjenu (ECAI):”;

                           (c)

                           točka 14. zamjenjuje se sljedećim:

                           (d)

                           u točki 73., uvodna rečenica zamjenjuje se sljedećim:

                                       „73.

                                       Izloženostima prema institucijama u kojima se primjenjuju točke od 29. do 32. i izloženostima prema poduzećima za koje je na raspolaganju kratkoročna kreditna ocjena imenovane vanjske institucije za kreditnu procjenu (ECAI) dodjeljuje se ponder rizika u skladu s tablicom 7., u vezi sa šest stupnjeva na ljestvici ocjenjivanja kreditne kvalitete koje dodjeljuju nadležna tijela kreditnim ocjenama prihvatljivih vanjskih institucija za kreditnu procjenu (ECAI):”;

                           (e)

                           dodaje se sljedeća točka 90.:

                                       „90.

                                       Iznos izloženosti na osnovu najma je diskontirani najmanji iznos plaćanja na osnovu najma. Najmanji iznos plaćanja na osnovu najma jednak je iznosima koje kreditna institucija zahtijeva ili može zahtijevati od najmoprimca u trenutku trajanja ugovora o najmu i plaćanja na osnovu bilo koje kupovne opcije iz najma (tj. za koju je velika vjerojatnost da će biti izvršena). Sve preostale vrijednost na osnovu najma, osigurane garancijom, koja ispunjava uvjete određena u Prilogu VIII. dijelu 1. točkama 26., 27. i 28. u vezi s prihvatljivošću pružatelja osiguranja kao i minimalne zahtjeve za priznavanje drugih vrsta garancija iz Priloga VIII. dijela 2. točaka od 14. do 19. treba također uključiti u najmanji iznos plaćanja na osnovu najma. Navedenim izloženostima dodjeljuje se odgovarajuća kategorija izloženosti u skladu s člankom 79. Ako je izloženost preostala vrijednost imovina u najmu, iznosi izloženosti ponderirani rizikom izračunavaju se kako slijedi: 1/t * 100 % * iznos izloženosti, gdje t predstavlja broj, veći od 1, i najbliži broj cijelih godina preostalog najma.”

               3.

               Prilog VII. dio 1. mijenja se kako slijedi:

                           (a)

                           točka 25. zamjenjuje se sljedećim:

                                       „25.

                                       Iznos izloženosti ponderiran rizikom predstavlja potencijalan gubitak po svim izloženostima na temelju vlasničkih papira koji je izračunan upotrebom internih VaR modela jednostranog intervala pouzdanosti od 99 % za razlike tromjesečnih povrata i odgovarajuće nerizične stope izračunane na dugoročnom uzorku podataka, pomnožene s 12,5. Iznosi izloženosti ponderirani rizikom na razini portfelja vlasničkih vrijednosnih papira nisu niži od zbroja minimalnih iznosa izloženosti ponderiranih rizikom zahtijevanih u skladu s PD/LGD pristupom i odgovarajućeg iznosa očekivanoga gubitka pomnoženog s 12,5, izračunanih na temelju PD vrijednosti iz dijela 4., točke 24. i odgovarajućih LGD vrijednosti iz dijela 4. točaka 25. i 26.”;

                           (b)

                           točka 27. zamjenjuje se sljedećim:

                                       „27.

                                       Iznosi izloženosti ponderiranih rizikom izračunavaju se u skladu sa sljedećom formulom:

                                                   Iznos izloženosti ponderiran rizikom = 100 % * iznos izloženosti,

                                                   osim ako je izloženost preostala vrijednost imovina u najmu u kojem slučaju se izračunava kako slijedi:

                                                               1/t * 100 % * iznos izloženosti,

                                                               gdje t predstavlja broj, veći od 1, i najbliži broj cijelih godina preostalih ugovorom o najmu.”

               4.

               Prilog VII. dio 2. mijenja se kako slijedi:

                           (a)

                           točka 13. podtočka (c) zamjenjuje se sljedećim:

                                       „(c)

                                       za izloženosti na temelju izvedenih instrumenata koji su u cijelosti ili gotovo u cijelosti osigurani kolateralom (u skladu s popisom iz Priloga IV.) te transakcija kreditiranja uz uplatu pokrića koje su u cijelosti ili gotovo u cijelosti osigurane kolateralom, a koji su predmet okvirnog ugovora o netiranju, M je ponderirani prosjek preostalog dospijeća gdje M iznosi najmanje 10 dana. Za repo ugovore, transakcije davanja ili uzimanja u najam vrijednosnih papira ili robe koji su predmet okvirnog ugovora o netiranju, M je ponderirani prosjek preostalog dospijeća gdje M iznosi najmanje 5 dana. Zamišljeni iznos svake transakcije koristi se za ponderiranje dospijeća;”;

                           (b)

                           u točki 14., uvodna rečenica zamjenjuje se sljedećim:

                                       „14.

                                       Neovisno o točki 13. podtočkama (a), (b), (c), (d) i (e), M iznosi najmanje jedan dan za:”.

               5.

               Prilog VII. dio 4., točka 96. zamjenjuje se sljedećim:

                           „96.

                           Zahtjevi iz točaka od 97. do 104. ne koriste se za garancije koje pružaju institucije, središnje države i središnje banke te poslovni subjekti koji ispunjavaju zahtjeve iz Priloga VIII., dijela 1., točke 26. podtočke (g) ako je kreditna institucija dobila dozvolu za primjenu pravila iz članaka od 78. do 83. za izloženosti prema takvim subjektima. U tom slučaju primjenjuju se zahtjevi iz članaka od 90. do 93.”

               6.

               Prilog VIII., dio 1. mijenja se kako slijedi:

                           (a)

                           u točki 9. dodaje se sljedeći stavak:
                           „Ako društvo za zajednička ulaganja nije ograničeno na ulaganja u instrumente koji su prihvatljivi za priznavanje na temelju točaka 7. i 8., udjeli se mogu priznati s vrijednošću prihvatljive imovine kao kolateralni pod pretpostavkom da je investicijsko društvo za zajednička ulaganja (CIU) uložilo, u najvećem dopuštenom opsegu u okviru svog mandata, u neprihvatljivu imovinu. U slučajevima u kojima neprihvatljiva imovina može imati negativnu vrijednost zbog obveza ili izvanbilančnih obveza koje proizlaze iz vlasništva, kreditna institucija izračunava ukupnu vrijednost neprihvatljive imovine i umanjuje vrijednost prihvatljive imovine za vrijednost neprihvatljive imovine ako je potonja sveukupno negativna.”;

                           (b)

                           u točki 11. dodaje se sljedeći stavak:
                           „Ako društvo za zajednička ulaganja nije ograničeno na ulaganja u instrumente koji su prihvatljivi za priznavanje na temelju točaka 7. i 8. te stavki navedenih u podtočki (a) ove točke, udjeli se mogu priznati s vrijednošću prihvatljive imovine kao kolateralni pod pretpostavkom da je investicijsko društvo za zajednička ulaganja (CIU) uložilo, u najvećem dopuštenom opsegu u okviru svog mandata, u neprihvatljivu imovinu. U slučajevima u kojima neprihvatljiva imovina može imati negativnu vrijednost zbog obveza ili izvanbilančnih obveza koje proizlaze iz vlasništva, kreditna institucija izračunava ukupnu vrijednost neprihvatljive imovine i umanjuje vrijednost prihvatljive imovine za vrijednost neprihvatljive imovine ako je potonja sveukupno negativna.”

               7.

               Prilog VIII. dio 2. mijenja se kako slijedi:

                           (a)

                           točka 13. zamjenjuje se sljedećim:

                                       „13.

                                       Za priznavanje polica životnog osiguranja koje su založene u korist kreditne institucije vjerovnika moraju se zadovoljiti svi sljedeći uvjeti:

                                                   (a)

                                                   polica životnog osiguranja jasno je založena u korist kreditne institucije vjerovnika ili prenesena na tu kreditnu instituciju;

                                                   (b)

                                                   društvo koje pruža životno osiguranje obaviješteno je o zalogu ili prijenosu te zbog toga ne smije iznose koji se isplaćuju na temelju ugovora isplaćivati bez suglasnosti kreditne institucije vjerovnika;

                                                   (c)

                                                   kreditna institucija vjerovnika ima pravo otkazati policu i primiti otkupnu vrijednost u slučaju dužnikovog neispunjavanja obveza;

                                                   (d)

                                                   držatelj police obavještava kreditnu instituciju vjerovnika ako nije izvršeno bilo koje plaćanje na temelju police;

                                                   (e)

                                                   kreditna se zaštita mora osigurati do dospijeća kredita. Kada to nije moguće zbog toga što osiguravateljski odnos završava prije isteka kreditnog odnosa, kreditna institucija mora osigurati da joj iznos koji proizlazi iz ugovora o osiguranju služi kao osiguranje do isteka ugovora o kreditu;

                                                   (f)

                                                   zalog ili prijenos je pravno učinkovit i provediv u svim mjestima nadležnosti koja su relevantna u trenutku zaključenja ugovora o kreditu;

                                                   (g)

                                                   otkupnu vrijednost iskazuje društvo koje pruža police životnog osiguranja i ne može se smanjivati;

                                                   (h)

                                                   otkupnu vrijednost treba na zahtjev pravodobno plaćati;

                                                   (i)

                                                   otkupnu vrijednost nije moguće zahtijevati bez suglasnosti kreditne institucije;

                                                   (j)

                                                   društvo koje pruža životno osiguranje podliježe Direktivi 2002/83/EZ i Direktivi 2001/17/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2) ili podliježe nadzoru nadležnog tijela treće zemlje koja primjenjuje nadzorne i druge zakonske propise istovjetne onima koji se primjenjuju u Zajednici.

                              (2)  SL L 110, 20.4.2001., str. 28.”;"

                           (b)

                           u točki 16. uvodna rečenica zamjenjuje se sljedećim:

                                       „16.

                                       Kad je izloženost zaštićena garancijom za koju postoji protugarancija središnje države, središnje banke, tijela regionalne ili lokalne vlasti, subjekta iz javnog sektora, potraživanja koja se, na temelju članaka od 78. do 83., tretiraju kao potraživanja od središnje države u čijoj su nadležnosti uspostavljeni, multilateralne razvojne banke ili međunarodne organizacije kojima je dodijeljen ponder rizika 0 % u skladu s člancima od 78. do 83. ili na temelju tih članaka, ili subjekta iz javnog sektora, potraživanja koja se na temelju članaka od 78. do 83. tretiraju kao potraživanja od kreditnih institucija, izloženost se može tretirati kao da je zaštićena garancijom dotičnog subjekta, pod uvjetom da su zadovoljeni sljedeći uvjeti:”.

               8.

               Prilog VIII., dio 3., mijenja se kako slijedi:

                           (a)

                           točka 24. zamjenjuje se sljedećim:

                                       „24.

                                       Jednostavna metoda za izračun učinaka financijskog kolaterala dostupna je samo kad se iznosi izloženosti ponderirani rizikom izračunavaju na temelju članaka od 78. do 83. Kreditna institucija ne smije upotrebljavati i jednostavnu i složenu metodu za izračun učinaka financijskog kolaterala, osim za potrebe članka 85. stavka 1. i članka 89. stavka 1. Kreditne institucije dokazuju nadležnim tijelima da se ova iznimna primjena obiju metoda ne uporabljuje selektivno radi postizanja smanjenih minimalnih kapitalnih zahtjeva i ne vodi ka regulatornoj arbitraži.”;

                           (b)

                           točka 26. zamjenjuje se sljedećim:

                                       „26.

                                       Ponder rizika koji bi se dodjeljivao na temelju članaka od 78. do 83. kad bi vjerovnik imao izravnu izloženost prema instrumentu kolaterala dodjeljuje se onim dijelovima iznosa izloženosti koji su kolateralizirani tržišnom vrijednošću priznatog kolaterala. U tu svrhu, iznos izloženosti izvanbilančnih stavki navedenih u Prilogu II. je 100 % njezine vrijednosti, a ne iznos izloženosti naveden u članku 78. stavku 1. Ponder rizika kolateraliziranog dijela je najmanje 20 %, osim u slučajevima navedenim u točkama od 27. do 29. Ostatku iznosa izloženosti dodjeljuje se ponder rizika koji bi se na temelju članaka od 78. do 83. dodijelio neosiguranoj izloženosti prema drugoj ugovornoj strani.”;

                           (c)

                           u točki 33. definicija varijable „E” zamjenjuje se sljedećim:
                           „E je iznos izloženosti koji bi bio utvrđen na temelju članaka od 78. do 83. ili članaka od 84. do 89., kako je primjereno, kad izloženost ne bi bila kolateralizirana. U tu svrhu, za kreditne institucije koje iznose izloženosti ponderirane rizikom izračunavaju na temelju članaka od 78. do 83. iznos izloženosti izvanbilančnih stavki navedenih u Prilogu II. je 100 % njezine vrijednosti, a ne iznos izloženosti naveden u članku 78. stavku 1., a za kreditne institucije koje iznose izloženosti ponderirane rizikom izračunavaju na temelju članaka od 84. do 89., iznos izloženosti stavki navedenih u Prilogu VII. dijelu 3. točkama od 9. do 11. izračunava se upotrebom konverzijskog faktora 100 %, a ne upotrebom konverzijskih faktora ili postotaka navedenih u tim točkama.”;

                           (d)

                           u točki 69. dodaje se sljedeća rečenica:
                           „U tu svrhu, iznos izloženosti stavki navedenih u Prilogu VII. dijelu 3. točkama 9., 10. i 11. izračunava se upotrebom konverzijskog faktora 100 %, a ne upotrebom konverzijskih faktora ili postotaka navedenih u tim točkama.”;

                           (e)

                           točka 75. zamjenjuje se sljedećim:

                                       „75.

                                       Ako nadležna tijela jedne države članice iskoriste diskrecijsko pravo predviđeno točkom 73., nadležna tijela druge države članice mogu ovlastiti svoje kreditne institucije da dodijele pondere rizika dopuštene prema tretmanu iz točke 73. za izloženosti koje su kolateralizirane stambenom ili poslovnom nekretninom koja se nalazi na području prve države članice podložno uvjetima koji su jednaki onima koji se primjenjuju u prvoj državi članici.”;

                           (f)

                           točka 80. zamjenjuje se sljedećim:

                                       „80.

                                       Kad su zadovoljeni uvjeti određeni u dijelu 2. točki 13., za dio izloženosti kolateraliziran tekućom otkupnom vrijednošću kreditne zaštite navedene u dijelu 1., točki 24. vrijedi jedno od navedenog:

                                                   (a)

                                                   podliježe ponderima rizika iz točke 80.a ako izloženost podliježe člancima od 78. do 83.;

                                                   (b)

                                                   dodjeljuje mu se LGD 40 % ako izloženost podliježe člancima od 84. do 89., ali ne podliježe vlastitim ocjenama LGD-a od strane kreditnih institucija.

                                             U slučaju valutne neusklađenosti, tekuća otkupna vrijednost umanjuje se u skladu s točkom 84., pri čemu je vrijednost kreditne zaštite tekuća otkupna vrijednost police životnog osiguranja.”;

                           (g)

                           nakon točke 80. umeće se točka 80.a:

                                       „80.a.

                                       Za potrebe točke 80. podtočke (a), sljedeći ponderi rizika dodjeljuju se na temelju dodijeljenog pondera rizika nadređenim neosiguranim izloženostima prema društvu koje pruža životno osiguranje:

                                                   (a)

                                                   ponder rizika od 20 %, ako se nadređenoj neosiguranoj izloženosti prema društvu koje pruža životno osiguranje dodijeli ponder rizika od 20 %;

                                                   (b)

                                                   ponder rizika od 35 %, ako se nadređenoj neosiguranoj izloženosti prema društvu koje pruža životno osiguranje dodijeli ponder rizika od 50 %;

                                                   (c)

                                                   ponder rizika od 70 %, ako se nadređenoj neosiguranoj izloženosti prema društvu koje pruža životno osiguranje dodijeli ponder rizika od 100 %;

                                                   (d)

                                                   ponder rizika od 150 %, ako se nadređenoj neosiguranoj izloženosti prema društvu koje pruža životno osiguranje dodijeli ponder rizika od 150 %.”;

                           (h)

                           točka 87. zamjenjuje se sljedećim:

                                       „87.

                                       Za potrebe članka 80., g je ponder rizika koji se dodjeljuje izloženosti, čiji je iznos izloženosti (E) potpuno zaštićen nematerijalnom kreditnom zaštitom (GA), gdje:

                                                   E je iznos izloženosti u skladu s člankom 78.; u tu svrhu, iznos izloženosti izvanbilančne stavke navedene u Prilogu II. je 100 % njezine vrijednosti umjesto iznosa izloženosti iz članka 78. stavka 1.;

                                                   g je ponder rizika izloženosti prema pružatelju zaštite, kako je određeno na temelju članaka od 78. do 83.; i

                                                   GA je vrijednost G*, izračunana na temelju točke 84. i dodatno ispravljena za bilo koju ročnu neusklađenost, kako je utvrđeno u dijelu 4.”;

                           (i)

                           u točki 88, definicija varijable „E” zamjenjuje se sljedećim:
                           „E je iznos izloženosti u skladu s člankom 78. U tu svrhu, iznos izloženosti izvanbilančne stavke navedene u Prilogu II. je 100 % njezine vrijednosti umjesto iznosa izloženosti iz članka 78. stavka 1.;”;

                           (j)

                           točke 90., 91. i 92. zamjenjuju se sljedećim:

                                       „90.

                                       Za pokriveni dio iznosa izloženosti (E) (na temelju ispravka vrijednosti kreditne zaštite GA), vjerojatnost neispunjavanja obveza (PD), u smislu Priloga VII. dijela 2., može biti PD pružatelja zaštite ili PD između PD-a dužnika i PD-a garanta, ako se smatra da potpuna supstitucija nije opravdana. U slučaju podređenih izloženosti i nepodređene nematerijalne zaštite, gubitak zbog neispunjavanja obveza (LGD), koji se primjenjuje u smislu Priloga VII. dijela 2., može biti onaj koji je povezan s potraživanjima s većim pravom prvenstva naplate.

                                       91.

                                       Za sve nepokrivene dijelove iznosa izloženosti (E) se kao PD upotrebljava PD dužnika, dok se kao LGD upotrebljava LGD odnosne izloženosti.

                                       92.

                                       GA je vrijednost G*, izračunana na temelju točke 84. i dodatno ispravljena za bilo koju ročnu neusklađenost, kako je utvrđeno u dijelu 4. E je iznos izloženosti u skladu s Prilogom VII., dijelom 3. U tu svrhu, iznos izloženosti stavki navedenih u Prilogu VII., dijelu 3., točkama od 9. do 11. izračunava se upotrebom konverzijskog faktora 100 %, a ne upotrebom konverzijskih faktora ili postotaka navedenih u tim točkama.”

               9.

               Prilog IX., dio 2. mijenja se kako slijedi:

                           (a)

                           točka 1. mijenja se kako slijedi:

                                       i.

                                       uvodna rečenica zamjenjuje se sljedećim:

                                                   „1.

                                                   Kreditna institucija inicijator tradicionalne sekuritizacije može iz izračuna iznosa izloženosti ponderiranih rizikom i iznosa očekivanih gubitaka isključiti sekuritizirane izloženosti ako je ispunjen jedan od sljedećih uvjeta:

                                                               (a)

                                                               smatra se da je značajni kreditni rizik povezan sa sekuritiziranim izloženostima prenesen na treće strane;

                                                               (b)

                                                               kreditna institucija inicijator primjenjuje ponder rizika 1 250 % na sve sekuritizacijske pozicije koje drži u ovoj sekuritizaciji ili oduzima navedene sekuritizacijske pozicije iz vlastitih sredstava u skladu s člankom 57. stavkom (r).”;

                                       ii.

                                       sljedeće točke od 1.a do 1.d umeću se nakon uvodne rečenice:

                                                   „1.a

                                                   Osim ako nadležno tijelo u određenom slučaju odluči da moguće smanjenje iznosa izloženosti ponderiranih rizikom koje bi kreditna institucija inicijator dostigla ovom sekuritizacijom nije opravdano razmjernim prijenosom kreditnog rizika na treće strane, smatra se da je značajni kreditni rizik prenesen u sljedećim slučajevima:

                                                               (a)

                                                               iznosi izloženosti ponderirani rizikom srednjih sekuritizacijskih pozicija koje drži kreditna institucija inicijator u ovoj sekuritizaciji ne premašuje 50 % iznosa izloženosti ponderiranih rizikom svih srednjih sekuritizacijskih pozicija koje postoje u ovoj sekuritizaciji;

                                                               (b)

                                                               ako u određenoj sekuritizaciji nema srednjih sekuritizacijskih pozicija i inicijator može dokazati da iznos izloženosti sekuritizacijskih pozicija, koje bi podlijegale oduzimanju od vlastitih sredstava ili ponderu rizika 1 250 %, znatno premašuje utemeljenu procjenu očekivanoga gubitka na sekuritizirane izloženosti, kreditna institucija inicijator ne drži više od 20 % iznosa izloženosti sekuritizacijskih pozicija koje bi podlijegale oduzimanju od vlastitih sredstava ili ponderu rizika 1 250 %.

                                                   1.b

                                                   Za potrebe točke 1.a, srednje sekuritizacijske pozicije znači sekuritizacijske pozicije na koje se primjenjuje ponder rizika manji od 1 250 % i koje imaju niže pravo prvenstva od većine pozicija s najvećim pravom prvenstva naplate u ovoj sekuritizaciji i koje imaju niže pravo prvenstva od svih sekuritizacijskih pozicija u ovoj sekuritizaciji kojima se:

                                                               (a)

                                                               u slučaju sekuritizacijske pozicije podložne točkama od 6. do 36. dijela 4. dodjeljuje stupanj kreditne kvalitete 1.; ili

                                                               (b)

                                                               u slučaju sekuritizacijske pozicije podložne točkama od 37. do 76. dijela 4. dodjeljuje stupanj kreditne kvalitete 1. ili 2. u skladu s dijelom 3.

                                                   1.c

                                                   Umjesto točaka 1.a i 1.b smatra se da je značajni kreditni rizik prenesen ako se nadležno tijelo uvjeri da kreditna institucija ima uspostavljene politike i metodologije kojima se osigurava da je moguće smanjenje kapitalnih zahtjeva koje inicijator postiže sekuritizacijom opravdano razmjernim prijenosom kreditnog rizika na treće strane. Nadležno tijelo se može uvjeriti samo ako kreditna institucija inicijator može dokazati da je takav prijenos kreditnog rizika na treće strane također priznat za potrebe unutarnjeg upravljanja rizikom kreditne institucije i njezine interne raspodjele kapitala.

                                                   1.d

                                                   Pored točaka od 1. do 1.c, svi sljedeći uvjeti moraju biti ispunjeni:”;

                           (b)

                           točka 2. mijenja se kako slijedi:

                                       i.

                                       uvodna rečenica zamjenjuje se sljedećim:

                                                   „2.

                                                   Kreditna institucija inicijator sintetske sekuritizacije može izračunavati iznose izloženosti ponderirane rizikom i, ako je relevantno, iznose očekivanih gubitaka za sekuritizirane izloženosti u skladu s točkama 3. i 4., ako je ispunjen jedan od sljedećih uvjeta:

                                                               (a)

                                                               smatra se da je značajni kreditni rizik prenesen na treće strane putem materijalne ili nematerijalne kreditne zaštite;

                                                               (b)

                                                               kreditna institucija inicijator primjenjuje ponder rizika 1 250 % na sve sekuritizacijske pozicije koje drži u ovoj sekuritizaciji ili oduzima navedene sekuritizacijske pozicije iz vlastitih sredstava u skladu s člankom 57. stavkom (r).”;

                                       ii.

                                       sljedeće točke od 2.a do 2.d umeću se nakon uvodne rečenice:

                                                   „2.a.

                                                   Osim ako nadležno tijelo na pojedinačnoj osnovi odluči da moguće smanjenje iznosa izloženosti ponderiranih rizikom koje bi kreditna institucija inicijator dostigla ovom sekuritizacijom nije opravdano razmjernim prijenosom kreditnog rizika na treće strane, smatra se da je značajni kreditni rizik prenesen ako je ispunjen jedan od sljedećih uvjeta:

                                                               (a)

                                                               iznosi izloženosti ponderirani rizikom srednjih sekuritizacijskih pozicija koje drži kreditna institucija inicijator u ovoj sekuritizaciji ne premašuje 50 % iznosa izloženosti ponderiranih rizikom svih srednjih sekuritizacijskih pozicija koje postoje u ovoj sekuritizaciji;

                                                               (b)

                                                               ako u određenoj sekuritizaciji nema srednjih sekuritizacijskih pozicija i inicijator može dokazati da iznos izloženosti sekuritizacijskih pozicija, koje bi podlijegale oduzimanju od vlastitih sredstava ili ponderu rizika 1 250 %, znatno premašuje utemeljenu procjenu očekivanoga gubitka na sekuritizirane izloženosti, kreditna institucija inicijator ne drži više od 20 % iznosa izloženosti sekuritizacijskih pozicija koje bi podlijegale oduzimanju od vlastitih sredstava ili ponderu rizika 1 250 %.

                                                   2.b

                                                   Za potrebe točke 2.a, srednje sekuritizacijske pozicije znači sekuritizacijske pozicije na koje se primjenjuje ponder rizika manji od 1 250 % i koje imaju niže pravo prvenstva od većine pozicija s najvećim pravom prvenstva naplate u ovoj sekuritizaciji i koje imaju niže pravo prvenstva od svih sekuritizacijskih pozicija u ovoj sekuritizaciji kojima se:

                                                               (a)

                                                               u slučaju sekuritizacijske pozicije podložne točkama od 6. do 36. dijela 4. dodjeljuje stupanj kreditne kvalitete 1.; ili

                                                               (b)

                                                               u slučaju sekuritizacijske pozicije podložne točkama od 37. do 76. dijela 4. dodjeljuje stupanj kreditne kvalitete 1. ili 2. u skladu s dijelom 3.

                                                   2.c

                                                   Umjesto točaka 2.a i 2.b, smatra se da je značajni kreditni rizik prenesen ako se nadležno tijelo uvjeri da kreditna institucija ima uspostavljene politike i metodologije kojima se osigurava da je moguće smanjenje kapitalnih zahtjeva koje inicijator postiže sekuritizacijom opravdano razmjernim prijenosom kreditnog rizika na treće strane. Nadležno tijelo se može uvjeriti samo ako kreditna institucija inicijator može dokazati da je takav prijenos kreditnog rizika na treće strane također priznat za potrebe unutarnjeg upravljanja rizikom kreditne institucije i njezine interne raspodjele kapitala.

                                                   2.d

                                                   Pored toga, prijenos mora ispunjavati sljedeće uvjete:”.

               10.

               Prilog IX. dio 4. mijenja se kako slijedi:

                           (a)

                           u točki 13. uvodna rečenica zamjenjuje se sljedećim:
                           „Kad su zadovoljeni sljedeći uvjeti, za utvrđivanje vrijednosti njezine izloženosti na nominalni iznos linije za likvidnost može se primijeniti konverzijski faktor 50 %:”;

                           (b)

                           točke 2.4.2. i 14. brišu se;

                           (c)

                           točka 48. briše se;

                           (d)

                           točke 3.5.1. i 56. brišu se.

               11.

               U Prilogu X. dijelu 2. točka 1. zamjenjuje se sljedećim:

                           „1.

                           Kapitalni zahtjev za operativni rizik izračunava se kao trogodišnji prosjek godišnjih zbrojeva kapitalnih zahtjeva za svaku poslovnu liniju iz tablice 2. U svakoj zadanoj godini, negativni kapitalni zahtjevi (koji proizlaze iz negativnog bruto dohotka) u svakoj poslovnoj liniji mogu se izjednačiti s pozitivnim kapitalnim zahtjevima u ostalim poslovnim linijama bez ograničenja. Međutim, ako je agregatni kapitalni zahtjev za sve poslovne linije u određenoj godini negativan, tad se za tu godinu brojačem dodjeljuje vrijednost nula.”

               12.

               Prilog X. dio 3. mijenja se kako slijedi:

                           (a)

                           točka 14. zamjenjuje se sljedećim:

                                       „14.

                                       Kreditne institucije moraju biti u mogućnosti rasporediti svoje interne povijesne podatke o gubicima u poslovne linije, određene u dijelu 2., i u vrste događaja, definirane u dijelu 5., te dostaviti te podatke na zahtjev nadležnih tijela. Događaji gubitaka koji utječu na čitavu instituciju mogu se rasporediti na dodatne poslovne linije ‚stavke poduzeća’ zbog izvanrednih okolnosti. Moraju postojati dokumentirani, objektivni kriteriji za raspoređivanje gubitaka u određene poslovne linije i vrste događaja. Gubici zbog operativnog rizika koji su povezani s kreditnim rizikom te su u prošlosti bili uključeni u interne baze podataka o kreditnom riziku moraju se unijeti u baze podataka o operativnom riziku i zasebno identificirati. Ti gubici ne podliježu kapitalnom zahtjevu za operativni rizik sve dok se tretiraju kao kreditni rizik za potrebe izračuna minimalnih kapitalnih zahtjeva. Gubici zbog operativnog rizika koji su povezani s tržišnim rizicima uključuju se u opseg kapitalnog zahtjeva za operativni rizik.”;

                           (b)

                           točka 29. zamjenjuje se sljedećim:

                                       „29.

                                       Kapitalno umanjenje iz priznavanja osiguranja i ostalih mehanizama prijenosa rizika ne smije biti veće od 20 % kapitalnog zahtjeva za operativni rizik prije priznavanja tehnika za umanjenje rizika.”

               13.

               Prilogu XII. dijelu 2. točki 10. dodaju se sljedeće podtočke (d) i (e):

                           „(d)

                           najviše, najniže i prosječne dnevne mjere rizičnosti vrijednosti tijekom izvještajnog razdoblja i mjera rizičnosti vrijednosti na kraju razdoblja;

                           (e)

                           usporedba dnevnih mjera rizičnih vrijednosti na kraju dana s jednodnevnim promjenama vrijednosti portfelja do kraja sljedećega radnog dana, zajedno s analizom svih važnih prelazaka tijekom izvještajnog razdoblja.”

               14.

               U Prilogu XII., dijelu 3., točka 3. zamjenjuje se sljedećim:

                           „3.

                           Kreditne institucije koje upotrebljavaju pristup određen u članku 105. za izračun svojih zahtjeva za vlastitim sredstvima za operativni rizik objavljuju opis uporabe osiguranja i ostalih mehanizama prijenosa rizika za potrebe umanjenja rizika.”

         Članak 2.
   1.   Države članice donose i objavljuju zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 31. listopada 2010. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba i korelacijsku tablicu između tih odredaba i ove Direktive.
   One primjenjuju te odredbe od 31. prosinca 2010.
   Kada države članice donose ove odredbe, te odredbe prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
   2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 3.
   Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Članak 4.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 27. srpnja 2009.

            Za Komisiju

         Charlie McCREEVY

            Član Komisije

      (1)  SL L 177, 30.6.2006., str. 1.


title: 83/190/EEZ: Direktiva Komisije od 28. ožujka 1983. o prilagodbi tehničkom napretku Direktive Vijeća 78/764/EEZ o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na vozačko sjedalo na traktorima na kotačima za poljoprivredu i šumarstvo

text:
               13/Sv. 016

               HR

               Službeni list Europske unije

               22

         31983L0190

               L 109/13

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               28.03.1983.

      DIREKTIVA KOMISIJE

   od 28. ožujka 1983.
   o prilagodbi tehničkom napretku Direktive Vijeća 78/764/EEZ o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na vozačko sjedalo na traktorima na kotačima za poljoprivredu i šumarstvo
   (83/190/EEZ)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 74/150/EEZ od 4. ožujka 1974. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na homologaciju tipa traktora na kotačima za poljoprivredu i šumarstvo (1), kako je posljednji put izmijenjena Direktivom 79/694/EEZ (2) i Aktom o pristupanju Grčke, a posebno njezin članak 11.,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 78/764/EEZ od 25. srpnja 1978. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na vozačko sjedalo traktora na kotačima za poljoprivredu i šumarstvo (3),
   budući da stečeno iskustvo i najnovija tehnička dostignuća sada omogućuju dodavanje određenih zahtjeva, i njihovo bolje prilagođavanje stvarnim uvjetima ispitivanja; budući da se pokazalo potrebnim promijeniti tekstove određenih točaka u nekim jezičnim verzijama, radi ujednačivanja s drugim jezičnim verzijama;
   budući da ovom prvom nizu izmjena mogu slijediti druge, koje se, početno, odnose na postupak provjere vozačkih sjedala na traktorima čija masa ne prelazi 5 tona, posebno ispitivanjima na ispitnom uređaju, a nakon toga, čim tehnički uvjeti to omoguće, zamjenom ispitivanja na ispitnoj stazi s provjerama na ispitnoj napravi te, po mogućnosti, ispitnog osoblja s mehaničkim napravama (npr. ispitnim lutkama);
   budući da su mjere predviđene ovom Direktivom u skladu s mišljenjem Odbora za prilagodbu tehničkom napretku direktiva o uklanjanju tehničkih zapreka u trgovini u području traktora za poljoprivredu ili šumarstvo,
   DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   1.   Prilozi I., II. i IV. Direktivi 78/764/EEZ izmjenjuju se u skladu s Prilogom ovoj Direktivi.
   Članak 2.
   1.   Države članice od 1. listopada 1983. ne smiju:

               —

               odbiti dodjeljivanje EEZ homologacije tipa, izdavanje dokumenta navedenog u članku 10. stavku 1. posljednjoj alineji Direktive 74/150/EEZ, s obzirom na tip traktora, niti dodjeljivanje nacionalne homologacije tipa, kao ni

               —

               zabraniti stavljanje u uporabu traktora,

         ako vozačko sjedalo na tom tipu traktora ili na traktorima zadovoljava odredbe ove Direktive;
   2.   Države članice od 1. listopada 1984.:

               —

               ne smiju više izdavati dokument naveden u članku 10. stavku 1. zadnjoj alineji Direktive 74/150/EEZ za tip traktora čije vozačko sjedalo ne zadovoljava odredbe ove Direktive,

               —

               mogu odbiti dodjeljivanje nacionalne homologacije tipa za tip traktora čije vozačko sjedalo ne zadovoljava odredbe ove Direktive.

         Članak 3.
   Države članice donose odredbe potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 30. rujna 1983. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.
   Članak 4.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 28. ožujka 1983.

            Za Komisiju

         Karl-Heinz NARJES

            Član Komisije

      (1)  SL L 84, 28.3.1974., str. 10.

      (2)  SL L 205, 13.8.1979., str. 17.

      (3)  SL L 255, 18.9.1978., str. 1.
   PRILOG
   Prilog I. Direktivi 78/764/EEZ mijenja se kako slijedi:
   Točka 9. zamjenjuje se sljedećim:

      „9.   Hod ovjesa

      ‚Hod ovjesa’ znači okomiti razmak između najvišeg položaja i trenutačnog položaja točke na sjedištu sjedala 200 mm ispred referentne točke sjedala u središnjoj uzdužnoj ravnini.”

   Točka 10.: Engleska verzija ostaje nepromijenjena.
   Briše se točka 13.
   Točka 14. postaje točka 13. i dodaju joj se sljedeće definicije:

                  „awS

                  =

                  efektivna vrijednost vrednovanog vibracijskog ubrzanja sjedala izmjerena tijekom ispitivanja na ispitnoj napravi ili normiranoj stazi;

                  awB

                  =

                  efektivna vrijednost vrednovanog vibracijskog ubrzanja izmjerena na pričvršćenju sjedala tijekom ispitivanja na ispitnoj napravi;

                  =

                  efektivna vrijednost vrednovanog vibracijskog ubrzanja izmjerena na pričvršćenju sjedala;

                  =

                  ispravljena efektivna vrijednost vrednovanog vibracijskog ubrzanja sjedala izmjerena tijekom ispitivanja na ispitnoj napravi;

                  =

                  efektivna vrijednost vrednovanog vibracijskog ubrzanja izmjerena na pričvršćenju sjedala tijekom ispitivanja na normiranoj stazi.”

   Točka 15. postaje točka 14. Sadržaj se ne mijenja.
   Točka 16. postaje točka 15.
   Točka 17. postaje točka 16. i zamjenjuje se sljedećim:

      „16.   Traktor kategorije A

      ‚Traktor kategorije A’ znači traktor koji se može svrstati u dani vibracijski razred zbog sličnih konstrukcijskih značajki.”

   Točke 17.1. i 17.2. postaju točke 16.1. i 16.2.
   Točka 18. briše se zajedno sa svojim podtočkama.
   Točka 19. postaje točka 17. i zamjenjuje se sljedećim:

      „17.   Traktor kategorije B

      ‚Traktor kategorije B’ znači traktor koji se ne može svrstati u vibracijski razred u kategoriji A.”

   Točka 20. postaje točka 18. i njezine podtočke postaju podtočke 18.1., 18.2., 18.3. i 18.4.
   Prilog II. Direktivi 78/764/EEZ mijenja se kako slijedi:
   Točka 1.3.1. Engleska verzija ostaje nepromijenjena.
   Točka 1.6.2. U posljednjem retku „+ 0,1 bar” zamjenjuje se s „± 0,1 bar” u svim jezičnim verzijama, osim danske.
   Točka 1.7.1. Engleska verzija ostaje nepromijenjena.
   Točka 1.7.2. Engleska verzija ostaje nepromijenjena.
   Točka 1.7.3. zamjenjuje se sljedećim:

      1.7.3.   Određivanje značajki vertikalnih vibracija.”

   Iza točke 1.7.3. dodaje se sljedeća nova točka:

      1.7.4.   Određivanje značajki prigušenja u rezonantnom području.”

   Točka 1.8.: Samo u engleskoj verziji brišu se ponovljene riječi „locked in a position”.
   Točka 2.1.3.: u engleskoj verziji zamjenjuje se sljedećim:

      2.1.3.   The depth and width of the surface of seats intended for tractors in which the minimum rear-wheel track width does not exceed 1 150 mm may be reduced to not less than 300 mm and 400 mm respectively if the design of the tractor prevents compliance with the requirements of Items 2.1.1 and 2.1.2.”

   Točka 2.4.1.: Samo u engleskoj verziji zamjenjuje se sljedećim:

      2.4.1.   The seat must be adjustable in the longitudinal direction over a minimum distance of:

                  —

                  150 mm for tractors with a minimum rear-wheel track width of more than 1 150 mm,

                  —

                  60 mm for tractors with a minimum rear-wheel track width of 1 150 mm or less.”

   Točka 2.4.2.: Samo u engleskoj verziji zamjenjuje se sljedećim:

      2.4.2.   The seat must be adjustable in the vertical direction over a minimum distance of:

                  —

                  60 mm for tractors with a minimum rear-wheel track width of more than 1 150 mm,

                  —

                  30 mm for tractors with a minimum rear-wheel track width of 1 150 mm or less.”

   Točka 2.5.1. zamjenjuje se sljedećim:

      2.5.1.   Određivanje značajki ovjesa i područja namještanja s obzirom na težinu vozača.”

   Točka 2.5.1.1. zamjenjuje se sljedećim:

      2.5.1.1.   Značajke sustava ovjesa određuju se statičkim ispitivanjem. Granice područja namještanja sjedala prema masi vozača izračunavaju se iz značajki sustava ovjesa. Ti izračuni nisu potrebni u slučaju sjedala koja se ne mogu ručno namještati prema masi vozača.”

   Točka 2.5.1.2.: Druga rečenica zamjenjuje se sljedećim:

      „Pogreška mjerenja hoda ovjesa ne smije prelaziti ± 1 mm.”

   Točka 2.5.1.3.: zamjenjuje se sljedećim:

      2.5.1.3.   Cijeli dijagram značajke koji predstavlja gibanje sustava ovjesa mora se iscrtati od nultog do najvećeg opterećenja, i natrag do nultog opterećenja. Stupnjevanja opterećenja, kojima se mjeri hod sustava ovjesa ne smiju biti veći od 100 N; najmanje osam mjernih točaka mora se ucrtati na približno jednakim razmacima u gibanju sustava ovjesa. Kao točka najvećeg opterećenja treba se uzeti ili točka od koje se ne može zabilježiti daljnji hod ovjesa, ili opterećenje od 1 500 N. Nakon svakog opterećenja ili rasterećenja, hod sustava ovjesa mora se izmjeriti 200 mm ispred referentne točke sjedala u središnjoj uzdužnoj ravnini sjedišta sjedala. Nakon opterećenja ili rasterećenja, sjedalo se mora moći vratiti u svoj početni položaj.”

   Točke 2.5.1.4., 2.5.1.4.1. i 2.5.1.4.2. zamjenjuju se sljedećim:

      U slučaju sjedala s ljestvicom za namještanje, ovisno o masi, treba iscrtati dijagrame značajki koje predstavljaju hod ovjesa pri namještanjima za vozače mase 50 kg i 120 kg. U slučaju sjedala bez ljestvice za namještanje s graničnicima namještanja, mjerenja se obavljaju namještanjem za najmanju i najveću masu. U slučaju sjedala bez ljestvice, za namještanje ovisno o masi ili bez graničnika namještanja treba odabrati namještanja tako da:
      2.5.1.4.1.   se na granici namještanja za najmanju masu sjedalo pri rasterećenju vrati točno u gornju točku hoda sustava ovjesa, a
      2.5.1.4.2.   na granici namještanja za najveću masu opterećenje od 1 500 N prouzroči spuštanje sjedala do najniže granice hoda ovjesa.”

   Točke 2.5.1.4.3. i 2.5.1.4.4. se brišu.
   Točka 2.5.1.5.: Samo u danskoj i francuskoj verziji umeće se pridjev sa značenjem „puni”, za određivanje riječi sa značenjem „hod”.
   Točka 2.5.1.6.: Riječi „u srednjem položaju sustava ovjesa” umeću se nakon riječi „opterećenje”.
   Točka 2.5.1.7. zamjenjuje se sljedećim:

      2.5.1.7.   Za određivanje granica područja namještanja s obzirom na masu vozača, okomite sile, koje su određene u skladu s točkom 2.5.1.6., za točke A i B (vidjeti Dodatak 2. ovom Prilogu) moraju se pomnožiti faktorom ljestvice 0,13 kg/N.”

   Točka 2.5.2. zamjenjuje se sljedećim:

      „2.5.2.   Određivanje bočne stabilnosti”

   Točka 2.5.2.1. zamjenjuje se sljedećim:

      2.5.2.1.   Sjedalo se mora namjestiti za najveću gornju granicu namještanja prema težini i učvrstiti na ispitnu napravu ili traktor na takav način da se njegova donja ploha oslanja na nepomičnu plohu (ispitne naprave) koja nije manja od same donje plohe.”

   Točka 2.5.3. zamjenjuje se sljedećim:

      „2.5.3.   Određivanje značajki vertikalnih vibracija”

   Točka 2.5.3.1.1. zamjenjuje se sljedećim:

      2.5.3.1.1.   Ispitna naprava mora simulirati vertikalne vibracije u točki pričvršćenja vozačkog sjedala. Vibracije se proizvode pomoću elektrohidrauličke naprave. Za namještene vrijednosti pritom se upotrebljavaju one koje su navedene u dodacima 4. i 5. Prilogu II. za odgovarajući razred traktora ili dva puta integrirani signali ubrzanja, zabilježeni na pričvršćenju vozačkog sjedala, na traktoru kategorije B u vožnji brzinom 12 ± 0,5 km/h, po normiranoj ispitnoj stazi određenoj u točki 2.5.3.2.1. Da bi se proizvele vibracije moraju se upotrijebiti dva neprekinuta niza namještenih vrijednosti.
      Prijelaz od kraja niza signala ubrzanja, koji su zabilježeni na normiranoj stazi u prvom prolazu, do početka drugoga prolaza, mora biti jednolik i bez skokova. Mjerenja se ne smiju obavljati tijekom prvog niza namještenih vrijednosti ili signala ubrzanja. Osim 700 vrijednosti navedenih u dodacima 4. i 5. Prilogu II., može se upotrijebiti veći broj vrijednosti izračunatih polazeći od 700 početnih, npr. s kubičnom splajn funkcijom.”

   Točka 2.5.3.1.3. zamjenjuje se sljedećim:

      2.5.3.1.3.   Ispitna naprava mora imati veliku krutost na savijanje i torziju, a zračnost njezinih ležajeva i vodilica ne smije biti veća od tehnički potrebne. Ako platformu drži oscilirajuća ruka, dimenzija R mora biti najmanje 2 000 mm (vidjeti Dodatak 6.). Magnituda omjera vibracija na frekvencijama između 0,5 i 5,0 Hz treba biti u području 1,00 ± 0,05, izmjerena u intervalima koji ne prelaze 0,5 Hz. Fazni pomak ne smije se mijenjati za više od 20° u istom frekvencijskom području.”

   Točka 2.5.3.2.1. zamjenjuje se sljedećim:

      2.5.3.2.1.   Staza se sastoji od dva usporedna traka koja odgovaraju razmaku kotača traktora. Oba traka moraju biti od čvrstog materijala, kao što je drvo ili beton, i izvedena od blokova postavljenih na osnovnu podlogu ili kao neprekinuta glatka površina. Uzdužni profil svakoga traka staze određen je ordinatama visina u odnosu na osnovnu ravninu; te su ordinate prikazane u tablicama u Dodatku 3. Za ispitnu stazu navedene su visine u razmacima po 16 cm uzduž svakog traka.
      Staza mora dobro nasjedati na tlo i, u svakoj točki ukupne duljine, razmak između trakova može odstupati samo zanemarivo; kotači traktora moraju cijelo vrijeme biti potpuno na trakovima. Kad su trakovi izvedeni od blokova, njihova debljina mora biti 6 - 8 cm, a razmak 16 cm između središta blokova. Duljina normirane staze mora biti 100 m.
      Mjerenja se moraju započeti čim os stražnje osovine traktora bude okomito iznad točke D = 0 na ispitnoj stazi i završiti čim os prednje osovine traktora bude okomito iznad točke D = 100 na ispitnoj stazi (vidjeti tablicu u Dodatku 3. ovom Prilogu).”

   Točka 2.5.3.2.2. zamjenjuje se sljedećim:

      2.5.3.2.2.   Mjerenja se obavljaju pri brzini od 12 ± 0,5 km/h.
      Propisana brzina mora se održavati bez uporabe kočnica. Vibracije se moraju mjeriti, s lakim i teškim vozačem, na sjedalu, kao i u točki u kojoj je sjedalo pričvršćeno na traktor.
      Brzina 12 km/h mora se dosegnuti prije nego se preveze prilazni dio staze. Površina toga prilaznoga dijela staze mora biti ravna i mora se spajati s normiranom ispitnom stazom u istoj razini.”

   Točka 2.5.3.3.1. zamjenjuje se sljedećim:

      „2.5.3.3.1.   Masa vozača
      Ispitivanja se moraju obaviti s dva vozača: jednim ukupne mase 59 ± 1 kg, kod kojeg masa težinskog pojasa oko tijela može biti najviše 5 kg, i drugim, ukupne mase 98 ± 5 kg, s masom težinskog pojasa od najviše 8 kg.”

   Točka 2.5.3.3.2. zamjenjuje se sljedećim:

      „2.5.3.3.2.   Položaj akcelerometra
      Za mjerenje vibracija koje se prenose na vozača, akcelerometar treba pričvrstiti na ravnu ploču promjera 250 ± 50 mm, čiji središnji dio do promjera 75 mm mora biti krut i opremljen čvrstom zaštitnom napravom za zaštitu akcelerometra. Ta se ploča mora postaviti na sredinu sjedišta sjedala, između sjedala i tijela vozača, te mora imati površinu koja nije klizava.
      Za mjerenje vibracija na pričvršćenju sjedala, akcelerometar se mora pričvrstiti u blizini toga pričvršćenja, u točki koja nije udaljena više od 100 mm od uzdužne središnje ravnine traktora i nalazi se u području okomite projekcije sjedišta sjedala na traktor.”

   Točka 2.5.3.3.3.: Samo u engleskoj verziji se nakon brojke „80” umeće znak „Hz” kako bi se označila mjerna jedinica.
   Točka 2.5.3.3.5.3.: Samo u njemačkoj i danskoj verziji znak „aw” u formuli I mora se staviti u zagrade.
   Posljednja rečenica mijenja se i glasi:

      „Netočnost cijelog sustava za mjerenje efektivne vrijednosti ubrzanja, ne smije prelaziti ± 5 % izmjerene vrijednosti.”

   Točka 2.5.3.3.7.1. zamjenjuje se sljedećim:

      2.5.3.3.7.1.   Tijekom svakog ispitivanja vibracijsko ubrzanje s opterećenjem za cjelokupno trajanje ispitivanja, mora se odrediti mjerilom vibracija određenim u točki 2.5.3.3.5.”

   Točka 2.5.3.3.7.2. zamjenjuje se sljedećim:

      2.5.3.3.7.2.   Izvještaj o ispitivanju mora prikazivati aritmetičku sredinu efektivnih vrijednosti vibracijskog ubrzanja opterećenih sjedala (awS) za oba vozača, lakšeg i težeg. Izvještaj o ispitivanju mora također prikazivati omjer aritmetičke sredine efektivnih vrijednosti vibracijskog ubrzanja s opterećenjem mjerenog na sjedalu (awS) i aritmetičke sredine efektivnih vrijednosti vibracijskog ubrzanja s opterećenjem mjerenog na pričvršćenju sjedala (awB). Taj omjer mora biti zaokružen na dva decimalna mjesta.”

   Točka 2.5.3.3.7.3. zamjenjuje se sljedećim:

      2.5.3.3.7.3.   Temperatura okoline tijekom vibracijskog ispitivanja mora se izmjeriti i navesti u izvještaju.”

   Točka 2.5.4. zamjenjuje se sljedećim:

      „2.5.4.   Vibracijsko ispitivanje sjedala traktora u skladu s njihovom predviđenom uporabom”

   Točka 2.5.4.2.: Samo u njemačkoj verziji, „Schwingungsprüfung” zamjenjuje se s „Prüfung auf dem Schwingungsprüfstand”.
   Točka 2.5.5. zamjenjuje se sljedećim:

      „2.5.5.   Postupak određivanja vibracijskog ubrzanja s opterećenjem na sjedalima namijenjenima za traktore kategorije A”

   Točke 2.5.5.1. i 2.5.5.2. se brišu.
   Točka 2.5.5.3. postaje točka 2.5.5.1. i glasi:

      2.5.5.1.   Ispitivanje na napravi za vibracijsko ispitivanje obavlja se na napravi u skladu s točkom 2.5.3.1. Vrijednost awB, koja se stvarno pojavi na pričvršćenju sjedala tijekom mjerenja, mora se odrediti. Za odstupanja od referentne vrijednosti:

                  =

                  2,05 m/s2 za traktore razreda I. kategorije A,

                  =

                  1,7 m/s2 za traktore razreda II. kategorije A.

            Ubrzanje awS izmjereno na vozačkom sjedalu mora se ispraviti u skladu sa sljedećom jednadžbom:

   Točka 2.5.5.4. postaje točka 2.5.5.2. i glasi:

      2.5.5.2.   Za svakoga od vozača navedenih u točki 2.5.3.3.1., vibracijsko ubrzanje s opterećenjem mora se mjeriti na sjedalu u trajanju od 28 sekundi. Mjerenje mora početi pri namještenoj vrijednosti signala, koji odgovara za t = 0 sekunda, i završiti pri namještenoj vrijednosti signala za t = 28 sekunda (vidjeti dodatke 4. i 5. ovom Prilogu). Moraju se obaviti najmanje dva niza ispitivanja. Izmjerene vrijednosti ne smiju odstupati od aritmetičke sredine za više od ± 5 %. Svaki potpuni niz namještenih točaka mora se ponoviti u 28 ± 0,5 sekunda.”

   Točka 2.5.6. zamjenjuje se sljedećim:

      „2.5.6.   Postupak određivanja vibracijskog ubrzanja s opterećenjem na sjedalima namijenjenim za traktore kategorije B”

   Točka 2.5.6.1 zamjenjuje se sljedećim:

      2.5.6.1.   U skladu sa zahtjevima iz točke 2.5.4.2., niz vibracijskih ispitivanja ne primjenjuje se za određeni razred traktora, nego samo na onaj tip traktora za koji je sjedalo namijenjeno.”

   Točka 2.5.6.2. zamjenjuje se sljedećim:

      2.5.6.2.   Normirana ispitna staza mora biti izvedena u skladu sa zahtjevima točaka 2.5.3.2. i 2.5.3.3. Izmjereno vibracijsko ubrzanje na vozačkom sjedalu (awS) ne treba ispravljati. Najmanje dva niza ispitivanja moraju se obaviti na normiranoj ispitnoj stazi. Izmjerene vrijednosti ne smiju odstupati od aritmetičke sredine za više od ± 10 %.”

   Točka 2.5.6.3. zamjenjuje se sljedećim:

      2.5.6.3.   Ako se ispitivanje provodi na ispitnoj napravi, treba ga obaviti povezano s ispitivanjem na normiranoj ispitnoj stazi, u skladu sa zahtjevima točaka 2.5.3.1 i 2.5.3.3”

   Točka 2.5.6.4. zamjenjuje se sljedećim:

      2.5.6.4.   Naprava za vibracijsko ispitivanje treba biti namještena tako da efektivna vrijednost vibracijskoga ubrzanja s opterećenjem, zabilježena na pričvršćenju sjedala (awB) odstupa za manje od ± 5 % od efektivne vrijednosti vibracijskog ubrzanja s opterećenjem na pričvršćenju sjedala (awB), zabilježene na normiranoj ispitnoj stazi ()
      U slučaju odstupanja od vrijednosti (), zabilježene na pričvršćenju sjedala (awB), tijekom ispitne vožnje, vibracijsko ubrzanje s opterećenjem zabilježeno na pričvršćenju sjedala tijekom ispitivanja na ispitnoj napravi mora se ispraviti kako slijedi:

      Svako od ispitivanja na ispitnoj napravi mora se obaviti dva puta. Izmjerene vrijednosti ne smiju odstupati od aritmetičke sredine više od ± 5 %.”

   Iza točke 2.5.6.4 dodaju se nove točke:

      „2.5.7.   Ispitivanje za određivanja značajki prigušenja u rezonantnom području

      2.5.7.1.   Navedeno se ispitivanje obavlja na ispitnoj napravi, kako je određeno u točki 2.5.3.1. Međutim, mora se uzeti u obzir sljedeće:
      2.5.7.2.   Umjesto niza vrijednosti određenih u drugom stavku točke 2.5.3.1.1. (vidjeti dodatke 4. i 5. ovom Prilogu), treba proizvesti sinusne vibracije s amplitudom ± 15 mm i frekvencijom od 0,5 do 2 Hz. Mjerenja se obavljaju u cijelom frekvencijskom području, sa stalnom brzinom promjene frekvencije, koja nije manja od 60 sekundi ili, u razmacima koji nisu veći od 0,05 Hz kod rastuće frekvencije, te isto tako kod padajuće frekvencije. Tijekom tog mjerenja, signali koje odašilju akcelerometri mogu se filtrirati kroz pojasni filtar s graničnim frekvencijama 0,5 i 2,0 Hz.
      2.5.7.3.   Sjedalo u prvom ispitivanju treba opteretiti utegom mase 40 kg i mase 80 kg u drugom ispitivanju. Uteg se postavlja na napravu prikazanu na slici 1. Dodatka 1., s istim pravcem djelovanja sile, kao pri određivanju referentne točke sjedala.
      2.5.7.4.   Omjer efektivne vrijednosti vibracijskog ubrzanja na površini sjedala awS i na pričvršćenju sjedala awB:

      određuje se u frekvencijskom području od 0,5 do 2 Hz s razmacima, koji ne prelaze 0,05 Hz.
      2.5.7.5   Izmjereni omjer mora se navesti u izvještaju o ispitivanju, zaokružen na dva decimalna mjesta.”

   Iza točke 3.1.3. dodaje se nova točka 3.1.4.:

      3.1.4.   Omjer koji se navodi u točkama 2.5.7.4. i 2.5.7.5. ne smije prekoračiti vrijednost 2.”

   Dodatak 2. ovim se zamjenjuje sljedećim:

         „Dodatak 2.
         Određivanje karakterističnih krivulja sustava ovjesa i područja namještanja opterećenja (točka 2.5.1.)

   Dodatak 3. ovim se mijenja kako slijedi:
   U naslovu tablice, briše se „proizvoljan”. Postojeća definicija za D zamjenjuje se sljedećim:

                  „D

                  =

                  razmak od početka normirane staze (u metrima).”

   Dodatak 4. ovim se zamjenjuje sljedećim:

         „Dodatak 4.
         Namještene vrijednosti signala za provjeru na ispitnoj napravi vozačkog sjedala za traktore kategorije A razreda I. (točka 2.5.3.2.1.):
         PS= točka namještanja,
         a= amplituda namještene vrijednosti signala (u 10–4 m),
         t= vrijeme mjerenja (u sekundama).
         Kad se ponavlja niz signala prikazanih u tablici za 701 točku, točke od 700 do 0 vremenski se podudaraju s amplitudom a = 0:

                     PS Br

                     a
                     10–4 m

                     t
                     s

                     0

                     0 000

                     0

                     1

                     0 089

                     .

                     2

                     0 215

                     .

                     .

                     .

                     .

                     .

                     .

                     .

                     .

                     .

                     .

                     699

                     0 023

                     .

                     700

                     0 000

                     28, 0”

   Dodatak 5. ovim se zamjenjuje sljedećim:

         „Dodatak 5.
         Namještene vrijednosti signala za provjeru na ispitnoj napravi vozačkog sjedala za traktore kategorije A razreda II. (točka 2.5.3.1.1.):
         PS= točka namještanja,
         a= amplituda namještene vrijednosti signala (u 10–4 m),
         t= vrijeme mjerenja (u sekundama).
         Kada se ponavlja niz signala prikazanih u tablici za 701 točku, točke od 700 do 0 vremenski se podudaraju s amplitudom a = 0:

                     PS Br

                     a
                     10–4 m

                     t
                     s

                     0

                     0 000

                     0

                     1

                     0 022

                     .

                     2

                     0 089

                     .

                     .

                     .

                     .

                     .

                     .

                     .

                     .

                     .

                     .

                     699

                     0 062

                     .

                     700

                     0 000

                     28, 0”

   Naslov Dodatka 6. zamjenjuje se sljedećim:

   Dodaci 7., 9. i 10. se brišu.
   Dodaci 8. i 11. postaju dodaci 7. i 8.
   Točki 11. Priloga III. dodaje se sljedeće:

      „To se pojašnjenje mora poslati nadležnim tijelima drugih država članica, kada to iste zatraže.”

   U engleskoj verziji Prilog IV. Direktivi 78/764/EEZ mijenja se kako slijedi:
   Točka 3. zamjenjuje se sljedećim:

      3.   Seats intended for tractors with a minimum rear-wheel track of not more than 1 150 mm may have the following minimum dimensions in respect of the depth and width of the seat surface:

                  —

                  depth of seat surface: 300 mm;

                  —

                  width of seat surface: 400 mm.

            This provision is applicable only if the values specified for the depth and the width of the seat surface (i.e. 400 ± 50 mm and at least 450 mm respectively) cannot be adhered to on grounds relating to the tractor.”

   Točka 4.: Samo u francuskoj verziji „annexe I” zamjenjuje se s „annexe V”


title: 78/316/EEZ: Direktiva Vijeća od 21. prosinca 1977. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na unutarnju opremljenost motornih vozila (označivanje upravljačkih naprava, pokaznih svjetiljaka i indikatora)

text:
               13/Sv. 004

               HR

               Službeni list Europske unije

               25

         31978L0316

               L 081/3

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               21.12.1977.

      DIREKTIVA VIJEĆA

   od 21. prosinca 1977.
   o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na unutarnju opremljenost motornih vozila (označivanje upravljačkih naprava, pokaznih svjetiljaka i indikatora)
   (78/316/EEZ)
   VIJEĆE EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice, a posebno njegov članak 100.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   uzimajući u obzir mišljenje Skupštine (1),
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i socijalnog odbora (2),
   budući da se tehnički zahtjevi koje moraju zadovoljavati motorna vozila prema nacionalnim propisima između ostalog odnose na označivanje upravljačkih naprava, pokaznih svjetiljaka i indikatora;
   budući da se zahtjevi razlikuju od jedne države članice do druge; budući da je stoga nužno da sve države članice donesu iste zahtjeve bilo povrh ili umjesto svojih postojećih propisa, posebno kako bi se omogućila primjena postupka EEZ homologacije tipa koja je bila predmet Direktive Vijeća 70/156/EEZ od 6. veljače 1970. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na homologaciju tipa motornih vozila i njihovih prikolica (3), kao što je izmijenjena Direktivom 78/315/EEZ (4);
   budući da je preporučljivo izraditi nacrt tehničkih zahtjeva tako da imaju isti cilj kao i posao koji se po tom pitanju obavlja u Gospodarskoj komisiji UN-a za Europu te kao određeni tehnički zahtjevi koje donosi Međunarodna organizacija za normizaciju (ISO);
   budući da usklađivanje nacionalnog zakonodavstva koje se odnosi na motorna vozila uključuje međusobno priznavanje provjera država članica provedenih u svakoj od njih na temelju zajedničkih zahtjeva,
   DONIJELO JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   U svrhu ove Direktive „vozilo” znači svako motorno vozilo koje je namijenjeno uporabi na cesti, a ima najmanje četiri kotača i najveću konstrukcijsku brzinu veću od 25 km/h, osim vozila koja se kreću po tračnicama, poljoprivrednih traktora i strojeva i vozila za javne radove.
   Članak 2.
   Nijedna država članica ne smije odbiti dodjeljivanje EEZ homologacije tipa ni nacionalne homologacije tipa vozila iz razloga koji se odnose na označivanje upravljačkih naprava, pokaznih svjetiljaka i indikatora, ako oni ispunjavaju zahtjeve utvrđene u prilozima od I. do IV.
   Članak 3.
   Nijedna država članica ne smije odbiti ili zabraniti prodaju, registraciju, stavljanje u uporabu ni korištenje nekog vozila iz razloga koji se odnose na označivanje upravljačkih naprava, pokaznih svjetiljaka i indikatora ako oni ispunjavaju zahtjeve utvrđene u prilozima od I. do IV.
   Članak 4.
   Sve izmjene koje su potrebne za prilagodbu zahtjeva priloga od I. do V. tehničkom napretku donose se u skladu s postupkom utvrđenim u članku 13. Direktive 70/156/EEZ.
   Članak 5.
   1.   Države članice donose odredbe potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom u roku od 18 mjeseci od njezina priopćenja i o tome odmah obavješćuju Komisiju.
   2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 6.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 21. prosinca 1977.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         J. CHABERT

      (1)  SL C 118, 16.5.1977., str. 33.

      (2)  SL C 114, 11.5.1977., str. 10.

      (3)  SL L 42, 23.2.1970., str. 1.

      (4)  SL L 81, 28.3.1978., str. 1.
   POPIS PRILOGA
   Prilog I.:
   Prilog II.:
   Prilog III.:
   Prilog IV.:
   Prilog V.:
   PRILOG I.
   PODRUČJE PRIMJENE, DEFINICIJE, ZAHTJEV ZA EEZ HOMOLOGACIJU TIPA, EEZ HOMOLOGACIJA TIPA, ZAHTJEVI
   1.   PODRUČJE PRIMJENE
   Ova Direktiva se primjenjuje na motorna vozila s obzirom na označivanje upravljačkih naprava, pokaznih svjetiljaka i indikatora.
   2.   DEFINICIJE(2.1.)
   2.2.   Tip vozila

   „Tip vozila” znači motorna vozila koja se ne razlikuju s obzirom na unutarnju opremljenost koja može utjecati na označivanje upravljačkih naprava, pokaznih svjetiljaka i indikatora.
   2.3.   Upravljačka naprava

   „Upravljačka naprava” znači naprava kojom se postiže promjena stanja ili djelovanja vozila;
   2.4.   Sklopka uključeno/isključeno

   „Sklopka uključeno/isključeno” znači naprava kojom se može uključiti ili isključiti napajanje nekog električnog kruga;
   2.5.   Izborna sklopka

   „Izborna sklopka” znači naprava kojom se napajanje električnom strujom može prespojiti s jednog od dva strujna kruga na drugi bez ikakve mogućnosti isključivanja između dva položaja;
   2.6.   Sastavljena izborna sklopka

   „Sastavljena izborna sklopka” znači naprava s više funkcija, koja pri prvom uključivanju ili postavljanju u neki položaj djeluje kao sklopka uključeno/isključeno, a u svakom od sljedećih djeluje kao izborna sklopka;
   2.7.   Indikator

   „Indikator” znači naprava koja daje podatak o radu ili stanju nekog sustava ili dijela sustava kao što je npr. razina neke tekućine;
   2.8.   Pokazna svjetiljka

   „Pokazna svjetiljka” znači signal koji pokazuje uključivanje nekog uređaja, djelovanje ili pak sumnjivo stanje, neispravnost ili izostanak djelovanja;
   2.9.   Simbol

   „Simbol” znači crtež koji omogućava prepoznavanje određene upravljačke naprave, pokazne svjetiljke ili indikatora;
   2.10.   Glavna sklopka svjetala

   „Glavna sklopka svjetala” znači sklopka kojom se uspostavlja ili prekida napajanje električnih krugova glavnih dugih/kratkih svjetala i žarulja u uređajima navedenima u točki 3.11. Priloga I. Direktivi Vijeća 76/756/EEZ od 27. srpnja 1976. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na ugradnju uređaja za osvjetljenje i svjetlosnu signalizaciju na motorna vozila i njihove prikolice (1).
   2.11.   Indikator punjenja akumulatora

   „Indikator punjenja akumulatora” znači naprava koja pokazuje puni li se akumulator ili ne.
   2.12.   Pokazna svjetiljka punjenja akumulatora

   „Pokazna svjetiljka punjenja akumulatora” znači signal koji kad je upaljen pokazuje da se akumulator ne puni.
   2.13.   Indikator razine goriva

   „Indikator razine goriva” znači naprava koja daje podatak o količini goriva u spremniku.
   2.14.   Pokazna svjetiljka razine goriva

   „Pokazna svjetiljka razine goriva” znači signal koji kad je upaljen pokazuje da je razina goriva blizu ništice ili da vozilo vozi na rezervi goriva.
   2.15.   Indikator temperature rashladnog sredstva motora

   „Indikator temperature rashladnog sredstva motora” znači naprava koja daje podatak o temperaturi rashladnog sredstva.
   2.16.   Pokazna svjetiljka temperature rashladnog sredstva motora

   „Pokazna svjetiljka rashladnog sredstva motora” znači signal koji kad je upaljen pokazuje da temperatura rashladnog sredstva prekoračuje uobičajenu radnu temperaturu koju je predvidio proizvođač.
   2.17.   Indikator tlaka ulja

   „Indikator tlaka ulja” znači naprava koja daje podatak o tlaka ulja u krugu podmazivanja motora.
   2.18.   Pokazna svjetiljka tlaka ulja

   „Pokazna svjetiljka tlaka ulja” znači signal koji kad je upaljen pokazuje da je tlak ulja u krugu podmazivanja motora ispod uobičajene radne granice koju je predvidio proizvođač.
   2.19.   Pokazna svjetiljka sigurnosnog pojasa

   „Pokazna svjetiljka sigurnosnog pojasa” znači signal koji kad je upaljen pokazuje da kopča najmanje jednog pojasa na zauzetom sjedalu nije zatvorena.
   2.20.   Pokazna svjetiljka zatvorenog strujnog kruga parkirne kočnice

   „Pokazna svjetiljka zatvorenog strujnog kruga parkirne kočnice” znači signal koji kad je upaljen pokazuje da nije otpuštena upravljačka naprava parkirne kočnice.
   3.   ZAHTJEV ZA EEZ-HOMOLOGACIJU TIPA
   3.1.   Zahtjev za homologaciju tipa vozila s obzirom na označivanje upravljačkih naprava, pokaznih svjetiljaka i indikatora mora podnijeti proizvođač vozila ili njegov ovlašteni predstavnik.
   Zahtjevu moraju biti priloženi:
   3.2.1.   crteži (u tri primjerka) dijelova vozila na koje se primjenjuju zahtjevi ove Direktive i simbola navedenih u točki 5., u prikladnom mjerilu i dovoljno detaljni.
   3.3.   Vozilo koje je primjerak tipa vozila koje treba homologirati ili dijelovi vozila koji se smatraju bitnim za provedbu provjera i ispitivanja koja su propisana ovom Direktivom moraju se dostaviti tehničkoj službi odgovornoj za provedbu homologacijskih ispitivanja.
   4.   HOMOLOGACIJA TIPA
   4.3.   Certifikat prema obrascu koji je prikazan u Prilogu V. prilaže se certifikatu o homologaciji tipa.
   5.   ZAHTJEVI
   5.1.   Opći zahtjevi

   5.1.1.   Upravljačke naprave, pokazne svjetiljke ili indikatori koji se navode u Prilogu II. moraju se označiti simbolima. Simboli moraju biti sukladni s prikazanima u navedenom Prilogu.
   5.1.2.   Ako se simboli upotrebljavaju za označivanje upravljačkih naprava i pokaznih svjetiljaka koje se navode u Prilogu III., takvi simboli moraju biti sukladni s prikazanima u tom Prilogu.
   5.1.3.   Simboli osim prikazanih u prilozima II. i III. mogu se upotrebljavati u druge svrhe, pod uvjetom da ne postoji opasnost zabune s onima koji su prikazani u prilozima II. i III.
   5.1.4.   „Sukladnost” postoji ako postoji proporcionalnost dimenzija simbola.
   5.2.   Značajke simbola

   5.2.1.   Simboli predviđeni u točki 5.1.1. moraju biti raspoznatljivi sa sjedala vozaču s normalnim vidom.
   5.2.2.   Simboli predviđeni u točkama 5.1.1. i 5.1.2. moraju biti na ili blizu upravljačkih naprava, pokaznih svjetiljaka ili indikatora.
   5.2.3.   Simboli se moraju jasno isticati u odnosu na pozadinu, kao sjajno u odnosu na tamnu pozadinu ili tamno u odnosu na sjajnu pozadinu.
   5.2.4.   Boje koje upotrebljavaju za pokazne svjetiljke moraju biti one koje su predviđene u Prilogu II.(6.)    (7.)    (8.)    (9.)

      (1)  SL L 262, 27.9.1976., str. 1.
   PRILOG II.
   UPRAVLJAČKE NAPRAVE, POKAZNE SVJETILJKE I INDIKATORI ČIJE JE OZNAČIVANJE OBVEZATNO KAD SU UGRAĐENI I SIMBOLI KOJI SE UPOTREBLJAVAJU U TU SVRHU

      Napomene:

               (a)

               Unutrašnjost simbola može u cijelosti biti tamne boje.

               (b)

               Kad su pokazne svjetiljke za lijevi i desni pokazivač smjera odvojene, dvije strelice simbola također se mogu upotrebljavati odvojeno.

               (c)

               Tamni dio tog simbola može se zamijeniti njegovim obrisom; u kojem slučaju dio koji je bijele boje može u cijelosti biti tamne boje.

               (d)

               Kad upravljačka naprava nije odvojena može se označiti s jednim ili više simbola koji pokazuju njezine različite funkcije.

               (e)

               Kad su indikator i pokazna svjetiljka spojeni, može se upotrebljavati jedan simbol za oboje.

      Slika 1.

      Glavna sklopka svjetala i pokazna svjetiljka zatvorenog strujnog kruga
       (1)
      ili spojena izborna sklopka uključeno/isključeno za svjetla

      Slika 2.

      Upravljačka naprava glavnog dugog svjetla, ako je odvojena (d), i pokazna svjetiljka zatvorenog strujnog kruga

      Slika 3.

      Upravljačka naprava glavnog kratkog svjetla, ako je odvojena (d), i pokazna svjetiljka zatvorenog strujnog kruga

      Slika 4.

      Upravljačka naprava prednjeg svjetla za maglu i pokazna svjetiljka zatvorenog strujnog kruga

      Slika 5.

      Odvojena upravljačka naprava svjetla za vožnju unatrag (ako je ugrađena) i pokazna svjetiljka zatvorenog strujnog kruga

      Slika 6.

      Upravljačka naprava i radna pokazna svjetiljka (b) za pokazivač smjera

      Slika 7.

      Upravljačka naprava i pokazna svjetiljka zatvorenog strujnog kruga za upozorni signal opasnosti

      Slika 8.

      Pokazna svjetiljka kočnog svjetla

   Ako je ugrađena, njezinu funkciju može obavljati pokazna svjetiljka neispravnog rada sustava kočenja koja je prikazana na slici 28.

      Slika 9.

      Upravljačke naprave za pozicijska (bočna) svjetla, ako su odvojene (d), i pokazna svjetiljka zatvorenog strujnog kruga za pozicijska (bočna) svjetla

      Slika 10.

      Upravljačka naprava stražnjeg (stražnjih) svjetla (svjetala) za maglu i pokazna svjetiljka zatvorenog strujnog kruga

      Slika 11.

      Upravljačka naprava parkirnog (parkirnih) svjetla (svjetala), ako je odvojena (d), i pokazna svjetiljka zatvorenog strujnog kruga

      Slika 12.

      Upravljačka naprava brisača vjetrobranskog stakla

      Slika 13.

      Upravljačka naprava za pranje vjetrobranskog stakla

      Slika 14.

      Povezana upravljačka naprava brisača i uređaja za pranje vjetrobranskog stakla

      Slika 15.

      Upravljačka naprava uređaja za otvaranje prednjeg poklopca
       (2)

      Slika 16.

      Upravljačka naprava ventilatora (topli zrak/hladni zrak)

      Slika 17.

      Upravljačka naprava za odmrzavanje i odmagljivanje, ako je odvojena, i pokazna svjetiljka

      Slika 18.

      Upravljačka naprava za odmrzavanje i odmagljivanje stražnjeg stakla, ako je odvojena, i pokazna svjetiljka

      Slika 19.

      Upravljačka naprava za uređaj za pokretanje hladnog motora

      Slika 20.

      Ručna upravljačka naprava za snagu

      Slika 21.

      Indikator i pokazna svjetiljka razine goriva

      Slika 22.

      Indikator i pokazna svjetiljka punjenja akumulatora

      Slika 23.

      Upravljačka naprava za isključivanje (dizelskog) motora, ako je ugrađena na ploči sa instrumentima

      Slika 24.

      Indikator i pokazna svjetiljka temperature rashladnog sredstva motora

      Slika 25.

      Indikator i pokazna svjetiljka tlaka ulja

      Slika 26.

      Pokazna svjetiljka sigurnosnog pojasa

      Slika 27.

      Ručna upravljačka naprava za uređaj za čišćenje glavnog svjetla

      Slika 28.

      Pokazna svjetiljka neispravnog rada sustava kočenja

      Slika 29.

      Pokazna svjetiljka zatvorenog strujnog kruga parkirne kočnice

      (1)  Ova pokazna svjetiljka ne smije služiti kao pokazna svjetiljka za pozicijska (bočna) svjetla.

      (2)  Ako proizvođač vozila želi, točka 5.1.1 Priloga I. ne primjenjuje se kad ova upravljačka naprava nije u vidnom polju vozača gledano iz uobičajenog položaja u vožnji.
   PRILOG III.
   UPRAVLJAČKE NAPRAVE, POKAZNE SVJETILJKE I INDIKATORI ČIJE OZNAČIVANJE NIJE OBVEZATNO KAD SU UGRAĐENI I SIMBOLI KOJI SE MORAJU UPOTREBLJAVATI AKO SE OZNAČUJU

      Napomena

   Vidjeti napomenu (c) u Prilogu II.

      Slika 1.

      Upravljačka naprava za otpuštanje poklopca stražnjeg prtljažnika

      Slika 2.

      Upravljačka naprava za zvučno-upozorni uređaj

   PRILOG IV.

      KONSTRUKCIJA OSNOVNOG UZORKA ZA SIMBOLE KOJI SU PRIKAZANI U PRILOZIMA II. I III.

      Osnovni uzorak

   Osnovni uzorak sastoji se od:

               1.

               osnovnog kvadrata stranice 50 mm; čija je veličina jednaka nazivnoj dimenziji „a” u izvorniku;

               2.

               osnovnog kruga promjera 56 mm čija je površina približno jednaka površini osnovnog kvadrata (1);

               3.

               drugog kruga promjera 50 mm koji je upisan u osnovnom kvadratu (1);

               4.

               drugog kvadrata, s vrhovima u osnovnom krugu (2), čije su stranice usporedne sa stranicama osnovnog kvadrata (1);

               5.

               i 6. dvaju pravokutnika, koji imaju istu površinu kao osnovni kvadrat (1), čije su stranice međusobno okomite i svaka je konstruirana tako da siječe nasuprotne stranice osnovnog kvadrata u simetričnim točkama;

               7.

               trećeg kvadrata čije stranice prolaze kroz točke presijecanja osnovnog kvadrata (1) i osnovnog kruga (2) i nagnute su za 45° tako da određuju najveće vodoravne i vertikalne dimenzije osnovnog uzorka;

               8.

               nepravilnog osmerokuta kojeg čine crte pod kutom od 30 ° u odnosu na stranice kvadrata (7).

         Osnovni uzorak postavlja se na mrežu čija je donja osnovica veličine 12,5 mm i poklapa se s osnovnim kvadratom (1).
   PRILOG V.
   Vidi Direktivu Komisije (EZ) 93/91/EEZ (SL L 284, 19.11.1993., str. 25.).