title: 90/270/EEZ: Direktiva Vijeća od 29. svibnja 1990. o minimalnim zahtjevima u pogledu sigurnosti i zaštite zdravlja pri radu sa zaslonima (peta pojedinačna direktiva u smislu članka 16. stavka 1. Direktive 89/391/EEZ)

text:
               05/Sv. 004

               HR

               Službeni list Europske unije

               58

         31990L0270

               L 156/14

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               29.05.1990.

      DIREKTIVA VIJEĆA

   od 29. svibnja 1990.
   o minimalnim zahtjevima u pogledu sigurnosti i zaštite zdravlja pri radu sa zaslonima (peta pojedinačna direktiva u smislu članka 16. stavka 1. Direktive 89/391/EEZ)
   (90/270/EEZ)
   VIJEĆE EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice, a posebno njegov članak 118.a,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije (1) sastavljen nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom za sigurnost, higijenu i zaštitu zdravlja na radu,
   u suradnji s Europskim parlamentom (2),
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i socijalnog odbora (3),
   budući da članak 118.a Ugovora predviđa da Vijeće u obliku direktiva usvaja minimalne zahtjeve s ciljem poticanja poboljšanja, posebno u radnom okruženju, kako bi se zajamčila viša razina zaštite sigurnosti i zdravlja radnika;
   budući da se na temelju uvjetâ iz tog članka u tim direktivama izbjegava uvođenje administrativnih, financijskih i zakonskih ograničenja na način koji bi usporavao stvaranje i razvoj malog i srednjeg poduzetništva;
   budući da se kominikacijom Komisije u vezi s njezinim programom sigurnosti, higijene i zdravlja na radu (4) predviđa donošenje mjera s obzirom na nove tehnologije; budući da je Vijeće to primilo na znanje u svojoj rezoluciji od 21. prosinca 1987. o sigurnosti, higijeni i zdravlju na radu (5);
   budući da je poštovanje minimalnih zahtjeva za osiguranje viših razina sigurnosti na radnim stanicama sa zaslonima važno za osiguranje sigurnosti i zdravlja radnika;
   budući da je ova Direktiva pojedinačna direktiva u smislu članka 16. stavka 1. Direktive Vijeća 89/391/EEZ od 12. lipnja 1989. o uvođenju mjera za poticanje poboljšanja sigurnosti i zdravlja radnika na radu (6); budući da su odredbe stoga potpuno primjenljive za zaslone koje koriste radnici, ne dovodeći u pitanje strože i/ili posebne odredbe iz ove Direktive;
   budući da su se poslodavci obvezni informirati o najnovijim dostignućima tehnologije i znanstvenih otkrića s obzirom na oblikovanje radne stanice, kako bi mogli izvršiti sve izmjene potrebne da bi se zajamčila viša razina zaštite sigurnosti i zdravlja radnika;
   budući da su ergonomski aspekti od posebne važnosti za radnu stanicu sa zaslonom;
   budući da je ova Direktiva praktični doprinos stvaranju socijalne dimenzije unutarnjeg tržišta;
   budući da se sukladno Odluci 74/325/EEZ (7) Komisija savjetuje o izradi prijedloga u tom području sa Savjetodavnim odborom za sigurnost, higijenu i zaštitu zdravlja na radu,
   DONIJELO JE OVU DIREKTIVU:
   ODJELJAK I.

      OPĆE ODREDBE

   Članak 1.
   Predmet
   1.   Ovom se Direktivom, koja je peta pojedinačna direktiva u smislu članka 16. stavka 1. Direktive 89/391/EEZ, propisuju minimalni zahtjevi za sigurnost i zdravlje radnika pri radu sa zaslonima kako je određeno člankom 2.
   2.   Odredbe Direktive 89/391/EEZ u potpunosti su primjenljive na cijelo područje spomenuto u stavku 1., ne dovodeći u pitanje strože i/ili posebne odredbe iz ove Direktive.
   3.   Ova se Direktiva ne primjenjuje na:

               (a)

               vozačku kabinu ili kontrolnu kabinu vozila ili strojeva;

               (b)

               računalne sustave u prijevoznim sredstvima;

               (c)

               računalne sustave uglavnom namijenjene javnoj uporabi;

               (d)

               „prijenosne” sustave koji na radnoj stanici nisu u dugotrajnoj uporabi;

               (e)

               uređaje za računanje, kase i svu opremu s malim zaslonom za podatke ili mjere potrebnim za izravno korištenje opreme;

               (f)

               pisaće strojeve tradicionalnog dizajna, tipa poznatog kao „pisaći stroj s prozorom”.

         Članak 2.
   Definicije
   Za potrebe ove Direktive sljedeći izrazi znače:

               (a)

                  zaslon: alfanumerički ili grafički zaslon, bez obzira na vrstu procesa prikaza na zaslonu;

               (b)

                  radna stanica: sklop koji sadrži zaslon, a koji može biti opremljen tipkovnicom ili ulaznim uređajem i/ili softverom koji omogućuje povezanost između operatora i uređaja, neobveznim priborom, vanjskim jedinicama kao što su disketni pogon, telefon, modem, pisač, držač za dokumente, radna stolica i radni stol ili radna površina i neposredna radna okolina;

               (c)

                  radnik: bilo koji radnik kako je određeno člankom 3. točkom (a) Direktive 89/391/EEZ koji se stalno koristi zaslonom kao važnim sredstvom u uobičajenom radu.

         ODJELJAK II.

      OBVEZE POSLODAVCA

   Članak 3.
   Analiza radnih stanica
   1.   Poslodavci su obvezni provesti analizu radnih stanica kako bi procijenili sigurnosne i zdravstvene uvjete kojima izlažu svoje radnike, osobito u pogledu mogućih rizika za vid, psihičkih problema i problema koji uzrokuju stres.
   2.   Poslodavci poduzimaju odgovarajuće mjere kako bi otklonili otkrivene rizike, na temelju procjena iz stavka 1., uzimajući u obzir dodatne i/ili kombinirane učinke tako otkrivenih rizika.
   Članak 4.
   Radne stanice stavljene u uporabu prvi put
   Poslodavci moraju poduzeti odgovarajuće mjere kako bi osigurali da radne stanice koje se prvi put stavljaju u uporabu nakon 31. prosinca 1992. zadovoljavaju minimalne zahtjeve utvrđene u Prilogu.
   Članak 5.
   Radne stanice već u uporabi
   Poslodavci moraju poduzeti odgovarajuće mjere kako bi osigurali da su radne stanice već stavljene u uporabu prije 31. prosinca 1992. ili toga datuma prilagođene tako da zadovoljavaju minimalne zahtjeve utvrđene u Prilogu najkasnije četiri godine nakon tog datuma.
   Članak 6.
   Obavješćivanje i osposobljavanje radnika
   1.   Ne dovodeći u pitanje članak 10. Direktive 89/391/EEZ, radnici dobivaju obavijesti o svim aspektima sigurnosti i zdravlja u vezi s njihovim radnim stanicama, a posebno obavijesti o mjerama primjenljivim na radne stanice uvedene člancima 3., 7. i 9.
   U svakom slučaju, radnici ili njihovi predstavnici moraju biti obaviješteni o svakoj zdravstvenoj ili sigurnosnoj mjeri koja je poduzeta u skladu s ovom Direktivom.
   2.   Ne dovodeći u pitanje članak 12. Direktive 89/391/EEZ, svaki radnik mora biti osposobljen za uporabu radne stanice prije no što započne s ovom vrstom posla i kad god se organizacija radne stanice značajno izmijeni.
   Članak 7.
   Redovni dnevni poslovi
   Poslodavac aktivnosti radnika mora planirati tako da se svakodnevni rad na zaslonu periodično prekida odmorima ili promjenama aktivnosti koje smanjuju radno opterećenje.
   Članak 8.
   Savjetovanje i sudjelovanje radnika
   Savjetovanje i sudjelovanje radnika i/ili njihovih predstavnika odvija se u skladu s člankom 11. Direktive 89/391/EEZ u području obuhvaćenom ovom Direktivom, uključujući njezin Prilog.
   Članak 9.
   Zaštita očiju i vida radnika
   1.   Radnici imaju pravo na odgovarajući test očiju i vida koji provodi za to osposobljena osoba:

               —

               prije početka rada pri zaslonu,

               —

               nakon toga u redovitim razmacima i

               —

               u slučaju teškoća s vidom koje mogu biti posljedica rada pri zaslonu.

         2.   Radnici imaju pravo na oftalmološki pregled ako nalazi testa iz stavka 1. pokažu da je to potrebno.
   3.   Ako nalazi testa iz stavka 1. ili pregleda iz stavka 2. pokažu da je to potrebno i ako se ne mogu koristiti uobičajena korektivna pomagala, radnike se mora opremiti posebnim odgovarajućim korektivnim pomagalima za predmetni rad.
   4.   Mjere poduzete sukladno ovom članku ne mogu ni u kojem slučaju obuhvaćati dodatne financijske troškove za radnike.
   5.   Zaštita očiju i vida radnika može se pružiti se u sklopu nacionalnog zdravstvenog sustava.
   ODJELJAK III.

      RAZNE ODREDBE

   Članak 10.
   Prilagodbe Prilogu
   Strogo tehničke prilagodbe Prilogu kako bi se uzeo u obzir tehnički napredak, promjene u međunarodnim propisima i specifikacijama te saznanja vezana uz opremu zaslona donose se u skladu s postupkom utvrđenim člankom 17. Direktive 89/391/EEZ.
   Članak 11.
   Završne odredbe
   1.   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom do 31. prosinca 1992.
   One o tome odmah obavješćuju Komisiju.
   2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst odredaba nacionalnog prava koje donesu ili su već donijele u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   3.   Države članice izvješćuju Komisiju svake četiri godine o praktičnoj provedbi odredaba ove Direktive, naznačujući točke gledišta poslodavaca i radnikâ.
   Komisija obavješćuje Europski parlament, Vijeće, Gospodarski i socijalni odbor i Savjetodavni odbor za sigurnost, higijenu i zaštitu zdravlja na radu.
   4.   Komisija podnosi izvješće Europskom parlamentu, Vijeću, Gospodarskom i socijalnom odboru o provedbi ove Direktive u redovnim razmacima, vodeći računa o stavcima 1., 2. i 3.
   Članak 12.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 29. svibnja 1990.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         B. AHERN

      (1)  SL C 113, 29.4.1988., str. 7. i SL C 130, 26.5.1989., str. 5.

      (2)  SL C 12, 16.1.1989., str. 92. i SL C 113, 7.5.1990.

      (3)  SL C 318, 12.12.1988., str. 32.

      (4)  SL C 28, 3.2.1988., str. 3.

      (5)  SL C 28, 3.2.1988., str. 1.

      (6)  SL L 183, 29.6.1989., str. 1.

      (7)  SL L 185, 9.7.1974., str. 15.
   Prilog
   MINIMALNI ZAHTJEVI
   (članci 4. i 5.)

      Preliminarna napomena

   Obveze utvrđene ovim Prilogom primjenjuju se kako bi se postigli ciljevi ove Direktive i to tako da su, kao prvo, predmetne komponente prisutne u radnoj stanici te, kao drugo, da zahtjevi ili karakteristike rada to omogućuju.

               1.

               OPREMA

                           (a)

                              Opća napomena

                           Korištenje opreme samo po sebi ne smije biti izvor rizika za radnike.

                           (b)

                              Zaslon

                           Znakovi na ekranu trebaju biti dobro definirani i jasno formirani, odgovarajuće veličine i s odgovarajućim razmakom između znakova i redova.
                           Slika na ekranu treba biti stabilna, bez treperenja ili drugih oblika nestabilnosti.
                           Svjetlost i/ili kontrast između znakova i pozadine moraju se lako podešavati za korisnika kao i prema okolnim uvjetima.
                           Ekran se mora okretati i naginjati s lakoćom i slobodno, kako bi odgovarao potrebama korisnika.
                           Postolje za ekran ili podesivi stol mogu se koristiti odvojeno.
                           Na ekranu ne smije biti odbljesaka koji bi mogli smetati korisniku.

                           (c)

                              Tipkovnica

                           Tipkovnica mora biti nagibna i odvojena od ekrana, kako bi radnik mogao zauzeti udoban položaj za rad, izbjegavajući umor ruku ili šaka.
                           Ispred tipkovnice treba biti dovoljno prostora da korisnik može osloniti šake i ruke.
                           Tipkovnica mora ima matiranu površinu da bi se izbjeglo odrazno blještavilo.
                           Raspored tipkovnice i karakteristika tipki moraju biti takvi da olakšaju korištenje tipkovnice.
                           Simboli na tipkama moraju biti na odgovarajući način kontrastni i čitljivi s radnog položaja.

                           (d)

                              Radni stol ili radna površina

                           Radni stol ili radna površina moraju imati dostatno veliku, slaboreflektirajuću površinu i omogućivati fleksibilan raspored ekrana, tipkovnice, dokumenata i pripadajuće opreme.
                           Držač dokumenata mora biti stabilan i podesiv te smješten tako da minimalizira potrebu za neudobnim pokretima glave i očiju.
                           Radnici moraju imati dovoljno prostora za pronalaženje udobnog položaja.

                           (e)

                              Radna stolica

                           Radna stolica mora biti stabilna te korisniku dopuštati slobodu pokreta i udobni položaj.
                           Sjedalo mora biti podesivo po visini.
                           Naslon mora biti podesiv po visini i po nagibu.
                           Korisnik po želji može dobiti i podnožak.

               2.

               OKRUŽENJE

                           (a)

                              Prostorni zahtjevi

                           Radna stanica treba biti dimenzionirana i oblikovana tako da korisniku pruža dovoljno prostora za mijenjanje položaja i pokreta.

                           (b)

                              Osvjetljenje

                           Sobno osvjetljenje i/ili reflektorsko svjetlo (radne svjetiljke) osiguravaju zadovoljavajuće uvjete osvjetljenja i odgovarajući kontrast između ekrana i pozadinskog okoliša, uzimajući u obzir vrstu rada i zahtjeve korisnikova vida.
                           Moguće ometajuće blještavilo ili odraze na ekranu ili drugoj opremi može se spriječiti koordiniranjem rasporeda radnog mjesta i radne stanice pomoću pozicioniranja i tehničkih karakteristika umjetnih izvora osvjetljenja.

                           (c)

                              Odrazi i blještavilo

                           Radne stanice su oblikovane tako da izvori svjetla kao što su prozori i drugi otvori, prozirni ili providni zidovi te žarko obojeni inventar i instalacije ili zidovi ne uzrokuju ometajuće blještavilo i odraze na ekranu.
                           Prozori moraju biti opremljeni prikladnim sustavom podesivog sjenila da bi se smanjilo dnevno svjetlo koje pada na radnu stanicu.

                           (d)

                              Buka

                           Buka koju emitira oprema radne stanice uzima se u obzir pri opremanju stanice, a posebno se vodi računa o tome da buka ne odvraća pažnju ili ometa govor.

                           (e)

                              Vrućina

                           Oprema radne stanice ne smije proizvoditi pretjeranu vrućinu koja može izazvati neugodu kod radnika.

                           (f)

                              Zračenje

                           Sve zračenje, uz iznimku vidljivog dijela elektromagnetskog spektra, mora biti reducirano na zanemarive razine s točke gledišta zaštite sigurnosti i zdravlja radnika.

                           (g)

                              Vlaga

                           Treba uspostaviti i održavati prikladan stupanj vlažnosti.

               3.

               POVEZANOST IZMEĐU KORISNIKA I RAČUNALA
               U oblikovanju, odabiru, naručivanju i modificiranju softvera i u određivanju zadaća koje obuhvaćaju uporabu zaslona poslodavac mora u obzir uzeti sljedeća načela:

                           (a)

                           softver mora biti prikladan za izvršenje određene zadaće;

                           (b)

                           softver mora biti jednostavan za korištenje i, ondje gdje je to prikladno, prilagodljiv korisnikovu stupnju znanja ili iskustva; nikakva kvantitativna ni kvalitativna sredstva provjere ne mogu se koristiti bez znanja radnika;

                           (c)

                           sustavi radnicima moraju pružati povratnu informaciju o njihovim rezultatima;

                           (d)

                           sustavi informacije moraju prikazati u obliku i brzinom koji su prilagođeni korisnicima;

                           (e)

                           moraju se primjenjivati principi softverske ergonomije, osobito u pogledu obrade podataka od strane ljudi.


title: Direktiva Vijeća 94/30/EZ od 23. lipnja 1994. o izmjeni Priloga II. Direktivi 90/642/EEZ o utvrđivanju maksimalnih razina ostataka pesticida u i na određenim proizvodima biljnog podrijetla, uključujući voće i povrće, i o utvrđivanju popisa maksimalnih razina

text:
                  03/Sv. 63

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  80

            31994L0030

                  L 189/70

                  SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

            DIREKTIVA VIJEĆA 94/30/EZ
      od 23. lipnja 1994.
      o izmjeni Priloga II. Direktivi 90/642/EEZ o utvrđivanju maksimalnih razina ostataka pesticida u i na određenim proizvodima biljnog podrijetla, uključujući voće i povrće, i o utvrđivanju popisa maksimalnih razina
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
      uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 90/642/EEZ od 27. sudenoga 1990. o utvrđivanju maksimalnih razina ostataka pesticida u i na određenim proizvodima biljnog podrijetla, uključujući voće i povrće (1), a posebno njezin članak 1.,
      uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
      budući da je u okviru Direktive 90/642/EEZ Komisija zadužena da pripremi popis ostataka pesticida i njihove maksimalne razine te ga podnese Vijeću na odobrenje;
      budući da kao posljedica postupaka iz poljoprivredne prakse u proizvodima biljnoga podrijetla, uključujući voće i povrće, mogu pojaviti ostaci pesticida; budući da je za utvrđivanje maksimalnih razina potrebno uzeti u obzir relevantne podatke iz odobrene uporabe pesticida, kao i iz kontroliranih pokusnih ispitivanja; budući da su često raspoloživi podaci nedovoljni za utvrđivanje maksimalnih razina prema trenutačnim standardima;
      budući da je, zbog bolje procjene unosa ostataka pesticida u hrani, razumno istodobno utvrditi, gdje je to moguće, maksimalne razine pojedinih pesticida u svim glavnim sastavnicama prehrane; budući da te razine predstavljaju korištenje minimalnih količina pesticida za postizanje odgovarajuće kontrole i primjenjuju se tako da je količina ostatka pesticida najmanja moguća i toksikološki prihvatljiva;
      budući da je sada primjereno da se utvrde maksimalne razine za određene pesticide, i to daminozid, lambda-cihalotrin, propikonazol, karbofuran, karbosulfan, benfurakarb, furatiokarb, ciflutrin, metalaksil, benalaksil, fenarimol i etefon u proizvodima biljnog podrijetla; budući da zbog pomanjkanja podataka nije moguće utvrditi maksimalnu razinu ostatka pesticida za sve kombinacije proizvoda s ostacima pesticida;
      budući da je u slučajevima kada nema dovoljno raspoloživih podataka potrebno određeno razdoblje za pribavljanje potrebnih podataka; budući da je razuman rok za tu namjenu najviše četiri godine; budući da se najviše vrijednosti na temelju tih podataka trebaju utvrditi najkasnije do 30. lipnja 1999.; budući da će se, u slučaju nemogućnosti pružanja zadovoljavajućih podataka, maksimalne razine utvrditi prema odgovarajućoj granici analitičkog utvrđivanja;
      budući da se maksimalne razine ostataka pesticida koje su utvrđene u ovoj Direktivi trebaju ponovno razmotriti u okviru ponovnog ocjenjivanja aktivnih tvari kako je predviđeno u programu rada uspostavljenom u članku 8. stavku 2. Direktive Vijeća 91/414/EEZ od 15. srpnja 1991. o stavljanju sredstava za zaštitu bilja na tržište (2),
      DONIJELO JE OVU DIREKTIVU:
      Članak 1.
      Ostaci sljedećih pesticida dodaju se u Prilog II. Direktivi 90/642/EEZ:
      (a) (b) (c) Od 30. lipnja 1999., izuzevši ostale usvojene granične vrijednosti, primjenjuju se sljedeće najviše granične vrijednosti:

                  (a)

                  0,02 ()

                  (b)

                  0,05 ()

                  (c)

                  0,1 ().

                  Grupe i primjeri proizvoda na koje se odnosi maksimalna razina ostataka

                  Ostaci pesticida i maksimalna razina ostataka (mg/kg)

                  Daminozid (zbroj daminozida i 1,1 dimetil-hidrazina, izražen kao daminozid)

                  Lambda-cihalotrin

                  Propikonazol

                  1.   Voće, svježe, suho ili nekuhano, konzervirano smrzavanjem, bez dodatka šećera; orašasti plodovi

                              i.

                              CITRUSI (AGRUMI)

                  0,02 (4)

                  (a)

                  0,05 (4)

                  grejp (grejpfrut)

                  limun

                  limeta

                  mandarina (uključujući klementine i ostale hibride)

                  naranča

                  pomelo

                  ostalo

                              ii.

                              ORAŠASTI PLODOVI (oljušteni ili neoljušteni)

                  0,05 (4)

                  0,05 (4)

                  0,05 (4)

                  badem

                  brazilski oraščić

                  indijski oraščić

                  kesten

                  kokos

                  lješnjak

                  makadamija oraščić (australski orah)

                  pekan oraščić

                  pinjoli

                  pistacije

                  orah

                  ostalo

                              iii.

                              JEZGRIČAVO VOĆE

                  0,1

                  0,05 (4)

                  jabuka

                  0,02 (4)
                      (3)

                  kruška

                  dunja

                  ostalo

                  0,02 (4)

                              iv.

                              KOŠTIČAVO VOĆE

                  0,02 (4)

                  marelica

                  0,2

                  0,2

                  trešnja

                  (b)

                  breskva (uključujući nektarine i srodne hibride)

                  0,2

                  0,2

                  šljiva

                  (b)

                  ostalo

                  0,1

                  0,05 (4)

                              v.

                              BOBICE I SITNO VOĆE

                  0,02 (4)

                              (a)

                              stolno i vinsko grožđe

                  0,2

                  0,5

                  stolno grožđe

                  vinsko grožđe

                              (b)

                              jagode (osim šumskih)

                  (a)

                  0,05 (4)

                              (c)

                              jagodičasto voće (osim šumskog)

                  0,02

                  0,05 (4)

                  kupine

                  ostrušica

                  loganove bobice

                  maline

                  ostalo

                              (d)

                              drugo sitno voće i bobice (osim šumskih)

                  0,05

                  borovnice (voće vrste Vaccinium myrtyllus)

                  brusnice

                  ribiz (crveni, crni i bijeli)

                  0,1

                  ogrozd

                  0,1

                  ostalo

                  0,02 (4)

                              (e)

                              šumsko jagodičasto voće i šumsko voće

                  0,02 (4)

                  0,05 (4)

                              vi.

                              RAZNO VOĆE

                  0,02 (4)

                  0,02 (4)

                  avokado

                  banana

                  datulja

                  smokva

                  kivi

                  kumkvat ili patuljasta naranča

                  japanska jagoda (liči)

                  mango

                  maslina

                  marakuja

                  ananas

                  šipak

                  ostalo

                  0,05 (4)

                  2.   Povrće, svježe ili nekuhano, smrznuto ili suho

                              i.

                              KORJENASTO I GOMOLJASTO POVRĆE

                  0,02 (4)

                  0,02 (4)

                  0,05 (4)

                  cikla

                  mrkva

                  celer

                  hren

                  čičoka

                  pastrnjak

                  korijen peršina

                  rotkvica

                  lukolisna kozja brada (bijeli korijen, vrtni turovac)

                  batata (batat, slatki krumpir)

                  podzemna ili stočna koraba

                  repa

                  jam

                  ostalo

                              ii.

                              LUKOVIČASTO POVRĆE

                  0,02 (4)

                  0,05 (4)

                  češnjak

                  luk

                  luk kozjak (ljutika)

                  mladi luk

                  (a)

                  ostalo

                  0,02 (4)

                              iii.

                              PLODOVITO POVRĆE

                  0,02 (4)

                              (a)

                              Solanaceae (pomoćnice)

                  (a)

                  rajčice

                  paprike

                  patlidžan

                  (b)

                  ostalo

                  0,05 (4)

                              (b)

                              Cucurbitaceae (tikvenjače) — jestiva kora

                  0,1

                  (b)

                  krastavci, veliki

                  krastavci, mali

                  obična tikva (buča)

                  ostalo

                              (c)

                              Cucurbitaceae (tikvenjače) — nejestiva kora

                  (a)

                  (b)

                  dinja

                  bundeva (velika bundeva)

                  lubenica

                  ostalo

                              (d)

                              slatki kukuruz

                  0,02 (4)

                  0,05 (4)

                              iv.

                              POVRĆE IZ RODA BRASSICA (KUPUSNJAČE)

                  0,02 (4)

                  0,05 (4)

                              (a)

                              kupusnjače koje cvjetaju

                  (a)

                  brokula

                  cvjetača

                  ostalo

                              (b)

                              kupusnjače glavatice

                  kelj pupčar

                  0,05

                  glavati kupus

                  0,2

                  ostalo

                  0,02 (4)

                              (c)

                              lisnate kupusnjače

                  (a)

                  kineski kupus

                  kelj

                  (a)

                  ostalo

                              (d)

                              korabica

                  (a)

                              v.

                              LISNATO POVRĆE I SVJEŽE ZAČINSKO BILJE

                  0,02 (4)

                  0,05 (4)

                              (a)

                              salata i drugo salatno bilje

                  1

                  vrtna grbica (grbanj, grbač)

                  matovilac

                  salata

                  širokolisna endivija

                  ostalo

                              (b)

                              špinat i slično

                  (a)

                  blitva

                              (c)

                              potočarka

                  0,02 (4)

                              (d)

                              cikorija

                  (a)

                              (e)

                              začinsko bilje

                  1

                  vrtna krasuljica

                  vlasac

                  peršin

                  lišće celera

                  ostalo

                              vi.

                              MAHUNARKE (svježe)

                  0,02 (4)

                  0,05 (4)

                  grah (s mahunama)

                  0,2

                  grah (bez mahuna)

                  grašak (s mahunama)

                  0,2

                  grašak (bez mahuna)

                  0,2

                  ostalo

                  0,02 (4)

                              vii.

                              STABLJIKASTO POVRĆE

                  0,02 (4)

                  šparga (šparoga)

                  0,02 (4)

                  karda

                  (b)

                  celer

                  komorač

                  (b)

                  artičoka

                  poriluk

                  rabarbara

                  ostalo

                  (a)

                  0,05 (4)

                              viii.

                              GLJIVE

                  0,02 (4)

                  0,05 (4)

                  kultivirane

                  (a)

                  divlje

                  0,02 (4)

                              3.

                              Mahunarke

                  0,02 (4)

                  0,02 (4)

                  0,05 (4)

                  grah

                  leća

                  grašak

                  ostalo

                              4.

                              Sjeme uljarica

                  0,05 (4)

                  0,2

                  sjemenke lana

                  (b)

                  kikiriki

                  sjemenke maka

                  sjemenke sezama

                  sjemenke suncokreta (s ljuskom)

                  sjeme repice

                  soja

                  sjeme gorušice

                  sjeme pamuka

                  ostalo

                  0,05 (4)

                              5.

                              Krumpir

                  0,02 (4)

                  0,02 (4)

                  0,05 (4)

                  rani i kasni

                  krumpir

                              6.

                              Čaj (crni čaj iz lišća biljke Camellia sinensis)

                  0,1 (4)

                  1

                  0,1 (4)

                              7.

                              Hmelj (osušeni) uključujući sačmu hmelja i nekoncentrirani prah

                  0,1 (4)

                  10

                  0,1 (4)

                  Grupe i primjeri proizvoda na koje se odnosi maksimalna razina ostataka

                  Ostaci pesticida i maksimalna razina ostataka (mg/kg)

                  Karbofuran (zbroj karbofurana i 3-hidroksi-karbofurana izražen kao karbofuran)

                  Karbosulfan

                  Benfurokarb

                  Furatiokarb

                  1.   Voće, svježe, suho ili nekuhano, konzervirano smrzavanjem, bez dodatka šećera; orašasti plodovi

                              i.

                              CITRUSI (AGRUMI)

                  (c)

                  (b)

                  (b)

                  0,05 (4)

                  grejp (grejpfrut)

                  limun

                  limeta

                  mandarina (uključujući klementine i ostale hibride)

                  naranča

                  pomelo

                  ostalo

                              ii.

                              ORAŠASTI PLODOVI (oljušteni ili neoljušteni)

                  0,05 (4)

                  0,05 (4)

                  badem

                  brazilski oraščić

                  indijski oraščić

                  kesten

                  kokos

                  lješnjak

                  (c)

                  (b)

                  makadamija oraščić (australski orah)

                  pekan oraščić

                  pinjoli

                  pistacije

                  orah

                  ostalo

                  0,1 (4)

                  0,05 (4)

                              iii.

                              JEZGRIČAVO VOĆE

                  (c)

                  (b)

                  0,05 (4)

                  0,05 (4)

                  jabuka

                  kruška

                  dunja

                  ostalo

                              iv.

                              KOŠTIČAVO VOĆE

                  (c)

                  (b)

                  0,05 (4)

                  0,05 (4)

                  marelica

                  trešnja

                  breskva (uključujući nektarine i srodne hibride)

                  šljiva

                  ostalo

                              v.

                              BOBICE I SITNO VOĆE

                  0,05 (4)

                  0,05 (4)

                  0,05 (4)

                              (a)

                              stolno i vinsko grožđe

                  0,01 (4)

                  stolno grožđe

                  vinsko grožđe

                              (b)

                                 jagode (osim šumskih)

                  (c)

                              (c)

                                 jagodičasto voće (osim šumskog)

                  0,1 (4)

                  kupine

                  ostrušica

                  loganove bobice

                  maline

                  ostalo

                              (d)

                                 drugo sitno voće i bobice (osim šumskih)

                  0,1 (4)

                  borovnice (voće vrste Vaccinium myrtyllus)

                  brusnice

                  ribiz (crveni, crni i bijeli)

                  ogrozd (Cynorrhodon)

                  ostalo

                              (e)

                              šumsko jagodičasto voće i šumsko voće

                  0,1 (4)

                              vi.

                              RAZNO VOĆE

                  0,1 (4)

                  0,05 (4)

                  0,05 (4)

                  0,05 (4)

                  avokado

                  banana

                  datulja

                  smokva

                  kivi

                  kumkvat ili patuljasta naranča

                  japanska jagoda (liči)

                  mango

                  masline (stolne)

                  masline (za proizvodnju maslinovog ulja)

                  marakuja

                  ananas

                  nar

                  ostalo

                  2.   Povrće, svježe ili nekuhano, smrznuto ili suho

                              i.

                              KORJENASTO I GOMOLJASTO POVRĆE

                  0,05 (4)

                  0,05 (4)

                  cikla

                  mrkva

                  0,3

                  0,1

                  celer

                  (c)

                  hren

                  čičoka

                  pastrnjak

                  0,3

                  0,1

                  korijen peršina

                  rotkvica

                  0,5

                  lukolisna kozja brada (bijeli korijen, vrtni turovac)

                  batata (batat, slatki krumpir)

                  podzemna ili stočna koraba

                  (c)

                  (b)

                  repa

                  (c)

                  (b)

                  jam

                  ostalo

                  0,1 (4)

                  0,05 (4)

                              ii.

                              LUKOVIČASTO POVRĆE

                  0,05 (4)

                  0,05 (4)

                  češnjak

                  0,3

                  luk

                  0,3

                  (b)

                  luk kozjak (ljutika)

                  0,3

                  mladi luk

                  ostalo

                  0,1 (4)

                  0,05 (4)

                              iii.

                              PLODOVITO POVRĆE

                              (a)

                              Solanaceae (pomoćnice)

                  0,1 (4)

                  0,05 (4)

                  0,05 (4)

                  0,05 (4)

                  rajčica

                  paprika

                  patlidžan

                  ostalo

                              (b)

                              Cucurbitaceae (tikvenjače) — jestiva kora

                  0,1 (4)

                  0,05 (4)

                  0,05 (4)

                  0,05 (4)

                  krastavac, veliki

                  krastavac, mali

                  obična tikva (buča)

                  ostalo

                              (c)

                              Cucurbitaceae (tikvenjače) — nejestiva kora

                  (b)

                  (b)

                  0,05 (4)

                  dinja

                  (c)

                  bundeva (velika bundeva)

                  lubenica

                  ostalo

                  0,1 (4)

                              (d)

                              slatki kukuruz

                  (c)

                  0,05 (4)

                  0,05 (4)

                  0,05 (4)

                              iv.

                              POVRĆE IZ RODA BRASSICA (KUPUSNJAČE)

                              (a)

                              kupusnjače koje cvjetaju

                  0,2

                  (b)

                  (b)

                  0,1

                  brokula

                  cvjetača

                  ostalo

                              (b)

                              kupusnjače glavatice

                  (c)

                  (b)

                  (b)

                  0,05

                  kelj pupčar

                  glavati kupus

                  ostalo

                              (c)

                              lisnate kupusnjače

                  (c)

                  (b)

                  0,05 (4)

                  0,05 (4)

                  kineski kupus

                  kelj

                  ostalo

                              (d)

                              korabica

                  0,2

                  (b)

                  0,05 (4)

                  0,05 (4)

                              v.

                              LISNATO POVRĆE I SVJEŽE ZAČINSKO BILJE

                  0,1 (4)

                  0,05 (4)

                  0,05 (4)

                  0,05 (4)

                              (a)

                              salata i drugo salatno bilje

                  vrtna grbica (grbanj, grbač)

                  matovilac

                  salata

                  širokolisna endivija

                  ostalo

                              (b)

                              špinat i slično

                  blitva

                              (c)

                              potočarka

                              (d)

                              cikorija

                              (e)

                              začinsko bilje

                  vrtna krasuljica

                  vlasac

                  peršin

                  lišće celera

                  ostalo

                              vi.

                              MAHUNARKE (svježe)

                  0,05 (4)

                  0,05 (4)

                  grah (s mahunama)

                  (c)

                  (b)

                  grah (bez mahuna)

                  (c)

                  (b)

                  grašak (s mahunama)

                  grašak (bez mahune)

                  ostalo

                  0,1 (4)

                  0,05 (4)

                              vii.

                              STABLJIKASTO POVRĆE

                  0,05 (4)

                  šparga (šparoga)

                  karda

                  celer

                  (c)

                  (b)

                  (b)

                  komorač

                  artičoka

                  poriluk

                  (c)

                  (b)

                  rabarbara

                  ostalo

                  0,1 (4)

                  0,05 (4)

                  0,05 (4)

                              viii.

                              GLJIVE

                  0,1 (4)

                  0,05 (4)

                  0,05 (4)

                  0,05 (4)

                  kultivirane

                  divlje

                              3.

                              Mahunarke

                  0,05 (4)

                  0,05 (4)

                  grah

                  (c)

                  (b)

                  leća

                  grašak

                  ostalo

                  0,1 (4)

                  0,05 (4)

                              4.

                              Sjeme uljarica

                  0,05 (4)

                  sjemenke lana

                  (c)

                  kikiriki

                  (c)

                  sjemenke maka

                  sjemenke sezama

                  (c)

                  sjemenke suncokreta

                  (c)

                  (b)

                  sjeme repice

                  (c)

                  (b)

                  (b)

                  soja

                  (c)

                  (b)

                  sjeme gorušice

                  sjeme pamuka

                  (c)

                  (b)

                  (b)

                  (b)

                  ostalo

                  0,1 (4)

                  0,05 (4)

                  0,05 (4)

                  0,05 (4)

                              5.

                              Krumpir

                  (c)

                  0,05 (4)

                  0,05 (4)

                  0,05 (4)

                  rani i kasni krumpir

                              6.

                              Čaj (crni čaj iz lišća biljke Camellia sinensis)

                  0,2 (4)

                  0,1 (4)

                  0,1 (4)

                  0,1 (4)

                              7.

                              Hmelj (osušeni) uključujući sačmu hmelja i nekoncentrirani prah

                  10

                  (b)

                  5

                  5

                  Grupe i primjeri proizvoda na koje se odnosi maksimalna razina ostataka

                  Ostaci pesticida i maksimalna razina ostataka (mg/kg)

                  Ciflutrin, uključujući ostale miješane izomerne sastojke (zbroj izomera)

                  Metalaksil

                  Benalaksil

                  Fenarimol

                  Etefon

                  1.   Voće, svježe, suho ili nekuhano, konzervirano smrzavanjem, bez dodatka šećera; orašasti plodovi

                              i.

                              CITRUSI (AGRUMI)

                  0,02 (4)

                  (b)

                  0,05 (4)

                  0,02 (4)

                  (b)

                  grejp (grejpfrut)

                  limun

                  limeta

                  mandarina (uključujući klementine i ostale hibride)

                  naranča

                  pomelo

                  ostalo

                              ii.

                              ORAŠASTI PLODOVI (oljušteni ili neoljušteni)

                  0,02 (4)

                  0,05 (4)

                  0,05 (4)

                  0,02 (4)

                  0,1 (4)

                  badem

                  brazilski oraščić

                  indijski oraščić

                  kesten

                  kokos

                  lješnjak

                  makadamija oraščić (australski orah)

                  pekan oraščić

                  pinjoli

                  pistacije

                  orah

                  ostalo

                              iii.

                              JEZGRIČAVO VOĆE

                  0,2

                  1

                  0,05 (4)

                  0,3

                  3

                  jabuka

                  kruška

                  dunja

                  stalo

                              iv.

                              KOŠTIČAVO VOĆE

                  0,05 (4)

                  (a)

                  marelica

                  trešnja

                  0,2

                  (b)

                  3

                  breskva (uključujući nektarine i srodne hibride)

                  (b)

                  šljiva

                  0,2

                  ostalo

                  (a)

                  0,05 (4)

                  0,05 (4)

                              v.

                              BOBICE I SITNO VOĆE

                              (a)

                              stolno i vinsko grožđe

                  0,3

                  0,2

                  0,3

                  (b)

                  stolno grožđe

                  2

                  vinsko grožđe

                  1

                              (b)

                                 jagode (osim šumskih)

                  (a)

                  0,5

                  0,05 (4)

                  0,3

                  0,05 (4)

                              (c)

                                 jagodičasto voće (osim šumskog)

                  0,02 (4)

                  (b)

                  0,05 (4)

                  0,05 (4)

                  kupine

                  ostrušica

                  loganove bobice

                  maline

                  (a)

                  ostalo

                  0,02 (4)

                              (d)

                                 drugo sitno voće i bobice (osim šumskih)

                  0,05 (4)

                  0,05 (4)

                  borovnice (voće vrste Vaccinium myrtyllus)

                  brusnica

                  ribiz (crveni, crni i bijeli)

                  (a)

                  1

                  5

                  ogrozd

                  (a)

                  1

                  ostalo

                  0,02 (4)

                  0,02 (4)

                  0,05 (4)

                              (e)

                              šumsko jagodičasto voće i šumsko voće

                  0,02 (4)

                  0,05 (4)

                  0,05 (4)

                  0,02 (4)

                  0,05 (4)

                              vi.

                              RAZNO VOĆE

                  0,02 (4)

                  0,05 (4)

                  0,02 (4)

                  avokado

                  (b)

                  banana

                  datulja

                  smokva

                  (b)

                  kivi

                  (b)

                  kumkvat ili patuljasta naranča

                  japanska jagoda (liči)

                  mango

                  masline (stolne)

                  (b)

                  masline (za proizvodnju maslinovog ulja)

                  (b)

                  marakuja

                  ananas

                  (b)

                  nar

                  ostalo

                  0,05 (4)

                  0,05 (4)

                  2.   Povrće, svježe ili nekuhano, smrznuto ili suho

                              i.

                              KORJENASTO I GOMOLJASTO POVRĆE

                  0,02 (4)

                  0,02 (4)

                  0,05 (4)

                  cikla

                  mrkva

                  0,1

                  celer

                  hren

                  čičoka

                  pastrnjak

                  0,1

                  korijen peršina

                  rotkvica

                  lukolisna kozja brada (bijeli korijen, vrtni turovac)

                  (b)

                  batata (batat, slatki krumpir)

                  podzemna ili stočna koraba

                  repa

                  jam

                  ostalo

                  0,05 (4)

                  0,05 (4)

                              ii.

                              LUKOVIČASTO POVRĆE

                  0,02 (4)

                  (b)

                  0,02 (4)

                  češnjak

                  luk

                  0,2

                  (b)

                  luk kozjak (ljutika)

                  mladi luk

                  ostalo

                  0,05 (4)

                  0,05 (4)

                              iii.

                              PLODOVITO POVRĆE

                              (a)

                              Solanaceae (pomoćnice)

                  (a)

                  rajčica

                  0,05 (4)

                  (b)

                  0,2

                  3

                  paprika

                  (a)

                  (b)

                  0,2

                  3

                  patlidžan

                  ostalo

                  0,02 (4)

                  0,05 (4)

                  0,05 (4)

                  0,05 (4)

                              (b)

                              Cucurbitaceae (tikvenjače) — jestiva kora

                  (a)

                  (b)

                  0,05 (4)

                  (a)

                  0,05 (4)

                  krastavci, veliki

                  krastavci, mali

                  obična tikva (buča)

                  ostalo

                              (c)

                              Cucurbitaceae (tikvenjače) — nejestiva kora

                  0,02 (4)

                  (a)

                  0,05 (4)

                  dinja

                  (b)

                  (b)

                  bundeva (velika bundeva)

                  lubenica

                  (b)

                  (b)

                  ostalo

                  0,05 (4)

                  0,05 (4)

                              (d)

                              slatki kukuruz

                  0,02 (4)

                  0,05 (4)

                  0,05 (4)

                  0,02 (4)

                  (b)

                              iv.

                              POVRĆE IZ RODA BRASSICA (KUPUSNJAČE)

                  0,05 (4)

                  0,02 (4)

                  0,05 (4)

                              (a)

                              kupusnjače koje cvjetaju

                  (b)

                  brokula

                  (a)

                  cvjetača

                  0,05

                  ostalo

                  0,02 (4)

                              (b)

                              kupusnjače glavatice

                  0,2

                  kelj pupčar

                  glavati kupus

                  1

                  ostalo

                  0,05 (4)

                              (c)

                              lisnate kupusnjače

                  (a)

                  kineski kupus

                  (b)

                  kelj

                  (b)

                  ostalo

                  0,05 (4)

                              (d)

                              korabica

                  0,02 (4)

                  0,05 (4)

                              v.

                              LISNATO POVRĆE I SVJEŽE ZAČINSKO BILJE

                  0,02 (4)

                  0,05 (4)

                              (a)

                              salata i drugo salatno bilje

                  0,5

                  (b)

                  vrtna grbica (grbanj, grbač)

                  matovilac

                  salata

                  (b)

                  širokolisna endivija

                  0,05 (4)

                  ostalo

                              (b)

                              špinat i slično

                  0,02 (4)

                  (b)

                  0,05 (4)

                  blitva

                              (c)

                              potočarka

                  0,02 (4)

                  (b)

                  0,05 (4)

                              (d)

                              cikorija

                  0,02 (4)

                  (b)

                  0,05 (4)

                              (e)

                              začinsko bilje

                  0,02 (4)

                  (b)

                  0,05 (4)

                  vrtna krasuljica

                  vlasac

                  peršin

                  lišće celera

                  ostalo

                              vi.

                              MAHUNARKE (svježe)

                  0,05

                  0,05 (4)

                  0,05 (4)

                  0,05 (4)

                  grah (s mahunama)

                  grah (bez mahuna)

                  grašak (s mahunama)

                  (a)

                  grašak (bez mahuna)

                  (a)

                  ostalo

                  0,02 (4)

                              vii.

                              STABLJIKASTO POVRĆE

                  0,05 (4)

                  0,05 (4)

                  šparga (šparoga)

                  karda

                  celer

                  komorač

                  artičoka

                  (b)

                  (b)

                  poriluk

                  (a)

                  (b)

                  rabarbara

                  ostalo

                  0,02 (4)

                  0,05 (4)

                  0,02 (4)

                              viii.

                              GLJIVE

                  0,02 (4)

                  0,05 (4)

                  0,05 (4)

                  0,02 (4)

                  0,05 (4)

                  kultivirane

                  divlje

                              3.

                              Mahunarke

                  0,02 (4)

                  0,05 (4)

                  0,05 (4)

                  0,02 (4)

                  0,05 (4)

                  grah

                  leća

                  grašak

                  ostalo

                              4.

                              Sjeme uljarica

                  0,02 (4)

                  0,05 (4)

                  sjemenke lana

                  (b)

                  kikiriki

                  sjemenke maka

                  sjemenke sezama

                  sjemenke suncokreta

                  sjeme repice

                  0,05

                  (b)

                  soja

                  (b)

                  sjeme gorušice

                  sjeme pamuka

                  ostalo

                  0,02 (4)

                  0,05 (4)

                  0,05 (4)

                              5.

                              Krumpir

                  0,02 (4)

                  0,05 (4)

                  0,05 (4)

                  0,02 (4)

                  0,05 (4)

                  rani i kasni krumpir

                              6.

                              Čaj (crni čaj iz lišća biljke Camellia sinensis)

                  (c)

                  0,1 (4)

                  0,1 (4)

                  0,05 (4)

                  0,1 (4)

                              7.

                              Hmelj (osušeni) uključujući sačmu hmelja i nekoncentrirani prah

                  20

                  10

                  0,1 (4)

                  5

                  0,1 (4)

            Članak 2.
      Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 30. lipnja 1995.
      Kada države članice donose ove mjere, te mjere prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
      Članak 3.
      Ova Direktiva stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europskih zajednica.
      Članak 4.
      Ova je Direktiva upućena državama članicama.

         Sastavljeno u Luxembourgu 23. lipnja 1994.

               Za Vijeće

               Predsjednik

            G. MORAITIS

         (1)  SL L 350, 14.12.1990., str. 71. Direktiva kako je izmijenjena Direktivom 93/58/EEZ (SL L 211, 23.8.1993., str. 6.).

         (2)  SL L 230, 19.8.1991., str. 1. Direktiva kako je izmijenjena Direktivom Komisije 93/71/EEZ (SL L 221, 31.8.1993., str. 27.).

         (3)  Od 1. siječnja 1996.

         (4)  Označuje granicu analitičkog utvrđivanja.
      (a) (b) (c) Od 30. lipnja 1999., izuzevši ostale usvojene granične vrijednosti, primjenjuju se sljedeće najviše granične vrijednosti:

                  (a)

                  0,02 ()

                  (b)

                  0,05 ()

                  (c)

                  0,1 ().


title: Direktiva 2008/104/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o radu preko poduzeća za privremeno zapošljavanje

text:
               05/Sv. 004

               HR

               Službeni list Europske unije

               280

         32008L0104

               L 327/9

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               19.11.2008.

      DIREKTIVA 2008/104/EZ EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

   od 19. studenoga 2008.
   o radu preko poduzeća za privremeno zapošljavanje
   EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 137. stavak 2.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
   nakon savjetovanja s Odborom regija,
   djelujući u skladu s postupkom predviđenim u članku 251. Ugovora (2),
   budući da:

               (1)

               Ovom Direktivom poštuju se temeljna prava i načela prepoznata Poveljom o temeljnim pravima Europske unije (3). Ona je oblikovana posebno kako bi se osiguralo puno poštovanje članka 31. Povelje, kojom se predviđa da svaki radnik ili radnica imaju pravo na radne uvjete kojima se poštuje njihovo zdravlje, sigurnost i dostojanstvo te na ograničenje maksimalnog radnog vremena, na razdoblja dnevnog i tjednog odmora i na plaćeni godišnji odmor.

               (2)

               U točki 7. Povelje Zajednice o temeljnim socijalnim pravima radnika predviđa se, inter alia, da konačno formiranje unutarnjeg tržišta mora voditi do poboljšanja životnih i radnih uvjeta radnika u Europskoj zajednici; taj će se proces ostvariti usklađenim napretkom u tim uvjetima, uglavnom s obzirom na oblike rada kao što su rad na temelju ugovora na određeno vrijeme, rad s nepunim radnim vremenom, rad preko poduzeća za privremeno zapošljavanje i sezonski rad.

               (3)

               Dana 27. rujna 1995. Komisija se savjetovala sa socijalnim partnerima na razini Zajednice u skladu s člankom 138. stavkom 2. Ugovora o aktivnostima koje treba usvojiti na razini Zajednice u pogledu fleksibilnosti radnog vremena i sigurnosti posla za radnike.

               (4)

               Nakon tog savjetovanja, Komisija je smatrala da je preporučljivo djelovanje Zajednice pa se 9. travnja 1996. dodatno savjetovala sa socijalnim partnerima u skladu s člankom 138. stavkom 3. Ugovora o sadržaju predviđenog prijedloga.

               (5)

               U uvodu okvirnog sporazuma o radu na određeno vrijeme sklopljenog 18. ožujka 1999., potpisnici su naveli da namjeravaju razmotriti potrebu za sličnim sporazumom o radu preko poduzeća za privremeno zapošljavanje te su odlučili radnike poduzeća za privremeno zapošljavanje ne uvrstiti u Direktivu o radu na određeno vrijeme.

               (6)

               Opće međusektorske organizacije, poimence Europsko udruženje konfederacija industrije i poslodavaca (UNICE) (4), Europski centar za poduzeća u javnom vlasništvu i od općeg društvenog interesa (CEEP) i Europska konfederacija sindikata (EKS), obavijestile su Komisiju zajedničkim pismom od 29. svibnja 2000. da žele pokrenuti postupak predviđen člankom 139. Ugovora. Drugim zajedničkim pismom od 28. veljače 2001. zatražile su od Komisije da rok iz članka 138. stavka 4. produži za mjesec dana. Komisija je odobrila taj zahtjev i rok za pregovore produžila do 15. ožujka 2001.

               (7)

               Dana 21. svibnja 2001. socijalni partneri potvrdili su da njihovi pregovori o radu preko poduzeća za privremeno zapošljavanje nisu rezultirali dogovorom.

               (8)

               U ožujku 2005. Europsko Vijeće smatralo je da je od vitalne važnosti ponovno pokrenuti Lisabonsku strategiju i njezine prioritete preusmjeriti na rast i zapošljavanje. Vijeće je odobrilo Integrirane smjernice za rast i zapošljavanje 2005. - 2008. kojima se, inter alia, traži promicanje fleksibilnosti u kombinaciji sa sigurnošću zaposlenja i smanjivanje segmentacije tržišta rada, vodeći računa o ulozi socijalnih partnera.

               (9)

               U skladu s Priopćenjem Komisije o socijalnoj agendi za razdoblje do 2010., koju je u ožujku 2005. Europsko Vijeće pozdravilo kao doprinos postizanju ciljeva Lisabonske strategije putem jačanja europskog socijalnog modela, Europsko Vijeće je smatralo da bi novi oblici organizacije rada i veća raznolikost ugovornih odnosa za radnike i poslovne subjekte, bolja sprega fleksibilnosti i sigurnosti pridonijeli prilagodljivosti. Nadalje, na sastanku u prosincu 2007. Europsko Vijeće poduprlo je usuglašena zajednička načela fleksisigurnosti kojima se na tržištu rada postiže ravnoteža između fleksibilnosti i sigurnosti, a radnicima i poslodavcima pomaže iskoristiti mogućnosti koje im pruža globalizacija.

               (10)

               Unutar Europske unije postoje znatne razlike u pogledu primjene rada preko poduzeća za privremeno zapošljavanje i u pogledu pravnog položaja, statusa i radnih uvjeta radnika zaposlenih preko poduzeća za privremeno zapošljavanje.

               (11)

               Rad preko poduzeća za privremeno zapošljavanje ne zadovoljava samo potrebe poduzeća za fleksibilnošću nego i potrebu zaposlenika da svoj posao usklade s privatnim životom. On tako pridonosi stvaranju novih poslova te sudjelovanju i uključivanju u tržište rada.

               (12)

               Ovom se Direktivom uspostavlja nediskriminirajući, transparentan i razmjeran zaštitni okvir za radnike zaposlene preko poduzeća za privremeno zapošljavanje, kojim se istodobno poštuje raznolikost tržištâ rada i industrijskih odnosa.

               (13)

               Direktivom Vijeća 91/383/EEZ od 25. lipnja 1991. o dopunama mjera za poticanje poboljšanja sigurnosti i zdravlja na radu radnika u radnom odnosu na određeno vrijeme ili privremenom radnom odnosu (5) utvrđuju se odredbe o sigurnosti i zdravlju primjenljive na radnike zaposlene preko poduzeća za privremeno zapošljavanje.

               (14)

               Osnovni uvjeti rada i zapošljavanja primjenljivi na radnike zaposlene preko poduzeća za privremeno zapošljavanje trebali bi biti najmanje jednaki uvjetima koji bi na te radnike bili primjenljivi kad bi ih na isto radno mjesto zapošljavalo poduzeće korisnik.

               (15)

               Ugovori o zapošljavanju na neodređeno vrijeme uobičajeni su oblik radnog odnosa. U slučaju radnika koji sa svojim poduzećem za privremeno zapošljavanje imaju ugovor o radu na neodređeno vrijeme, a s obzirom na posebnu zaštitu koju takav ugovor pruža, treba predvidjeti odredbu kojom bi se dozvolila izuzeća od pravila primjenljivih u poduzeću korisniku.

               (16)

               Kako bi se na fleksibilan način mogli nositi s raznolikošću tržištâ rada i industrijskih odnosa, države članice mogu dozvoliti socijalnim partnerima da utvrde uvjete rada i zapošljavanja, uz uvjet da se poštuje opća razina zaštite za radnike zaposlene preko poduzeća za privremeno zapošljavanje.

               (17)

               Nadalje, u nekim ograničenim okolnostima države članice trebaju na temelju sporazuma sklopljenih sa socijalnim partnerima na nacionalnoj razini biti u stanju, sve dok je određena razina zaštite osigurana, odstupiti u određenoj mjeri od načela jednakog postupanja.

               (18)

               Poboljšanje minimalne zaštite za radnike zaposlene kod poduzeća za privremeno zapošljavanje treba popratiti preispitivanjem eventualnih ograničenja ili zabrana koje se mogu uvesti za rad preko poduzeća za privremeno zapošljavanje. Ta se ograničenja ili zabrane mogu opravdati samo na temelju općeg interesa posebno u pogledu zaštite radnika, zahtjeva za sigurnost i zdravlje na radu te potrebe da se osigura ispravno funkcioniranje tržišta rada i sprečavanje zloporaba.

               (19)

               Ova Direktiva nema utjecaja na autonomiju socijalnih partnera niti bi trebala utjecati na odnose između njih, uključujući pravo na pregovaranje i sklapanje kolektivnih ugovora u skladu s nacionalnim pravom i praksom uz istodobno poštovanje važećeg prava Zajednice.

               (20)

               Odredbama ove Direktive o ograničenjima ili zabranama za rad preko poduzeća za privremeno zapošljavanje ne dovodi se u pitanje nacionalno zakonodavstvo ni praksa kojima je radnike u štrajku zabranjeno zamijeniti radnicima zaposlenim kod poduzeća za privremeno zapošljavanje.

               (21)

               Države članice trebaju predvidjeti administrativne ili sudske postupke za očuvanje prava radnika zaposlenih preko poduzeća za privremeno zapošljavanje i trebaju predvidjeti učinkovite, odvraćajuće i proporcionalne kazne za nepoštivanje obveza utvrđenih ovom Direktivom.

               (22)

               Ovu Direktivu treba provesti u skladu s odredbama Ugovora u pogledu slobode pružanja usluga i slobode poslovnog nastana i ne dovodeći u pitanje Direktivu 96/71/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 1996. o upućivanju radnika u okviru pružanja usluga (6).

               (23)

               Budući da cilj ove Direktive, odnosno uspostavu okvira usklađenog na razini Zajednice za zaštitu radnika zaposlenih preko poduzeća za privremeno zapošljavanje, države članice ne mogu dostatno ostvariti nego ga je stoga, zbog veličine ili učinaka djelovanja, moguće bolje ostvariti na razini Zajednice uvođenjem minimalnih zahtjeva primjenljivih širom Zajednice, Zajednica može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti kako je utvrđeno u članku 5. Ugovora. U skladu s načelom proporcionalnosti kako je utvrđeno u tom članku, ova Direktiva ne prelazi zadani okvir koji je potreban za ostvarivanje tog cilja,

         DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:
   POGLAVLJE I.

      OPĆE ODREDBE

   Članak 1.
   Područje primjene
   1.   Ova se Direktiva primjenjuje na radnike s ugovorom o zapošljavanju ili radnom odnosu s poduzećem za privremeno zapošljavanje koji su ustupljeni poduzećima korisnicima za rad na određeno vrijeme pod njihovim nadzorom i rukovodstvom.
   2.   Ova se Direktiva primjenjuje na javna i privatna poduzeća koja su poduzeća za privremeno zapošljavanje ili poduzeća korisnici koji obavljaju gospodarske djelatnosti, bez obzira na to posluju li s ciljem ostvarenja dobiti ili ne.
   3.   Države članice mogu nakon savjetovanja sa socijalnim partnerima predvidjeti da se ova Direktiva ne primjenjuje na ugovore o zapošljavanju ili radnim odnosima sklopljene u okviru posebnog državnog ili državnopotpomognutog programa strukovnog usavršavanja, integracije ili prekvalifikacije.
   Članak 2.
   Cilj
   Svrha ove Direktive je osigurati zaštitu radnika zaposlenih kod poduzeća za privremeno zapošljavanje i poboljšati kvalitetu zapošljavanja preko poduzeća za privremeno zapošljavanje osiguravanjem primjene načela jednakog postupanja, kako je utvrđeno u članku 5., na radnike zaposlene kod poduzeća za privremeno zapošljavanje i prepoznavanjem poduzeća za privremeno zapošljavanje kao poslodavaca, uz istodobno uvažavanje potrebe uspostavljanja odgovarajućeg okvira za primjenu zapošljavanja preko poduzeća za privremeno zapošljavanje s ciljem učinkovitog pridonošenja stvaranju radnih mjesta i razvoju fleksibilnih oblika rada.
   Članak 3.
   Definicije
   1.   Za potrebe ove Direktive:

               (a)

               „radnik” znači svaka osoba koja je u dotičnoj državi članici zaštićena kao radnik na temelju nacionalnog prava o zapošljavanju;

               (b)

               „poduzeće za privremeno zapošljavanje” znači svaka fizička ili pravna osoba koja u skladu s nacionalnim pravom sklapa ugovor o zapošljavanju ili radnim odnosima s radnicima zaposlenim kod poduzeća za privremeno zapošljavanje kako bi ih ustupila poduzeću korisniku za rad na određeno vrijeme pod njegovim nadzorom i rukovodstvom;

               (c)

               „radnik zaposlen kod poduzeća za privremeno zapošljavanje” znači radnik koji ima ugovor o zapošljavanju ili radnom odnosu s poduzećem za privremeno zapošljavanje s ciljem da bude ustupljen poduzeću korisniku za rad na određeno vrijeme pod njegovim nadzorom i rukovodstvom;

               (d)

               „poduzeće korisnik” znači svaka fizička ili pravna osoba za koju i pod čijim nadzorom i rukovodstvom radnik zaposlen kod poduzeća za privremeno zapošljavanje privremeno radi;

               (e)

               „ustupanje” znači razdoblje tijekom kojega je radnik zaposlen kod poduzeća za privremeno zapošljavanje ustupljen poduzeću korisniku za rad na određeno vrijeme pod njegovim nadzorom i rukovodstvom;

               (f)

               „osnovni uvjeti rada i zapošljavanja” znači uvjeti rada i zapošljavanja utvrđeni zakonodavstvom, uredbama, administrativnim odredbama, kolektivnim ugovorima i/ili drugim općim odredbama važećim u poduzeću korisniku koji se odnose na:

                           i.

                           trajanje radnog vremena, prekovremeni rad, pauze, odmore, noćni rad, dopuste i državne praznike;

                           ii.

                           plaću.

         2.   Ovom se Direktivom ne dovodi u pitanje nacionalno pravo u pogledu određivanja plaće, ugovora o zapošljavanju, radnog odnosa ili radnika.
   Država članica ne isključuje iz područja primjene ove Direktive radnike, ugovore o zapošljavanju ili radnim odnosima samo zato što se oni odnose na radnike s nepunim radnim vremenom, radnike s ugovorom o radu na neodređeno vrijeme ili osobe koje imaju ugovor o zapošljavanju ili radnom odnosu s poduzećem za privremeno zapošljavanje.
   Članak 4.
   Preispitivanje ograničenja ili zabrana
   1.   Ograničenja ili zabrane primjene rada preko poduzeća za privremeno zapošljavanje opravdani su samo ako se temelje na općem interesu posebno u pogledu zaštite radnika zaposlenih kod poduzeća za privremeno zapošljavanje, zahtjeva za sigurnost i zdravlje na radu ili potrebe da se osigura ispravno funkcioniranje tržišta rada i sprečavanje zloporaba.
   2.   Do 5. prosinca 2011. države članice, nakon savjetovanja sa socijalnim partnerima u skladu s nacionalnim zakonodavstvom, kolektivnim ugovorima i praksom, preispituju sva ograničenja ili zabrane primjene rada preko poduzeća za privremeno zapošljavanje kako bi provjerile jesu li opravdani na temeljima spomenutim u stavku 1.
   3.   Ako su takva ograničenja ili zabrane utvrđeni kolektivnim ugovorima, preispitivanje iz stavka 2. mogu provesti socijalni partneri koji su pregovarali o dotičnom ugovoru.
   4.   Stavcima 1., 2. i 3. ne dovode se u pitanje nacionalni zahtjevi u pogledu registracije, izdavanja dozvola, certifikacije, financijskih jamstava ili praćenja poduzeća za privremeno zapošljavanje.
   5.   Države članice obavješćuju Komisiju o rezultatima preispitivanja iz stavaka 2. i 3. do 5. prosinca 2011.
   POGLAVLJE II.

      UVJETI ZAPOŠLJAVANJA I RADNI UVJETI

   Članak 5.
   Načelo jednakog postupanja
   1.   Osnovni uvjeti rada i zapošljavanja za radnike zaposlene kod poduzeća za privremeno zapošljavanje su za vrijeme trajanja njihova ustupanja poduzeću korisniku najmanje jednaki uvjetima koji bi na te radnike bili primjenljivi da ih je na isto radno mjesto izravno zaposlilo poduzeće korisnik.
   Za potrebe primjene prvog podstavka, važeća pravila u poduzeću korisniku o:

               (a)

               zaštiti trudnica i majki dojilja te zaštiti djece i mladih; i

               (b)

               jednakom postupanju za muškarce i žene te svakoj mjeri za suzbijanje svake diskriminacije na temelju spola, rase ili etničkog podrijetla, religije, vjerovanja, tjelesne invalidnosti, dobi ili spolne orijentacije moraju se poštovati kako je utvrđeno zakonodavstvom, uredbama, administrativnim odredbama, kolektivnim ugovorima i/ili drugim općim odredbama.

         2.   U pogledu plaće, države članice mogu nakon savjetovanja sa socijalnim partnerima predvidjeti izuzeće od načela utvrđenog u stavku 1. kad radnici zaposleni kod poduzeća za privremeno zapošljavanje koji s poduzećem za privremeno zapošljavanje imaju ugovor o zapošljavanju na neodređeno vrijeme nastavljaju primati plaću u razdoblju između dva ustupanja.
   3.   Nakon savjetovanja sa socijalnim partnerima države članice im mogu ponuditi, na odgovarajućoj razini i podložno uvjetima koje države članice utvrde, mogućnost da zadrže ili sklope kolektivne ugovore u kojima, uz istodobno poštovanje opće zaštite za radnike zaposlene kod poduzeća za privremeno zapošljavanje, u pogledu uvjeta rada i zapošljavanja radnika zaposlenih kod poduzeća za privremeno zapošljavanje mogu utvrditi odredbe koje se mogu razlikovati od odredaba iz stavka 1.
   4.   Uz uvjet da je za radnike zaposlene kod poduzeća za privremeno zapošljavanje osigurana odgovarajuća razina zaštite, države članice u čijem pravu ne postoji sustav za proglašavanje opće primjenljivih kolektivnih ugovora ili u čijem pravu ili praksi ne postoji sustav za proširenje odredaba tih ugovora na sva slična poduzeća u određenom sektoru ili zemljopisnom području, mogu nakon savjetovanja sa socijalnim partnerima na nacionalnoj razini i na temelju ugovora sklopljenog između njih utvrditi odredbe o osnovnim uvjetima rada i zapošljavanja koje odstupaju od načela utvrđenih u stavku 1. Takvim se odredbama može predvidjeti rok za ispunjavanje uvjeta za načelo jednakog tretmana.
   Odredbe iz ovog stavka u skladu su sa zakonodavstvom Zajednice i dovoljno su precizne i dostupne da dotičnim sektorima i tvrtkama da omoguće utvrde svoje obveze i da se s njima usklade. Države članice primjenom članka 3. stavka 2. posebno utvrđuju jesu li sustavi profesionalne socijalne sigurnosti, uključujući mirovinu, ili sustavi financijske participacije uključeni u osnovne uvjete rada i zapošljavanja iz stavka 1. Ni tim se odredbama ne dovode u pitanje ugovori na nacionalnoj, regionalnoj, lokalnoj ili sektorskoj razini koji su povoljniji za radnike.
   5.   Države članice poduzimaju odgovarajuće mjere u skladu s nacionalnim pravom i/ili praksom s ciljem sprečavanja zloporabe u primjeni ovog članka, a posebno s ciljem sprečavanja uzastopnih ustupanja s namjerom izbjegavanja odredaba ove Direktive. One o takvim mjerama obavješćuju Komisiju.
   Članak 6.
   Pristup zapošljavanju, kolektivne pogodnosti i strukovno osposobljavanje
   1.   Radnici zaposleni kod poduzeća za privremeno zapošljavanje moraju biti obaviješteni o svim upražnjenim radnim mjestima u poduzeću korisniku čime im se daje ista prilika kao i ostalim radnicima u tom poduzeću da nađu zaposlenje na neodređeno vrijeme. Te se obavijesti mogu pružiti u obliku općeg oglasa postavljenog na odgovarajućem mjestu u poduzeću za koje i pod čijim nadzorom radnici zaposleni kod poduzeća za privremeno zapošljavanje rade.
   2.   Države članice poduzimaju sve potrebne mjere kako bi osigurale da odredbe o zabrani ili odredbe s učinkom sprečavanja sklapanja ugovora o zapošljavanju ili radnom odnosu između poduzeća korisnika i radnika zaposlenog kod poduzeća za privremeno zapošljavanje nakon što je isti ustupljen postaju ništavne ili mogu biti proglašene ništavnim.
   Ovim se stavkom ne dovode u pitanje odredbe prema kojima poduzeća za privremeno zapošljavanje primaju odgovarajuću naknadu za usluge koje pružaju poduzećima korisnicima kod odabira, zapošljavanja i usavršavanja radnika zaposlenih kod poduzeća za zapošljavanje.
   3.   Poduzeća za privremeno zapošljavanje ne smiju radnicima zaračunavati naknade u zamjenu za to što su im pronašle zaposlenje kod poduzeća korisnika ni za sklapanje ugovora o zapošljavanju ili radnom odnosu s poduzećem korisnikom nakon izvršenja posla za koji je ustupljen tom poduzeću.
   4.   Ne dovodeći u pitanje članak 5. stavak 1., radnici zaposleni kod poduzeća za privremeno zapošljavanje imaju pristup prednostima ili kolektivnim pogodnostima u poduzeću korisniku, posebno za prehranu, skrb za djecu i usluge prijevoza, uz iste uvjete kao i radnici koje to poduzeće izravno zapošljava, osim ako je razlika u tretmanu opravdana objektivnim razlozima.
   5.   Države članice poduzimaju odgovarajuće mjere ili promiču dijalog između socijalnih partnera u skladu sa svojim nacionalnim tradicijama i praksom, s ciljem:

               (a)

               boljeg pristupa radnika zaposlenih kod poduzeća za privremeno zapošljavanje usavršavanju i pogodnostima za skrb za djecu u poduzećima za privremeno zapošljavanje, čak i u vremenu između dva ustupanja, radi unapređenja razvoja njihovih karijera i zaposlenosti;

               (b)

               boljeg pristupa radnika zaposlenih kod poduzeća za privremeno zapošljavanje usavršavanju namijenjenom radnicima poduzeća korisnika.

         Članak 7.
   Zastupanje radnika zaposlenih kod poduzeća za privremeno zapošljavanje
   1.   Radnici zaposleni kod poduzeća za privremeno zapošljavanje uzimaju se u obzir, uz uvjete koje države članice utvrde, za potrebe izračuna gornje granice predviđene pravom Zajednice i nacionalnim pravom i kolektivnim ugovorima, iznad koje u poduzeću za privremeno zapošljavanje treba osnivati tijela koja predstavljaju radnike.
   2.   Države članice mogu predvidjeti da se, uz uvjete koje same utvrde, radnici zaposleni kod poduzeća za privremeno zapošljavanje uzimaju u obzir u svrhu izračuna gornje granice predviđene pravom Zajednice i nacionalnim pravom i kolektivnim ugovorima iznad koje u poduzeću za privremeno zapošljavanje treba osnivati tijela koja predstavljaju radnike na isti način kao da su radnici koje je na isti rok izravno zaposlilo poduzeće korisnik.
   3.   One države članice koje iskoriste mogućnost predviđenu stavkom 2. nisu obvezne provoditi odredbe stavka 1.
   Članak 8.
   Informacije o predstavnicima radnika
   Ne dovodeći u pitanje nacionalne odredbe i odredbe Zajednice o informiranju i savjetovanju koje su strože i/ili konkretnije, a posebno Direktivu 2002/14/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2002. o uspostavljanju općeg okvira za informiranje i savjetovanje zaposlenika u Europskoj zajednici (7), kad tijelima koja zastupaju radnike koja su osnovana u skladu s nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom Zajednice pruža informacije o stanju zapošljavanja u tom poduzeću, poduzeće korisnik mora pružiti odgovarajuće informacije o primjeni rada preko poduzeća za privremeno zapošljavanje.
   POGLAVLJE III.

      ZAVRŠNE ODREDBE

   Članak 9.
   Minimalni zahtjevi
   1.   Ovom se Direktivom ne dovodi u pitanje pravo država članica da primijene ili uvedu zakonodavne, regulatorne ili administrativne odredbe koje su za radnike povoljnije ili da promiču ili dozvoljavaju sklapanje onih kolektivnih ugovora između socijalnih partnera koji su za radnike povoljniji.
   2.   Provedba ove Direktive ni u kojim okolnostima ne predstavlja opravdani razlog za smanjivanje opće razine zaštite radnika u područjima obuhvaćenim ovom Direktivom. Time se ne dovode u pitanje prava država članica i/ili socijalnih partnera da u svjetlu okolnosti koje se mijenjaju utvrde zakonodavne, regulatorne ili administrativne odredbe koje se razlikuju od onih koje važe u vrijeme donošenja ove Direktive, uvijek uz uvjet da se poštuju minimalni zahtjevi utvrđeni ovom Direktivom.
   Članak 10.
   Kazne
   1.   Države članice predviđaju odgovarajuće mjere u slučaju da poduzeća za privremeno zapošljavanje ili poduzeća korisnici ne poštuju ovu Direktivu. One osiguravaju da posebno odgovarajući administrativni i sudski postupci budu dostupni kako bi omogućili izvršenje obveza koje proizlaze iz ove Direktive.
   2.   Države članice utvrđuju pravila o kaznama koje se primjenjuju u slučaju kršenja nacionalnih odredaba o provedbi ove Direktive i poduzimaju sve potrebne mjere kako bi osigurale njihovu primjenu. Predviđene kazne moraju biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće. Države članice o tim odredbama obavješćuju Komisiju do 5. prosinca 2011. Države članice pravovremeno obavješćuju Komisiju o svim naknadnim izmjenama tih odredaba. One posebno osiguravaju da radnici i/ili njihovi predstavnici imaju na raspolaganju odgovarajuće postupke u svrhu izvršavanja obveza predviđenih ovom Direktivom.
   Članak 11.
   Provedba
   1.   Države članice donose i objavljuju zakone i druge propise potrebne radi usklađivanja s ovom Direktivom do 5. prosinca 2011. ili osiguravaju da socijalni partneri putem ugovora uvedu potrebne odredbe, pri čemu države članice moraju poduzeti potrebne mjere kako bi oni u svako doba mogli jamčiti da se ciljevi ove Direktive ostvaruju. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.
   2.   Kad države članice donose ove mjere, te mjere prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
   Članak 12.
   Preispitivanje od strane Komisije
   Do 5. prosinca 2013. Komisija uz savjetovanje s državama članicama i socijalnim partnerima na razini Zajednice preispituje primjenu ove Direktive radi predlaganja potrebnih izmjena kad je to primjereno.
   Članak 13.
   Stupanje na snagu
   Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

   Članak 14.
   Adresati
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Strasbourgu 19. studenoga 2008.

            Za Europski parlament

            Predsjednik

         H.-G. PÖTTERING

            Za Vijeće

            Predsjednik

         J.-P. JOUYET

      (1)  SL C 61, 14.3.2003., str. 124.

      (2)  Mišljenje Europskog parlamenta od 21. studenoga 2002. (SL C 25 E, 29.1.2004., str. 368.), Zajedničko stajalište Vijeća od 15. rujna 2008. i Stajalište Europskog parlamenta od 22. listopada 2008. (još nije objavljeno u Službenom listu).

      (3)  SL C 303, 14.12.2007., str. 1.

      (4)  U siječnju 2007. UNICE je promijenio ime u BUSINESSEUROPE.

      (5)  SL L 206, 29.7.1991., str. 19.

      (6)  SL L 18., 21.1.1997., str. 1.

      (7)  SL L 80, 23.3.2002., str. 29.