title: Direktiva 2013/56/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenoga 2013. o izmjeni Direktive 2006/66/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o baterijama i akumulatorima i o otpadnim baterijama i akumulatorima s obzirom na stavljanje na tržište prijenosnih baterija i akumulatora koji sadržavaju kadmij namijenjenih za korištenje u bežičnim električnim alatima te gumbastih ćelija s niskim sadržajem žive te o stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/603/EZ  Tekst značajan za EGP

text:
               10.12.2013

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 329/5

         DIREKTIVA 2013/56/EU EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
   od 20. studenoga 2013.
   o izmjeni Direktive 2006/66/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o baterijama i akumulatorima i o otpadnim baterijama i akumulatorima s obzirom na stavljanje na tržište prijenosnih baterija i akumulatora koji sadržavaju kadmij namijenjenih za korištenje u bežičnim električnim alatima te gumbastih ćelija s niskim sadržajem žive te o stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/603/EZ
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 192. stavak 1.,
   uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
   nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
   uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
   nakon savjetovanja s Odborom regija,
   u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),
   budući da:

               (1)

               Direktiva 2006/66/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3) zabranjuje stavljanje na tržište prijenosnih baterija i akumulatora koji sadržavaju više od 0,002 % kadmija po masi, uključujući one koji su ugrađeni u uređaje. Međutim, prijenosne baterije i akumulatori namijenjeni za korištenje u bežičnim električnim alatima izuzeti su iz te zabrane.

               (2)

               Komisija je revidirala to izuzeće u skladu s člankom 4. stavkom 4. Direktive 2006/66/EZ.

               (3)

               Navedena je revizija dovela do zaključka da bi se, u svrhu postupnog smanjenja količine kadmija koji se ispušta u okoliš, zabrana uporabe kadmija trebala proširiti na prijenosne baterije i akumulatore namijenjene za korištenje u bežičnim električnim alatima jer su za te aplikacije na tržištu dostupne baterije nikal-metal-hidrid i litij-ionske baterije kao pogodne zamjene bez kadmija.

               (4)

               Radi omogućavanja industriji recikliranja i potrošačima duž cijelog vrijednosnog lanca da i dalje prilagođavaju odgovarajuće zamjenske tehnologije diljem svih regija Unije na ujednačeni način, postojeće izuzeće za prijenosne baterije i akumulatore namijenjene za korištenje u bežičnim električnim alatima nastavlja se primjenjivati do 31. prosinca 2016.

               (5)

               Direktiva 2006/66/EZ zabranjuje stavljanje na tržište svih baterija ili akumulatora, ugrađenih u uređaje ili ne, koji sadržavaju više od 0,0005 % žive po masi. Međutim, gumbaste ćelije sa sadržajem žive ne više od 2 % po masi izuzete su iz te zabrane jer je na tržištu za gumbaste ćelije Unije već vidljiv prijelaz prema gumbastim ćelijama bez žive. Stoga je potrebno zabraniti oglašavanje gumbastih ćelija sa sadržajem žive većim od 0,0005 % po masi.

               (6)

               Zbog stupanja na snagu Lisabonskog ugovora, ovlasti dodijeljene Komisiji u okviru Direktive 2006/66/EZ treba uskladiti s člancima 290. i 291. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).

               (7)

               U svrhu dopune ili izmjene Direktive 2006/66/EZ Komisiji bi trebalo dodijeliti ovlast donošenja akata u skladu s člankom 290. UFEU-a s obzirom na kriterije za ocjenu jednakih uvjeta koji se odnose na zbrinjavanje i recikliranje izvan Unije, kapacitet označivanja prijenosnih i automobilskih baterija i akumulatora te iznimke od zahtjeva za označivanje. Posebno je važno da Komisija u sklopu pripremnih aktivnosti obavi odgovarajuća savjetovanja, uključujući i ona na razini stručnjaka. Pri pripremanju i sastavljanju delegiranih akata Komisija bi trebala osigurati istodobnu, pravodobnu i primjerenu dostavu relevantnih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću.

               (8)

               Kad je god moguće, zahtjevi za registraciju proizvođača i formati trebali bi biti usklađeni u pogledu registracijskih pravila i formata utvrđenih u skladu s člankom 16. stavkom 3. i u dijelu A Priloga X. Direktivi 2012/19/EU Europskog parlamenta i Vijeća (4).

               (9)

               U svrhu osiguravanja ujednačenih uvjeta za provedbu Direktive 2006/66/EZ Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti u vezi s prijenosnim dogovorima o najnižoj stopi skupljanja, zajedničkoj metodologiji za izračun godišnje prodaje prijenosnih baterija i akumulatora krajnjim korisnicima, detaljnim pravilima o izračunu učinkovitosti recikliranja te o upitnicima ili nacrtima za nacionalna izvješća o provedbi. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (5).

               (10)

               Direktiva 2006/12/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (6) stavljena je izvan snage Direktivom 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (7) s učinkom od 12. prosinca 2010.

               (11)

               Stoga bi Direktivu 2006/66/EZ trebalo na odgovarajući način izmijeniti,

         DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Direktiva 2006/66/EZ mijenja se kako slijedi:

               1.

               Članak 4. mijenja se kako slijedi:

                           (a)

                           stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
                           „2.   Zabrana navedena u stavku 1. točki (a) ne primjenjuje se na gumbaste ćelije sa sadržajem žive ne više od 2 % po masi do 1. listopada 2015.”;

                           (b)

                           stavak 3. točka (c) zamjenjuje se sljedećim:

                                       „(c)

                                       bežičnim električnim alatima; ovo se izuzeće s obzirom na bežične električne alate primjenjuje do 31. prosinca 2016.”;

                           (c)

                           stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:
                           „4.   S obzirom na gumbaste ćelije za slušne aparate, Komisija nastavlja s revizijom iznimke iz stavka 2. te izvješćuje Europski parlament i Vijeće o raspoloživosti gumbastih ćelija za slušne aparate koji su u skladu sa stavkom 1. točkom (a) najkasnije do 1. listopada 2014. Ako je opravdano zbog nedostupnosti gumbastih ćelija za slušne aparate koji su u skladu sa stavkom 1. točkom (a), Komisija uz izvješće prilaže prikladni prijedlog radi produljenja izuzeća navedenog u stavku 2. u pogledu gumbastih ćelija za slušne aparate.”;

               2.

               članak 6. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
               „2.   Baterije i akumulatori koji ne ispunjavaju zahtjeve ove Direktive, koji su zakonito stavljeni na tržište prije datuma primjene važeće zabrane iz članka 4., mogu se nastaviti stavljati na tržište do isteka zaliha.”;

               3.

               članak 10. stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:
               „4.   Komisija može provedbenim aktima utvrditi prijelazne odredbe za rješavanje teškoća s kojima se države članice suočavaju u ispunjavanju zahtjeva iz stavka 2. koje nastaju kao rezultat posebnih nacionalnih okolnosti. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 24. stavka 2.
               Radi osiguravanja ujednačene primjene ovog članka Komisija provedbenim aktima utvrđuje zajedničku metodologiju za izračun godišnje prodaje prijenosnih baterija i akumulatora krajnjim korisnicima do 26. rujna 2007. Ti provedbeni akti usvajaju se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 24. stavka 2.”;

               4.

               članak 11. zamjenjuje se sljedećim:
               „Članak 11.
               Uklanjanje otpadnih baterija i akumulatora
               Države članice osiguravaju da proizvođači oblikuju uređaje tako da se otpadne baterije i akumulatori mogu lako ukloniti. Ako ih krajnji korisnik ne može lako ukloniti, države članice osiguravaju da proizvođači oblikuju uređaje tako da otpadne baterije i akumulatore mogu lako ukloniti kvalificirani stručnjaci neovisni o proizvođaču. Uz uređaje u koje su ugrađene baterije i akumulatori prilažu se upute koje pokazuju na koji način krajnji korisnici ili neovisni kvalificirani stručnjaci mogu sigurno ukloniti te baterije i akumulatore. Prema potrebi, upute obavješćuju krajnjeg korisnika o vrsti baterije ili akumulatora ugrađenog u uređaj.
               Odredbe iz prvog stavka ne primjenjuju se ako je zbog sigurnosti, učinkovitosti, medicinske i podatkovne cjelovitosti potrebno kontinuirano napajanje energijom i nužna je trajna povezanost između uređaja i baterije ili akumulatora.”;

               5.

               članak 12. stavak 6. zamjenjuje se sljedećim:
               „6.   Komisija provedbenim aktima donosi detaljna pravila o izračunavanju učinkovitosti recikliranja do 26. ožujka 2010. Ti provedbeni akti usvajaju se u skladu s postupkom provjere iz članka 24. stavka 2.”;

               6.

               članak 12. stavak 7. briše se;

               7.

               članak 15. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
               „3.   Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 23.a radi utvrđivanja detaljnih pravila koja dopunjuju pravila iz stavka 2. ovog članka, a posebno kriterija za ocjenjivanje jednakih uvjeta koji se u njemu navode.”;

               8.

               članak 17. zamjenjuje se sljedećim:
               „Članak 17.
               Registracija
               Države članice osiguravaju da je svaki proizvođač registriran. Registracija je podložna istim postupovnim zahtjevima u svakoj državi članici u skladu s Prilogom IV.”;

               9.

               članak 18. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
               „2.   Države članice objavljuju prijedlog mjera za izuzeća iz stavka 1. i razloge za njihovo predlaganje i o priopćuju ih Komisiji i ostalim državama članicama.”;

               10.

               članak 21. mijenja se kako slijedi:

                           (a)

                           stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
                           „2.   Države članice osiguravaju da je kapacitet svih prijenosnih i automobilskih baterija i akumulatora naznačen na njima u vidljivom, čitljivom i neizbrisivom obliku do 26. rujna 2009. Komisiji se dodjeljuje ovlast za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 23.a, o utvrđivanju detaljnih pravila koja dopunjuju taj zahtjev, uključujući usklađene metode određivanja kapaciteta i prikladnu uporabu do 26. ožujka 2009.”;

                           (b)

                           stavak 7. zamjenjuje se sljedećim:
                           „7.   Komisiji se dodjeljuje ovlast donošenja delegiranih akata u skladu sa člankom 23.a da dodijeli izuzeća od zahtjeva za označivanje utvrđenih u ovom članku. U sklopu izrade tih delegiranih akata Komisija se savjetuje s mjerodavnim dionicima, posebno s proizvođačima, subjektima za skupljanje, recikliranje i obradu, okolišnim organizacijama, organizacijama potrošača i udruženjima zaposlenika.”;

               11.

               članak 22. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
               „2.   Izvješća se sastavljaju na temelju upitnika ili nacrta. Komisija provedbenim aktima utvrđuje upitnik ili nacrt za ta izvješća. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja navedenim u članku 24. stavku 2. Upitnik ili nacrt šalje se državama članicama šest mjeseci prije početka prvog izvještajnog razdoblja.”;

               12.

               dodaje se sljedeći članak:
               „Članak 23.a
               Provedba ovlasti
               1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.
               2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 15. stavka 3. i članka 21. stavaka 2. i 7. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina od 30. prosinca 2013. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja tog petogodišnjeg razdoblja. Delegiranje ovlasti automatski se produljuje za razdoblje jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.
               3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka iz članka 15. stavka 3. i članka 21. stavaka 2. i 7. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv proizvodi učinke dan nakon objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. To ne utječe na važenje delegiranih akata koji su već na snazi.
               4.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.
               5.   Delegirani akt donesen na temelju članka 15. stavka 3. i članka 21. stavaka 2. i 7. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne ulože nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti nikakav prigovor. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.”;

               13.

               članak 24. zamjenjuje se sljedećim:
               „Članak 24.
               Odborski postupak
               1.   Komisiji pomaže odbor osnovan člankom 39. Direktive 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (8). Taj odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (9).
               2.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.
               Ako odbor ne donese mišljenje, Komisija ne donosi nacrt provedbenog akta te se primjenjuje članak 5. stavak 4. treći podstavak Uredbe (EU) br. 182/2011.

                  (8)  Direktiva 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih direktiva (SL L 312, 22.11.2008., str. 3.)."

                  (9)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).”;"

               14.

               dodaje se sljedeći Prilog:

                  „PRILOG IV.
                  Postupovni uvjeti za registraciju
                  1.   Uvjeti za registraciju
                  Proizvođači baterija i akumulatora registriraju se u pisanom ili elektroničkom obliku pri nacionalnim tijelima ili pri nacionalnim organizacijama nadležnima za odgovornost proizvođača, ovlaštenima od strane država članica (dalje u tekstu: registracijska tijela).
                  Registracijski postupak može biti dio drugog postupka registracije proizvođača.
                  Proizvođači baterija i akumulatora trebaju se registrirati samo jedanput u državi članici na čije tržište stavljaju baterije i akumulatore prvi put na stručnoj osnovi te im se po registraciji dodjeljuje registarski broj.
                  2.   Podaci koje moraju dati proizvođači
                  Proizvođači baterija i akumulatora registracijskim tijelima daju ove podatke:

                              i.

                              ime proizvođača i zaštićena imena (ako postoje) pod kojima djeluju u državi članici;

                              ii.

                              adresu(-e) proizvođača: poštanski broj i mjesto, naziv ulice i broj, zemlju, internetsku adresu, broj telefona, osobu za kontakt, broj telefaksa te adresu e-pošte ako postoji;

                              iii.

                              naznaku o vrsti baterija i akumulatora koje proizvođač stavlja na tržište: prijenosne baterije i akumulatori, industrijske baterije i akumulatori ili automobilske baterije ili akumulatori;

                              iv.

                              informacije o tome kako proizvođač ispunjava svoje obveze: u okviru pojedinačnog ili zajedničkog sustava;

                              v.

                              datum prijave za registraciju;

                              vi.

                              nacionalni identifikacijski broj proizvođača, uključujući europski porezni broj ili nacionalni porezni broj proizvođača (nije obvezno);

                              vii.

                              izjavu u kojoj se navodi da su dostavljeni podaci istiniti.

                        Za potrebe registracije iz drugog stavka točke 1., proizvođači baterija i akumulatora nisu dužni dati nijednu drugu informaciju osim onih s popisa iz točke 2. podtočaka od i. do vii.
                  3.   Registracijske pristojbe
                  Registracijska tijela mogu naplaćivati registracijsku pristojbu samo pod uvjetom da je ona utemeljena na troškovima i da je razmjerna.
                  Registracijska tijela koja naplaćuju registracijsku pristojbu obavješćuju nacionalna tijela o metodologiji izračuna troškova pristojbe.
                  4.   Promjena registracijskih podataka
                  Država članica osigurava da u slučaju promjene podataka koje je dao proizvođač u skladu s točkom 2. podtočkama od i. do vii., proizvođač obavješćuje nadležno registracijsko tijelo najkasnije mjesec dana od nastanka promjene.
                  5.   Brisanje iz registra
                  Ako proizvođači prestanu biti proizvođači u državi članici, brišu se iz registra obavješćujući o tome nadležno registracijsko tijelo.”

         Članak 2.
   Stavljanje izvan snage Odluke Komisije 2009/603/EZ
   Odluka Komisije 2009/603/EZ (10) stavlja se izvan snage s učinkom od 1. srpnja 2015.
   Članak 3.
   Prenošenje
   1.   Države članice donose zakone, propise i upravne odredbe potrebne za usklađivanje s člankom 1. ove Direktive do 1. srpnja 2015. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba.
   2.   Kada države članice donose ove odredbe, prilikom njihove službene objave one sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
   3.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donose u području koje obuhvaća ova Direktiva.
   Članak 4.
   Stupanje na snagu
   Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Članak 5.
   Adresati
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Strasbourgu 20. studenoga 2013.

            Za Europski parlament

            Predsjednik

         M. SCHULZ

            Za Vijeće

            Predsjednik

         V. LEŠKEVIČIUS

      (1)  SL C 229, 31.7.2012., str. 140.

      (2)  Stajalište Europskog parlamenta od 10. listopada 2013. (još nije objavljeno u Službenom listu) i Odluka Vijeća od 15. studenoga 2013.

      (3)  Direktiva 2006/66/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. rujna 2006. o baterijama i akumulatorima te otpadnim baterijama i akumulatorima i stavljanju izvan snage Direktive 91/157/EEZ (SL L 266, 26.9.2006., str. 1.).

      (4)  Direktiva 2012/19/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o otpadnoj električnoj i elektroničkoj opremi (OEEO) (SL L 197, 24.7.2012., str. 38.).

      (5)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

      (6)  Direktiva 2006/12/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2006. o otpadu (SL L 114, 27.4.2006., str. 9.).

      (7)  Direktiva 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih direktiva (SL L 312, 22.11.2008., str. 3.).

      (10)  Odluka Komisije 2009/603/EZ od 5. kolovoza 2009. kojom se utvrđuju zahtjevi za registraciju proizvođača baterija i akumulatora u skladu s Direktivom 2006/66/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 206, 8.8.2009., str. 13.).


title: Direktiva 2008/95/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2008. o usklađivanju zakonodavstava država članica o žigovima (Kodificirana verzija)  Tekst značajan za EGP

text:
               17/Sv. 002

               HR

               Službeni list Europske unije

               149

         32008L0095

               L 299/25

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               22.10.2008.

      DIREKTIVA 2008/95/EZ EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

   od 22. listopada 2008.
   o usklađivanju zakonodavstava država članica o žigovima
   (Kodificirana verzija)
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 95.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora (1),
   u skladu s postupkom utvrđenim u članku 251. Ugovora (2),
   budući da:

               (1)

               Sadržaj Direktive Vijeća 89/104/EEZ od 21. prosinca 1988. o usklađivanju zakonodavstava država članica o žigovima (3) izmijenjen je (4). Radi jasnoće i racionalnosti navedenu Direktivu trebalo bi kodificirati.

               (2)

               Zakonodavstvo o žigovima koje se primjenjivalo u državama članicama prije stupanja na snagu Direktive 89/104/EEZ sadržavalo je nedostatke koji su mogli spriječiti slobodno kretanje robe i slobodu pružanja usluga te narušiti tržišno natjecanje na zajedničkom tržištu. Stoga je bilo nužno uskladiti zakonodavstvo država članica da bi se osiguralo pravilno djelovanje unutarnjeg tržišta.

               (3)

               Važno je uzeti u obzir rješenja i prednosti koje sustav žiga Zajednice može pružiti poduzećima koja žele steći žigove.

               (4)

               Čini se da nije potrebno provesti potpuno usklađenje prava država članica o žigu. Dovoljno će biti da se usklađenje ograniči na odredbe nacionalnog prava koje najizravnije utječu na djelovanje unutarnjeg tržišta.

               (5)

               Ovom se Direktivom državama članicama ne oduzima pravo na daljnju zaštitu žigova stečenih uporabom, već se uređuje odnos između njih i žigova stečenih registracijom.

               (6)

               Države članice i dalje bi trebale imati mogućnost utvrđivanja odredaba postupka vezano uz registraciju, opoziv i proglašenja ništavosti žigova stečenih registracijom. One mogu, primjerice, odlučiti o načinu registracije žiga i postupcima za proglašenje žiga ništavim, odlučiti o tome bi li se ranija prava trebala uvesti u postupak registracije ili u postupak proglašenja žiga ništavim ili u oba i, ako dopuste uvođenje ranijih prava u postupak registracije, mogu uvesti postupak povodom prigovora ili ispitni postupak ex officio ili oba. Države članice trebale bi imati mogućnost odrediti učinke opoziva žigova ili njihova proglašenja ništavima.

               (7)

               Ova Direktiva ne bi trebala isključiti primjenu odredbi prava država članica, koje nije pravo o žigu, kao što su odredbe o nepoštenom tržišnom natjecanju, građanskoj odgovornosti ili zaštiti potrošača, na žigove.

               (8)

               Za postizanje ciljeva kojima teži ovo usklađivanje zakonodavstva potrebno je da su uvjeti za stjecanje i zadržavanje registriranog žiga, u pravilu, istovjetni u svim državama članicama. U tu je svrhu potrebno navesti primjere znakova koji mogu činiti žig, uz uvjet da se pomoću tih znakova mogu razlikovati proizvodi i usluge jednog poduzeća od proizvoda i usluga drugog. Razlozi za odbijanje ili proglašenje žiga ništavim, primjerice izostanak razlikovnog karaktera ili sukob između žiga i ranijih prava, trebali bi se vrlo iscrpno navesti, čak i kada su ti razlozi navedeni kao opcija za države članice koje bi mogle zadržati ili uvesti te razloge u svoje zakonodavstvo. Države članice u svom bi zakonodavstvu trebale zadržati ili u njega uvesti razloge za odbijanje ili proglašenje žiga ništavim, povezane s uvjetima za stjecanje i zadržavanje žiga za koje ne postoji odredba o usklađenju, vezano uz primjerice ispunjavanje uvjeta za dodjelu žiga, produljenje žiga ili odredbe o pristojbama, ili one koji se odnose na nepoštovanje pravila postupka.

               (9)

               Kako bi se smanjio ukupan broj žigova registriranih i zaštićenih u Zajednici, a posljedično i broj sporova koji se pojavljuju među njima, bitno je zahtijevati da se registrirani žigovi zaista i koriste a, ako se ne koriste, da podliježu opozivu. Potrebno je osigurati da se žig ne može proglasiti ništavim na temelju postojanja nekorištenog ranijeg žiga, pri čemu države članice i dalje trebaju moći primijeniti isto načelo za registraciju žiga ili predvidjeti da se na žig ne može uspješno pozivati u postupku povodom povrede ako se na temelju zahtjeva za proglašenje žiga ništavim utvrdi da se žig može opozvati. Odluka o primjenjivim pravilima postupka u svim se ovim slučajevima prepušta državama članicama.

               (10)

               Za omogućavanje slobodnog kretanja proizvoda i usluga temeljno je osigurati da registrirani žigovi uživaju istu zaštitu u pravnim sustavima svih država članica. To međutim ne bi trebalo spriječiti države članice da prema vlastitom izboru dodijele veću zaštitu onim žigovima koji imaju ugled.

               (11)

               Zaštita koju pruža registrirani žig, čija je osobita funkcija jamstvo da žig označava podrijetlo, trebala bi biti potpuna u slučaju istovjetnosti žiga i znaka te proizvoda i usluga. Zaštita bi se također trebala primijeniti u slučaju sličnosti između žiga i znaka te proizvoda i usluga. Neophodno je protumačiti pojam sličnosti s obzirom na vjerojatnost dovođenja u zabludu. Vjerojatnost dovođenja u zabludu, čija procjena ovisi o brojnim elementima, a osobito o prepoznavanju žiga na tržištu, povezivanju koje može uzrokovati korišteni ili registrirani znak, stupanj sličnosti između žiga i znaka te između označenih proizvoda i usluga, trebala bi predstavljati poseban uvjet za takvu zaštitu. Načini na koje se može utvrditi vjerojatnost dovođenja u zabludu, a osobito teret dokazivanja, trebali bi biti predmet nacionalnih pravila postupka koja se ovom Direktivom ne bi trebala dovoditi u pitanje.

               (12)

               Radi pravne sigurnosti i bez dovođenja u pitanje interesa nositelja ranijeg žiga, važno je osigurati da potonji ne može više zahtijevati izjavu o ništavosti niti se može protiviti uporabi žiga koji se pojavio nakon njegova, a čiju je uporabu svjesno dopuštao duže vrijeme, osim ako prijava kasnijeg žiga nije podnesena u zloj vjeri.

               (13)

               Sve države članice obvezane su Pariškom konvencijom o zaštiti industrijskog vlasništva. Potrebno je da su odredbe ove Direktive u potpunosti sukladne s onima iz navedene Konvencije. Ova Direktiva ne bi trebala utjecati na obveze država članica koje proizlaze iz te Konvencije. Kada je primjereno, trebalo bi primijeniti članak 307. Ugovora.

               (14)

               Ovom se Direktivom ne bi trebale dovesti u pitanje obveze država članica vezane za rok za prenošenje Direktive 89/104/EEZ u nacionalno zakonodavstvo, kako je određeno u Prilogu I., dijelu B,

         DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Područje primjene
   Ova se Direktiva primjenjuje na svaki žig vezano za proizvode i usluge koji su predmet registracije ili prijave za registraciju pojedinačnog žiga, zajedničkog žiga, jamstvenog ili certifikacijskog žiga u državi članici ili koji je predmet registracije ili prijave za registraciju pri Uredu Beneluksa za intelektualno vlasništvo ili međunarodne registracije koja ima učinak u državi članici.
   Članak 2.
   Znakovi koji mogu činiti žig
   Žig može sačinjavati svaki znak koji se može grafički prikazati, osobito riječi, uključujući osobna imena, crteži, slova, brojke, oblici proizvoda ili njihova pakiranja, pod uvjetom da su takvi znakovi prikladni za razlikovanje proizvoda ili usluga jednog poduzetnika od proizvoda ili usluga drugog poduzetnika.
   Članak 3.
   Razlozi za odbijanje ili proglašavanje žiga ništavim
   1.   Neće se registrirati ili, ako su registrirani, mogu se proglasiti ništavim:

               (a)

               znakovi koji ne mogu činiti žig;

               (b)

               znakovi koji nemaju razlikovni karakter;

               (c)

               žigovi koji se sastoje isključivo od oznaka ili podataka koji u trgovini mogu služiti za označivanje vrste, kakvoće, količine, namjene, vrijednosti, zemljopisnog podrijetla ili vremena proizvodnje ili pružanja usluge ili za označivanje drugih karakteristika proizvoda i usluga;

               (d)

               znakovi koji se sastoje isključivo od oznaka i podataka koji su postali uobičajeni u svakodnevnom govoru ili u dobroj vjeri i ustaljenoj trgovačkoj praksi;

               (e)

               znakovi koji se sastoje isključivo od:

                           i.

                           oblika koji proizlazi iz same vrste proizvoda;

                           ii.

                           oblika proizvoda potrebnog za postizanje nekog tehničkog rezultata;

                           iii.

                           oblika koji proizvodima daje bitnu vrijednost;

               (f)

               znakovi koji su protivni javnom interesu ili prihvaćenim moralnim načelima;

               (g)

               znakovi koji mogu javnost dovesti u zabludu, primjerice u odnosu na vrstu, kakvoću ili zemljopisno podrijetlo proizvoda ili usluga;

               (h)

               znakovi koji nemaju odobrenje nadležnih tijela i koji moraju biti odbijeni ili proglašeni ništavim prema članku 6.ter Pariške konvencije za zaštitu industrijskog vlasništva, dalje u tekstu „Pariška konvencija”.

         2.   Svaka država članica može osigurati da se žig ne registrira ili, ako je registriran, da ga se proglasi ništavim, kada i u mjeri u kojoj:

               (a)

               uporaba žiga zabranjena je u skladu s odredbama drugog propisa koji nije propis o žigu predmetne države članice ili Zajednice;

               (b)

               žig obuhvaća znak velike simbolične vrijednosti, osobito religijski simbol;

               (c)

               žig sadrži oznake, ambleme i grbove koji nisu obuhvaćeni člankom 6.ter Pariške konvencije i koji su od javnog interesa, osim uz odobrenje nadležnog tijela za njihovu registraciju u skladu sa zakonodavstvom države članice;

               (d)

               podnositelj prijave podnio je prijavu za registraciju žiga u zloj vjeri.

         3.   Registracija žiga neće biti odbijena niti će ga se proglasiti ništavim u skladu sa stavkom 1. točkama (b), (c) ili (d) ako je prije datuma prijave za registraciju te svojom uporabom stekao razlikovni karakter. Svaka država članica može dodatno osigurati da se ova odredba također primijeni tamo gdje je razlikovni karakter stečen nakon datuma prijave za registraciju ili nakon datuma registracije.
   4.   Svaka država članica može odrediti da se, odstupajući od odredbi stavaka 1., 2. i 3., razlozi za odbijanje registracije ili proglašavanje žiga ništavim, koji su na snazi u toj državi prije stupanja na snagu odredbi potrebnih za usklađenje s Direktivom 89/104/EEZ, primjenjuju na žigove za koje je prijava podnesena prije tog datuma.
   Članak 4.
   Daljnji razlozi za odbijanje ili proglašavanje žiga ništavim vezano za sukobe s ranijim pravima
   1.   Žig neće biti registriran ili, ako je registriran, može se proglasiti ništavim:

               (a)

               ako je istovjetan ranijem žigu, a proizvodi ili usluge za koje je žig prijavljen ili registriran istovjetni su proizvodima ili uslugama za koje je raniji žig zaštićen;

               (b)

               ako zbog njegove istovjetnosti ili sličnosti s ranijim žigom i istovjetnosti ili sličnosti proizvoda ili usluga postoji vjerojatnost dovođenja javnosti u zabludu; vjerojatnost zablude uključuje vjerojatnost dovođenja u vezu s ranijim žigom.

         2.   „Raniji žigovi” u smislu stavka 1. znači:

               (a)

               žigovi s datumom prijave za registraciju koji prethodi datumu prijave za registraciju žiga, uzimajući u obzir, ako je primjereno, pravo prvenstva traženo za te žigove, i to sljedećih vrsta:

                           i.

                           žigovi Zajednice;

                           ii.

                           žigovi registrirani u državi članici ili, u slučaju Belgije, Luksemburga ili Nizozemske, u Uredu Beneluksa za intelektualno vlasništvo;

                           iii.

                           žigovi registrirani u skladu s međunarodnim sporazumima koji imaju učinak u državi članici;

               (b)

               žigovi Zajednice za koje se u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 40/94 (5) od 20. prosinca 1993. o žigu Zajednice pravovaljano zahtijeva senioritet u odnosu na žig iz točke (a) podtočke ii. i iii., čak i kad ga se nositelj odrekao ili je dopustio da istekne;

               (c)

               prijave za žigove iz točaka (a) i (b) pod uvjetom da ih se registrira;

               (d)

               žigovi koji su na datum prijave za registraciju žiga ili, kada je primjereno, na datum zahtjeva za priznavanje prava prvenstva za prijavu za registraciju žiga, dobro poznati u državi članici, pri čemu izraz „dobro poznat” ima značenje kao u članku 6.bis Pariške konvencije.

         3.   Žig također neće biti registriran ili, ako je registriran, može ga se proglasiti ništavim, ako je istovjetan ili sličan ranijem žigu u smislu stavka 2. i trebao bi biti ili već jest registriran za proizvode i usluge koji nisu slični onim proizvodima i uslugama za koje je registriran raniji žig, ako raniji žig Zajednice ima ugled u Zajednici i ako bi uporaba kasnijeg žiga bez opravdanog razloga nepošteno iskoristila ili naštetila razlikovnom karakteru ili ugledu ranijeg žiga Zajednice.
   4.   Svaka država članica može dodatno odrediti da se žig ne registrira ili, ako je registriran, da ga se proglasi ništavim ako i u mjeri u kojoj:

               (a)

               žig je istovjetan ili sličan ranijem nacionalnom žigu u smislu stavka 2. i trebao bi biti ili već jest registriran za proizvode ili usluge koji nisu slični proizvodima ili uslugama za koje je registriran raniji žig, ako raniji žig ima ugled u predmetnoj državi članici i ako bi uporaba kasnijeg žiga bez opravdanog razloga nepošteno iskoristila ili naštetila razlikovnom karakteru ili ugledu ranijeg žiga;

               (b)

               prava na neregistrirani žig ili na drugi znak koji je u uporabi u trgovini bila su stečena prije datuma prijave za registraciju kasnijeg žiga, ili na datum zahtjeva za pravo prvenstva za prijavu za registraciju kasnijeg žiga, a neregistrirani žig ili drugi znak daju svom nositelju pravo na zabranu uporabe kasnijeg žiga;

               (c)

               uporaba žiga može se zabraniti na temelju ranijeg prava koje se razlikuje od prava iz stavka 2. i točke (b) ovog stavka, a uključuje osobito:

                           i.

                           pravo na ime;

                           ii.

                           pravo na osobnu sliku;

                           iii.

                           autorsko pravo;

                           iv.

                           pravo industrijskog vlasništva;

               (d)

               žig je istovjetan ili sličan ranijem zajedničkom žigu iz kojeg proizlaze prava koja su istekla u razdoblju od najviše tri godine prije prijave;

               (e)

               žig je istovjetan ili sličan ranijem jamstvenom ili certifikacijskom žigu iz kojeg proizlaze prava koja su istekla u razdoblju prije prijave, a čije trajanje određuje država članica;

               (f)

               žig je istovjetan ili sličan ranijem žigu koji je registriran za istovjetne ili slične proizvode ili usluge i iz kojeg proizlaze prava koja su istekla zbog nepoštovanja roka za produljenje od najviše dvije godine prije prijave, osim ako je nositelj ranijeg žiga bio suglasan s registracijom kasnijeg žiga ili nije koristio svoj žig;

               (g)

               žig se može lako zamijeniti žigom koji je bio u uporabi u inozemstvu na dan podnošenja prijave i koji je tamo još u uporabi, uz uvjet da je na dan podnošenja zahtjeva podnositelj prijave postupao u zloj vjeri.

         5.   Države članice mogu dopustiti da se u primjerenim okolnostima registracija ne odbije i da se žig ne proglasi ništavim ako je nositelj ranijeg žiga ili drugog ranijeg prava suglasan s registracijom kasnijeg žiga.
   6.   Svaka država članica može odrediti da se, odstupajući od odredbi stavaka 1. do 5., razlozi za odbijanje registracije ili proglašenja žiga ništavim, koji su na snazi u toj državi prije datuma stupanja na snagu odredaba potrebnih za usklađenje s Direktivom 89/104/EEZ, primjenjuju na žigove za koje je prijava podnesena prije tog datuma.
   Članak 5.
   Prava koja proizlaze iz žiga
   1.   Registrirani žig nositelju daje isključiva prava koja proizlaze iz tog žiga. Nositelj žiga ima pravo spriječiti sve treće strane da bez njegova odobrenja u trgovačkom prometu koriste:

               (a)

               svaki znak koji je istovjetan njegovom žigu u odnosu na proizvode ili usluge koji su istovjetni onima za koje je žig registriran;

               (b)

               svaki znak kad, zbog istovjetnosti ili sličnosti s njegovim žigom i istovjetnosti ili sličnosti s proizvodima ili uslugama obuhvaćenim tim žigom i tim znakom, postoji vjerojatnost dovođenja javnosti u zabludu; vjerojatnost zablude uključuje vjerojatnost dovođenja u vezu tog znaka i žiga.

         2.   Svaka država članica može također odrediti da nositelj ima pravo spriječiti sve treće strane da bez njegova odobrenja u trgovačkom prometu koriste bilo koji znak koji je istovjetan ili sličan žigu u odnosu na proizvode ili usluge koji nisu slični onima za koje je žig registriran, ako potonji ima ugled u državi članici i ako uporaba tog znaka bez opravdanog razloga nepošteno iskorištava razlikovni karakter ili ugled žiga ili im šteti.
   3.   Na temelju stavaka 1. i 2. među ostalim se može zabraniti:

               (a)

               isticanje znaka na proizvodima ili njihovim pakiranjima;

               (b)

               nuđenje proizvoda ili njihovo stavljanje na tržište ili skladištenje u te svrhe pod tim znakom ili nuđenje i pružanje usluga pod tim znakom;

               (c)

               uvoz ili izvoz proizvoda obilježenih tim znakom;

               (d)

               uporabu znaka na poslovnim dokumentima i u reklamiranju.

         4.   Kada se na temelju prava države članice uporaba znaka pod uvjetima iz stavka 1. točke (b) ili stavka 2. ne može zabraniti prije stupanja na snagu odredaba potrebnih za usklađenje s Direktivom 89/104/EEZ u predmetnoj državi članici, prava koja proizlaze iz žiga nisu dostatna da se spriječi daljnja uporaba znaka.
   5.   Stavci 1. do 4. ne utječu ni u jednoj državi članici na odredbe za zaštitu uporabe znaka u druge svrhe osim za razlikovanje proizvoda ili usluga, ako uporaba tog znaka bez opravdanog razloga nepošteno iskorištava razlikovni karakter ili ugled žiga ili im šteti.
   Članak 6.
   Ograničenje učinka žiga
   1.   Žig ne daje nositelju pravo da trećoj strani u trgovačkom prometu zabrani uporabu:

               (a)

               njezina vlastita imena ili adrese;

               (b)

               podataka koji se odnose na vrstu, kakvoću, količinu, namjenu, vrijednost, zemljopisno podrijetlo, vrijeme proizvodnje proizvoda ili pružanja usluge ili karakteristike proizvoda ili usluga;

               (c)

               žiga, kad je njime potrebno naznačiti namjenu proizvoda ili usluge, posebno ako je riječ o priboru ili rezervnim dijelovima;

         pod uvjetom da se ih koristi u skladu s poštenom praksom u industrijskoj ili trgovačkoj djelatnosti.
   2.   Žig ne daje nositelju žiga pravo zabraniti trećoj strani da u trgovačkom prometu koristi ranije pravo koje se odnosi samo na određeni lokalitet, ako je to pravo priznato prema zakonodavstvu predmetne države članice i u granicama područja na kojem je priznato.
   Članak 7.
   Iscrpljenje prava koja proizlaze iz žiga
   1.   Žig ne daje nositelju žiga pravo zabraniti njegovu uporabu za proizvode koji su stavljeni na tržište u Zajednici pod tim žigom od strane samog nositelja žiga ili uz njegovo odobrenje.
   2.   Stavak 1. ne primjenjuje se kada postoje zakoniti razlozi zbog kojih se nositelj žiga protivi daljnjoj komercijalizaciji proizvoda, posebno kad je stanje proizvoda promijenjeno ili pogoršano nakon što su stavljeni na tržište.
   Članak 8.
   Licencija
   1.   Žig može biti predmet licencije za dio proizvoda ili usluga ili za sve proizvode ili usluge za koje je registriran, te za cijelo ili dio područja predmetne države članice. Licencija može biti isključiva ili neisključiva.
   2.   Nositelj žiga može se pozvati na prava koja proizlaze iz žiga protiv stjecatelja licencije koji krši neku odredbu iz ugovora o licenciji u odnosu na:

               (a)

               njegovo trajanje;

               (b)

               registracijom obuhvaćen oblik u kojem se žig može koristiti;

               (c)

               opseg proizvoda ili usluga za koje je dana licencija;

               (d)

               područje na kojem se žig može isticati; ili

               (e)

               kakvoću proizvedenih proizvoda ili usluga pruženih od strane stjecatelja licencije.

         Članak 9.
   Ograničenje prava kao posljedica toleriranja
   1.   Kad u državi članici nositelj ranijeg žiga, iz članka 4. stavka 2., u neprekinutom razdoblju od pet godina svjesno tolerira uporabu kasnijeg žiga registriranog u toj državi članici, on više nema pravo na temelju ranijeg žiga podnijeti zahtjev za proglašenje kasnijeg žiga ništavim ili se usprotiviti uporabi kasnijeg žiga za proizvode ili usluge za koje se koristi kasniji žig, osim ako je prijava za registraciju kasnijeg žiga podnesena u zloj vjeri.
   2.   Svaka država članica može odlučiti da se stavak 1. primjenjuje mutatis mutandis na nositelja ranijeg žiga iz članka 4. stavka 4. točke (a) ili nositelja drugog ranijeg prava iz članka 4. stavka 4. točkama (b) ili (c).
   3.   U slučajevima iz stavaka 1. i 2. nositelj kasnije registriranog žiga nema pravo usprotiviti se uporabi ranijeg prava iako se nositelj ranijeg prava na to pravo više ne može pozvati protiv kasnijeg žiga.
   Članak 10.
   Uporaba žigova
   1.   Ako u neprekinutom razdoblju od pet godina od zaključenog postupka registracije nositelj nije stvarno koristio žig u državi članici u odnosu na proizvode ili usluge za koje je registriran, ili ako je takva uporaba suspendirana tijekom neprekinutog razdoblja od pet godina, žig podliježe sankcijama iz ove Direktive, osim ako ne postoje opravdani razlozi za neuporabu.
   Uporabom žiga u smislu prvog stavka smatra se:

               (a)

               uporaba žiga u obliku koji se razlikuje u elementima koji ne mijenjaju razlikovni karakter žiga u odnosu na oblik u kojem je registriran;

               (b)

               obilježavanje žigom proizvoda ili njihovih pakiranja u predmetnoj državi članici samo za potrebe izvoza.

         2.   Uporaba žiga uz odobrenje nositelja ili od strane bilo koje osobe ovlaštene za uporabu zajedničkog žiga ili jamstvenog ili certifikacijskog žiga smatra se uporabom od strane nositelja.
   3.   S obzirom na žigove registrirane prije stupanja na snagu odredaba potrebnih za usklađenje s Direktivom 89/104/EEZ u predmetnoj državi članici:

               (a)

               ako je odredba na snazi prije tog datuma sankcionirala neuporabu žiga tijekom neprekinutog razdoblja, za relevantno razdoblje od pet godina iz prvog podstavka stavka 1. smatra se da je počelo teći istodobno kao svako razdoblje neuporabe koje na taj datum već teče;

               (b)

               ako prije tog datuma na snazi nije bila nijedna odredba o uporabi, smatra se da razdoblje od pet godina iz prvog podstavka stavka 1. počinje teći najranije od tog datuma.

         Članak 11.
   Sankcije za neuporabu žiga u pravnim ili upravnim postupcima
   1.   Žig se ne može proglasiti ništavim na temelju činjenice da postoji raniji žig u sukobu s njim ako potonji ne ispunjava zahtjeve za uporabu propisane u članku 10. stavcima 1. i 2. ili u članku 10. stavku 3., ovisno o slučaju.
   2.   Svaka država članica može odrediti da se registracija žiga ne može odbiti na temelju činjenice da postoji raniji žig koji je u sukobu s njim ako potonji ne ispunjava zahtjeve za uporabu propisane u članku 10. stavcima 1. i 2. ili u članku 10. stavku 3., ovisno o slučaju.
   3.   Ne dovodeći u pitanje primjenu članka 12. ako dođe do protutužbe za opoziv, svaka država članica može odrediti da se na žig ne može uspješno pozivati u prekršajnim postupcima povodom povrede ako se na temelju prigovora ustvrdi da bi se žig mogao opozvati na temelju članka 12. stavka 1.
   4.   Ako je raniji žig korišten za dio proizvoda ili usluga za koje je registriran, on se radi primjene stavaka 1., 2. i 3. smatra registriranim za samo taj dio proizvoda ili usluga.
   Članak 12.
   Razlozi za opoziv
   1.   Žig može biti opozvan ako se u neprekinutom razdoblju od pet godina nije stvarno koristio u državi članici u odnosu na proizvode ili usluge za koje je registriran, a ne postoje opravdani razlozi za neuporabu.
   Međutim, nitko ne može zahtijevati da se prava nositelja na žig opozovu ako je u razdoblju između isteka petogodišnjeg razdoblja i podnošenja zahtjeva za opoziv došlo do početka ili nastavka stvarne uporabe žiga.
   Početak ili nastavak uporabe u razdoblju od tri mjeseca koje prethodi podnošenju zahtjeva za opoziv, a koje je započelo najranije nakon isteka neprekinutog petogodišnjeg razdoblja neuporabe, ne uzima se u obzir ako su pripreme za početak ili nastavak uporabe počele tek nakon što je nositelj saznao da zahtjev za opoziv može biti podnesen.
   2.   Ne dovodeći u pitanje odredbe stavka 1., žig se može opozvati ako nakon dana registracije:

               (a)

               zbog djelovanja ili nedjelovanja nositelja postane u trgovini uobičajeni naziv za proizvod ili uslugu za koje je registriran;

               (b)

               zbog uporabe od strane nositelja žiga ili uz njegovo odobrenje, a u odnosu na proizvode ili usluge za koje je registriran, može javnost dovesti u zabludu, posebno u pogledu vrste, kakvoće ili zemljopisnog podrijetla tih proizvoda ili usluga.

         Članak 13.
   Razlozi za odbijanje ili opoziv ili proglašavanje žiga ništavim vezano za samo neke proizvode ili usluge
   Kada razlozi za odbijanje registracije ili opoziv ili proglašavanje žiga ništavim postoje u odnosu na samo neke proizvode ili usluge na koje se taj žig primjenjuje ili za koje je registriran, odbijanje registracije ili opoziv ili proglašavanje žiga ništavim obuhvaća isključivo te proizvode i usluge.
   Članak 14.
   Naknadno proglašavanje žiga ništavim ili naknadni opoziv
   Ako se senioritet ranijeg žiga, kojeg se nositelj odrekao ili je dopustio da istekne, zahtijeva za žig Zajednice, taj se raniji žig može proglasiti ništavim ili ga se može opozvati naknadno.
   Članak 15.
   Posebne odredbe vezane uz zajedničke žigove, jamstvene žigove i certifikacijske žigove
   1.   Ne dovodeći u pitanje odredbe članka 4., države članice prema čijem se zakonodavstvu odobrava registracija zajedničkih žigova, jamstvenih žigova i certifikacijskih žigova mogu, uz razloge navedene u člancima 3. i 12., odrediti dodatne razloge da se takvi žigovi ne registriraju ili da ih se opozove ili proglasi ništavim, ako tako zahtijeva funkcija tih žigova.
   2.   Odstupajući od odredaba članka 3. stavka 1. točke (c) države članice mogu odrediti da oznake ili podaci koji se mogu koristiti u trgovini za određivanje zemljopisnog podrijetla proizvoda ili usluga mogu predstavljati zajedničke, jamstvene ili certifikacijske žigove. Takva oznaka ne daje pravo nositelju da trećoj strani zabrani uporabu takvih oznaka ili podataka u trgovini, uz uvjet da ih koristi u skladu s dobrom poslovnom praksom u industriji i trgovini; na takvu se oznaku posebno ne može pozvati protiv treće strane koja ima pravo koristiti zemljopisno ime.
   Članak 16.
   Obavješćivanje
   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 17.
   Stavljanje izvan snage
   Direktiva 89/104/EEZ, kako je izmijenjena odlukom navedenom u Prilogu I., dijelu A, stavlja se izvan snage, ne dovodeći u pitanje obveze država članica koje se odnose na rok za prenošenje te direktive u nacionalno pravo, kako je određeno u Prilogu I., dijelu B.
   Upućivanja na direktivu stavljenu izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Direktivu i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom u Prilogu II.
   Članak 18.
   Stupanje na snagu
   Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Članak 19.
   Adresati
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Strasbourgu 22. listopada 2008.

            Za Europski parlament

            Predsjednik

         H.-G. PÖTTERING

            Za Vijeće

            Predsjednik

         J.-P. JOUYET

      (1)  SL C 161, 13.7.2007., str. 44.

      (2)  Mišljenje Europskog parlamenta od 19. lipnja 2007. (SL C 146 E, 12.6.2008., str. 76.) i Odluka Vijeća od 25. rujna 2008.

      (3)  SL L 40, 11.2.1989., str. 1.

      (4)  Vidjeti Prilog I., dio A.

      (5)  SL L 11, 14.1.1994., str. 1.
   PRILOG I.

      DIO A

      Direktiva stavljena izvan snage sa svojom izmjenom

   (iz članka 17.)

               Direktiva Vijeća 89/104/EEZ

               (SL L 40, 11.2.1989., str. 1.)

               Odluka Vijeća 92/10/EEZ

               (SL L 6, 11.1.1992., str. 35.)

      DIO B

      Rok za prenošenje u nacionalno pravo

   (iz članka 17.)

               Direktiva

               Rok za prijenos

               89/104/EEZ

               31. prosinca 1992.

         PRILOG II.

      Korelacijska tablica

               Direktiva 89/104/EEZ

               Ova Direktiva

               Članak 1.

               Članak 1

               Članak 2.

               Članak 2.

               Članak 3. stavak 1. točke (a) do (d)

               Članak 3. stavak 1. točke (a) do (d)

               Članak 3. stavak 1. točka (e) uvodni dio

               Članak 3. stavak 1. točka (e) uvodni dio

               Članak 3. stavak 1. točka (e) prva alineja

               Članak 3. stavak 1. točka (e) podtočka i.

               Članak 3. stavak 1. točka (e) druga alineja

               Članak 3. stavak 1. točka (e) podtočka ii.

               Članak 3. stavak 1. točka (e) treća alineja

               Članak 3. stavak 1. točka (e) podtočka iii.

               Članak 3. stavak 1. točke (f), (g) i (h)

               Članak 3. stavak 1. točke (f), (g) i (h)

               Članak 3. stavci 2., 3. i 4.

               Članak 3. stavci 2., 3. i 4.

               Članak 4.

               Članak 4.

               Članak 5.

               Članak 5.

               Članak 6.

               Članak 6.

               Članak 7.

               Članak 7.

               Članak 8.

               Članak 8.

               Članak 9.

               Članak 9.

               Članak 10. stavak 1.

               Članak 10. stavak 1. prvi podstavak

               Članak 10. stavak 2.

               Članak 10. stavak 1. drugi podstavak

               Članak 10. stavak 3.

               Članak 10. stavak 2.

               Članak 10. stavak 4.

               Članak 10. stavak 3.

               Članak 11.

               Članak 11.

               Članak 12. stavak 1. prva rečenica

               Članak 12. stavak 1. prvi podstavak

               Članak 12. stavak 1. druga rečenica

               Članak 12. stavak 1. drugi podstavak

               Članak 12. stavak 1. treća rečenica

               Članak 12. stavak 1. treći podstavak

               Članak 12. stavak 2.

               Članak 12. stavak 2.

               Članak 13.

               Članak 13.

               Članak 14.

               Članak 14.

               Članak 15.

               Članak 15.

               Članak 16. stavci 1. i 2.

               —

               Članak 16. stavak 3.

               Članak 16.

               —

               Članak 17.

               —

               Članak 18.

               Članak 17.

               Članak 19.

               —

               Prilog I.

               —

               Prilog II.


title: Direktiva 2008/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2008. o izmjeni Direktive 2004/40/EZ o minimalnim zdravstvenim i sigurnosnim zahtjevima s obzirom na izloženost radnika rizicima uzrokovanim fizikalnim čimbenicima (elektromagnetska polja) (18. pojedinačna direktiva u smislu članka 16. stavka 1. Direktive 89/391/EEZ)

text:
               05/Sv. 004

               HR

               Službeni list Europske unije

               278

         32008L0046

               L 114/88

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               23.04.2008.

      DIREKTIVA 2008/46/EZ EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

   od 23. travnja 2008.
   o izmjeni Direktive 2004/40/EZ o minimalnim zdravstvenim i sigurnosnim zahtjevima s obzirom na izloženost radnika rizicima uzrokovanim fizikalnim čimbenicima (elektromagnetska polja) (18. pojedinačna direktiva u smislu članka 16. stavka 1. Direktive 89/391/EEZ)
   EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 137. stavak 2.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
   nakon savjetovanja s Odborom regija,
   u skladu s postupkom utvrđenim u članku 251. Ugovora (2),
   budući da:

               (1)

               Direktivom 2004/40/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3) utvrđuju se minimalni zdravstveni i sigurnosni zahtjevi za zaštitu radnika od rizika koji su posljedica izlaganja elektromagnetskim poljima. Članak 13. stavak 1. te Direktive predviđa da države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s Direktivom najkasnije do 30. travnja 2008.

               (2)

               Direktivom 2004/40/EZ predviđaju se granične vrijednosti i vrijednosti upozorenja na temelju preporuka Međunarodne komisije za zaštitu od neionizirajućeg zračenja (ICNIRP). Nove znanstvene studije o utjecaju izloženosti elektromagnetskom zračenju na zdravlje, objavljene nakon donošenja Direktive, privukle su pozornost Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije. Rezultate tih znanstvenih studija trenutačno ispituju, s jedne strane, ICNIRP kao dio stalne kontrole svojih preporuka i Svjetska zdravstvena organizacija kao dio kontrole svojih kriterija za okoliš i zdravlje s druge strane. Te nove preporuke, koje će se objaviti do kraja 2008., vjerojatno će sadržavati elemente koji bi mogli dovesti do značajnih izmjena graničnih vrijednosti i vrijednosti upozorenja.

               (3)

               U tom kontekstu, u potpunosti bi trebalo ponovno razmotriti mogući učinak provedbe Direktive 2004/40/EZ na korištenje medicinskih postupaka na temelju postupka slikovnog prikazivanja u medicini i određene industrijske aktivnosti. Studiju je pokrenula Komisija kako bi se izravno i kvantitativno procijenila situacija vezana uz postupak slikovnog prikazivanja u medicini. Rezultati te studije, koji se očekuju početkom 2008., stoga bi se trebali prihvatiti, uz rezultate sličnih studija koje su pokrenute u državama članicama, kako bi se osigurala ravnoteža između sprečavanja mogućih rizika za zdravlje radnika i pristupa prednostima učinkovitog korištenja ovih medicinskih tehnologija.

               (4)

               Članak 3. stavak 3. Direktive 2004/40/EZ predviđa da se procjena, mjerenje i/ili izračun izloženosti radnika elektromagnetskom zračenju uređuju putem usklađenih europskih normi Europskog odbora za elektrotehničku normizaciju (Cenelec). Te usklađene norme, koje su nužne za osiguranje neometane primjene Direktive, moraju se uzeti u obzir te se očekuju tijekom 2008.

               (5)

               Vrijeme potrebno za dobivanje i analizu tih novih informacija te za sastavljanje i donošenje novog prijedloga direktive opravdava četverogodišnju odgodu roka za prenošenje Direktive 2004/40/EZ,

         DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   U članku 13. stavku 1. Direktive 2004/40/EZ, prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

      „1.   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 30. travnja 2012. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.”

   Članak 2.
   Ova Direktiva stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.
   Članak 3.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Strasbourgu 23. travnja 2008.

            Za Europski parlament

            Predsjednik

         H.-G. PÖTTERING

            Za Vijeće

            Predsjednik

         J. LENARČIČ

      (1)  Mišljenje od 12. ožujka 2008. (još nije objavljeno u Službenom listu).

      (2)  Mišljenje Europskog parlamenta od 19. veljače 2008. (još nije objavljeno u Službenom listu) i Odluka Vijeća od 7. travnja 2008.

      (3)  SL L 159, 30.4.2004., str. 1. (ispravljena verzija u SL L 184, 24.5.2004., str. 1.). Direktiva izmijenjena Direktivom 2007/30/EZ (SL L 165, 27.6.2007., str. 21.).


title: Direktiva Komisije 2011/79/EU od 20. rujna 2011. o izmjeni Direktive 98/8/EZ Europskog parlamenta i Vijeća radi uvrštenja fipronila kao aktivne tvari u njezin Prilog I.  Tekst značajan za EGP

text:
               13/Sv. 048

               HR

               Službeni list Europske unije

               106

         32011L0079

               L 243/10

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               20.09.2011.

      DIREKTIVA KOMISIJE 2011/79/EU
   od 20. rujna 2011.
   o izmjeni Direktive 98/8/EZ Europskog parlamenta i Vijeća radi uvrštenja fipronila kao aktivne tvari u njezin Prilog I.
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Direktivu 98/8/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 1998. o stavljanju biocidnih pripravaka na tržište (1), a posebno drugi podstavak njezinoga članka 16. stavka 2.,
   budući da:

               (1)

               Uredbom Komisije (EZ) br. 1451/2007 od 4. prosinca 2007. o drugoj fazi desetogodišnjeg programa rada iz članka 16. stavka 2. Direktive 98/8/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju biocidnih pripravaka na tržište (2) utvrđuje se popis aktivnih tvari koje trebaju biti predmet procjene radi njihovog mogućeg uvrštenja u prilog I., I.A ili I.B Direktivi 98/8/EZ. Na tom popisu nalazi se fipronil za uporabu u vrsti pripravka 18, insekticidima, akaricidima i pripravcima za suzbijanje ostalih artropoda (člankonožaca), kako je utvrđeno u Prilogu V. Direktivi.

               (2)

               U skladu s Uredbom (EZ) br. 1451/2007, fipronil je ocijenjen sukladno članku 11. stavku 2. Direktive 98/8/EZ radi njegove uporabe u vrsti pripravka 18.

               (3)

               U skladu s člankom 14. stavcima 4. i 6. Uredbe (EZ) br. 1451/2007, Francuska je u svojstvu države članice izvjestiteljice 6. veljače 2009. Komisiji dostavila izvješće nadležnoga tijela zajedno s preporukom.

               (4)

               Izvješće nadležnoga tijela pregledale su države članice i Komisija. U skladu s člankom 15. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1451/2007, nalazi tog pregleda su u okviru Stalnog odbora za biocidne pripravke 6. svibnja 2011. uvršteni u izvješće o procjeni.

               (5)

               Iz ispitivanja koja su provedena proizlazi da se za biocidne pripravke koji se koriste kao insekticidi i sadrže fipronil može očekivati da će zadovoljavati zahtjeve utvrđene u članku 5. Direktive 98/8/EZ. Stoga je fipronil primjereno uvrstiti u Prilog I. toj Direktivi.

               (6)

               Procjenom na razini Unije nisu ocijenjene sve potencijalne uporabe, jer je procjena obuhvaćala samo profesionalnu uporabu u zatvorenom prostoru kod primjene na lokacijama koje nakon primjene obično nisu dostupne čovjeku i domaćim životinjama. Stoga je primjereno zahtijevati da države članice procijene one uporabe ili scenarije izloženosti i one rizike za ljudske populacije i sastavnice okoliša koji nisu reprezentativno obrađeni u procjeni rizika na razini Unije, a kod izdavanja odobrenja za pripravke, da osiguraju poduzimanje odgovarajućih mjera ili postavljanje posebnih uvjeta kojima bi se utvrđeni rizici smanjili na prihvatljive razine.

               (7)

               Odredbe ove Direktive treba primjenjivati istodobno u svim državama članicama kako bi se biocidnim pripravcima koji sadrže aktivnu tvar fipronil osigurao jednaki tržišni pristup u Uniji te kako bi se općenito olakšalo pravilno funkcioniranje tržišta biocidnih pripravaka.

               (8)

               Prije uvrštenja aktivne tvari u Prilog I. Direktivi 98/8/EZ, državama članicama i zainteresiranim stranama treba osigurati razuman rok kako bi im se omogućilo da se pripreme za udovoljavanje novim zahtjevima koje to uvrštenje donosi i kako bi se osiguralo da podnositelji zahtjeva koji su izradili tehničku dokumentaciju mogu u potpunosti iskoristiti desetogodišnje razdoblje zaštite podataka koje, u skladu s člankom 12. stavkom 1. točkom (c) podtočkom ii. Direktive 98/8/EZ, počinje od dana uvrštenja.

               (9)

               Nakon uvrštenja, državama članicama treba omogućiti razuman rok za provedbu članka 16. stavka 3. Direktive 98/8/EZ.

               (10)

               Direktivu 98/8/EZ treba stoga izmijeniti.

               (11)

               Mjere predviđene ovom Direktivom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za biocidne pripravke,

         DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Prilog I. Direktivi 98/8/EZ izmjenjuje se u skladu s Prilogom ovoj Direktivi.
   Članak 2.
   1.   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 30. rujna 2012. godine.
   One primjenjuju te odredbe od 1. listopada 2013.
   Kad države članice donose ove odredbe, te odredbe prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine toga upućivanja određuju države članice.
   2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 3.
   Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Članak 4.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 20. rujna 2011.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  SL L 123, 24.4.1998., str. 1.

      (2)  SL L 325, 11.12.2007., str. 3.
   PRILOG
   U Prilog I. Direktivi 98/8/EZ dodaje se sljedeći unos:

                  Br.

                  Opći naziv

                  Naziv IUPAC
                  Identifikacijske oznake

                  Minimalna čistoća aktivne tvari u biocidnom pripravku koji se stavlja na tržište

                  Datum uvrštavanja

                  Rok za usklađivanje s člankom 16. stavkom 3. (osim pripravaka koji sadrže više od jedne aktivne tvari, za koje je krajnji rok za usklađivanje s člankom 16. stavkom 3. utvrđen u posljednjoj odluci o uvrštavanju koja se odnosi na dotičnu aktivnu tvar)

                  Datum isteka uvrštenja

                  Vrsta pripravka

                  Posebne odredbe (1)

                  „47.

                  fipronil

                  (±)-5-amino-1-(2,6-dikloro-α,α,α,-trifluoro-p-tolil)-4- trifluorometilsulfinilpirazol-3-karbonitril (1:1)
                  EZ br.: 424-610-5
                  CAS br.: 120068-37-3

                  950 g/kg

                  1. listopada 2013.

                  30. rujna 2015.

                  30. rujna 2023.

                  18

                  Procjenom rizika na razini Unije obuhvaćena je samo profesionalna uporaba u zatvorenom prostoru kod primjene na lokacijama koje su nakon primjene obično nedostupne čovjeku i domaćim životinjama. Kod procjene zahtjeva za izdavanje odobrenja za pripravak u skladu s člankom 5. i Prilogom VI. države članice procjenjuju, ako je to relevantno za konkretan pripravak, one uporabe ili scenarije izloženosti i one rizike za ljudske populacije i sastavnice okoliša koji nisu reprezentativno obrađeni u procjeni rizika na razini Unije.”

      (1)  Za provedbu općih načela Priloga VI., sadržaj i zaključci izvješća o procjeni dostupni su na internetskoj stranici Komisije: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm.


title: Direktiva Komisije 2009/118/EZ od 9. rujna 2009. o izmjeni priloga od II. do V. Direktivi Vijeća 2000/29/EZ o zaštitnim mjerama protiv unošenja u Zajednicu organizama štetnih za bilje ili biljne proizvode i protiv njihovog širenja unutar Zajednice

text:
               03/Sv. 059

               HR

               Službeni list Europske unije

               100

         32009L0118

               L 239/51

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               09.09.2009.

      DIREKTIVA KOMISIJE 2009/118/EZ
   od 9. rujna 2009.
   o izmjeni priloga od II. do V. Direktivi Vijeća 2000/29/EZ o zaštitnim mjerama protiv unošenja u Zajednicu organizama štetnih za bilje ili biljne proizvode i protiv njihovog širenja unutar Zajednice
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske Zajednice,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/29/EZ od 8. svibnja 2000. o zaštitnim mjerama protiv unošenja u Zajednicu organizama štetnih za bilje ili biljne proizvode i protiv njihovog širenja unutar Zajednice (1), a posebno točke (c) i (d) drugog podstavka njezinog članka 14.,
   nakon savjetovanja s dotičnim državama članicama,
   budući da:

               (1)

               Direktivom 2000/29/EZ predviđeno je da se određene zone moraju priznati kao zaštićene zone.

               (2)

               Određene regije i dijelovi regija u Austriji priznate su Uredbom Komisije (EZ) br. 690/2008 (2) na ograničeno vremensko razdoblje zaštićenim zonama u pogledu organizma Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. Austrija je dostavila informacije prema kojima je utvrđeno postojanje organizma Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. na njezinom državnom području. Stoga te regije i dijelove regija više ne bi trebalo priznavati kao zaštićene zone.

               (3)

               U Grčkoj, Kreta i Lezbos proglašene su zaštićenim zonama u pogledu organizma Cryphonectria parasitica (Murrill) Barr. Grčka je dostavila informacije prema kojima je u tim regijama utvrđeno postojanje organizma Cryphonectria parasitica (Murrill) Barr. Stoga Kretu i Lezbos zbog tog štetnog organizma više ne bi trebalo priznavati kao zaštićene zone.

               (4)

               Kao rezultat prethodnih izmjena, neka su unakrsna upućivanja i upućivanje na zaštićenu zonu u Prilogu IV. Direktivi 2000/29/EZ zastarjela i treba ih izbrisati.

               (5)

               Neke oznake za drvo i proizvode od drva u kombiniranoj nomenklaturi izmijenjene su Uredbom Komisije (EZ) br. 1031/2008 (3). Potrebno je prilagoditi Direktivu 2009/29/EZ tom tehničkom napretku.

               (6)

               Priloge od II. do V. Direktivi 2000/29/EZ treba stoga na odgovarajući način izmijeniti.

               (7)

               Mjere predviđene ovom Direktivom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za biljno zdravstvo,

         DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Prilozi od II. do V. Direktivi 2000/29/EZ mijenjaju se u skladu s Prilogom ovoj Direktivi.
   Članak 2.
   Države članice donose i objavljuju zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 30. studenoga 2009. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba i korelacijsku tablicu između tih odredaba i ove Direktive.
   One primjenjuju te odredbe od 1. prosinca 2009.
   Kada države članice donose ove odredbe, te odredbe prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
   Članak 3.
   Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Članak 4.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 9. rujna 2009.

            Za Komisiju

         Androulla VASSILIOU

            Članica Komisije

      (1)  SL L 169, 10.7.2000., str. 1.

      (2)  SL L 193, 22.7.2008., str. 1.

      (3)  SL L 291, 31.10.2008., str. 1.

   PRILOG
   Prilozi od II. do V. Direktivi 2000/29/EZ mijenjaju se kako slijedi:

               1.

               Dio B Priloga II. mijenja se kako slijedi:

                           (a)

                           U točki 2. rubrike (b), u trećem stupcu, zaštićene zone, brišu se riječi „A (Gradišće, Koruška, Donja Austrija, Tirol (upravni okrug Lienz), Štajerska i Beč)”.

                           (b)

                           U točki 0.1. rubrike (c) u trećem stupcu, zaštićene zone, brišu se riječi „EL (Kreta, Lezbos)”.

               2.

               Dio B Priloga III. mijenja se kako slijedi:

                           (a)

                           U točki 1., u drugom stupcu, zaštićene zone, brišu se riječi „A (Gradišće, Koruška, Donja Austrija, Tirol (upravni okrug Lienz), Štajerska i Beč)”.

                           (b)

                           U točki 2., u drugom stupcu, zaštićene zone, brišu se riječi „A (Gradišće, Koruška, Donja Austrija, Tirol (upravni okrug Lienz), Štajerska i Beč)”.

               3.

               Prilog IV. mijenja se kako slijedi:

                           (a)

                           Dio A mijenja se kako slijedi:

                                       i.

                                       U točki 16.5. odjeljka I., u drugom stupcu, posebni zahtjevi, u prvoj se rečenici brišu riječi „Prilog III. dio B točke 2., 3., i”.

                                       ii.

                                       U točki 46. odjeljka I., u drugom stupcu, posebni zahtjevi, u prvoj se rečenici briše broj „45”.

                           (b)

                           Dio B mijenja se kako slijedi:

                                       i.

                                       U točkama 1., 2., 3., 4., 5. i 6. u drugom stupcu, posebni zahtjevi, u prvoj se rečenici riječi „Prilog IV. dio A, odjeljak I. točke 1.1., 1.2., 1.3., 1.4., 1.5., 7.” zamjenjuju riječima „Prilog IV. dio A, odjeljak I. točke 1.1., 1.2., 1.3., 1.4., 1.5., 1.6., 1.7.”

                                       ii.

                                       U točkama 6.3. i 14.9. u trećem stupcu, zaštićene zone, brišu se riječi „EL (Kreta, Lezbos)”.

                                       iii.

                                       U točki 14.9. u trećem stupcu, zaštićene zone, briše se riječ „DK”.

                                       iv.

                                       U točki 21., u trećem stupcu, zaštićene zone, brišu se riječi „A (Gradišće, Koruška, Donja Austrija, Tirol (upravni okrug Lienz), Štajerska i Beč)”.

                                       v.

                                       U točki 21.3., u trećem stupcu, zaštićene zone, brišu se riječi „A (Gradišće, Koruška, Donja Austrija, Tirol (upravni okrug Lienz), Štajerska i Beč)”.

               4.

               Prilog V. mijenja se kako slijedi:

                           (a)

                           U točki I.1.7. podtočki (b) dijela A, u prvom stupcu tablice, oznaka KN, oznaka „ex 4401 30 90” zamjenjuje se oznakom „ex 4401 30 80”.

                           (b)

                           U točki I.6. podtočki (b) dijela B, četvrti unos

                                       „4401 30 10

                                       Drvna piljevina”

                                 zamjenjuje se s

                                       „ex 4401 30 40

                                       Drvna piljevina koja nije aglomerirana u oblice, brikete, pelete ili slične oblike”

                           (c)

                           U točki I.6. podtočki (b) dijela B, u prvom stupcu tablice, oznaka KN, oznaka „ex 4401 30 90” zamjenjuje se oznakom „ex 4401 30 80”.