title: Direktiva Komisije 2009/141/EZ od 23. studenoga 2009. o izmjeni Priloga I. Direktivi 2002/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu najveće dopuštene količine za arsen, teobromin, Datura sp ., Ricinus communis L ., Croton tiglium L . i Abrus precatorius L .  Tekst značajan za EGP

text:
                  03/Sv. 43

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  51

            32009L0141

                  L 308/20

                  SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

            DIREKTIVA KOMISIJE 2009/141/EZ
      od 23. studenoga 2009.
      o izmjeni Priloga I. Direktivi 2002/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu najveće dopuštene količine za arsen, teobromin, Datura sp., Ricinus communis L., Croton tiglium L. i Abrus precatorius L.
      (Tekst značajan za EGP)
      KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
      uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
      uzimajući u obzir Direktivu 2002/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. svibnja 2002. o nepoželjnim tvarima u hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 8. stavak 1.,
      budući da:

                  (1)

                  Direktiva 2002/32/EZ određuje da je zabranjeno korištenje proizvoda namijenjenih hranidbi životinja koji sadrže količine nepoželjnih tvari iznad najvećih dopuštenih količina propisanih u Prilogu I. toj Direktivi.

                  (2)

                  U pogledu hrane za životinje dobivene preradom ribe ili drugih morskih životinja, novije informacije koje su dostavila nadležna tijela država članica o prisutnosti ukupnog arsena (zbroj organskog i anorganskog arsena) ukazuju na to da je potrebno povećati određene najveće dopuštene količine za ukupni arsen. Nusproizvodi industrije filetiranja ribe su dragocjene sirovine u proizvodnji ribljeg brašna i ribljeg ulja za korištenje u krmnim smjesama, a posebno u ribljoj hrani.

                  (3)

                  Povećanje najvećih dopuštenih količina za ukupni arsen u hrani za životinje dobivenoj preradom ribe ili drugih morskih životinja i u ribljoj hrani ne znači nikakve promjene najvećih dopuštenih količina za anorganski arsen. S obzirom na to da mogući neželjeni učinci arsena na zdravlje životinja i ljudi proizlaze iz anorganskog dijela u određenoj hrani za životinje ili prehrambenom proizvodu i da organski spojevi arsena pokazuju vrlo nizak toksični potencijal (2), povećane količine za ukupni arsen ne utječu na zaštitu zdravlja životinja i javnog zdravlja.

                  (4)

                  U Prilogu I. Direktivi 2002/32/EZ, arsen se odnosi na ukupni arsen u svrhu utvrđivanja najveće dopuštene količine, jer za analizu anorganskog arsena nema standardizirane rutinske metode. Ali, za slučajeve u kojima nadležna tijela zahtijevaju analizu udjela anorganskog arsena, Prilog navodi najveće dopuštene količine za anorganski arsen.

                  (5)

                  S obzirom da metoda ekstrakcije ima u nekim slučajevima značajan utjecaj na analitički rezultat ukupnog arsena, primjereno je odrediti postupak ekstrakcije kao referencu koja se koristi u službenoj kontroli.

                  (6)

                  Informacije koje su dostavila nadležna tijela i interesne organizacije ukazuju na značajne količine arsena u dodacima hrani za životinje koji pripadaju funkcionalnoj skupini mješavina elemenata u tragovima i koji su odobreni u provedbi Uredbe (EZ) br. 1831/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (3). Primjereno je odrediti najveće dopuštene količine za arsen u tim dodacima radi zaštite zdravlja životinja i javnog zdravlja.

                  (7)

                  U pogledu teobromina, Europska agencija za sigurnost hrane (EFSA) u mišljenju od 10. lipnja 2008. (4) je zaključila da trenutačno najveće dopuštene količine za teobromin ne nude odgovarajuću zaštitu za neke životinjske vrste. Ukazala je na moguće neželjene učinke na svinje, pse i konje i na proizvodnju mlijeka u mliječnih krava. Stoga je primjereno odrediti niže najveće dopuštene količine.

                  (8)

                  U pogledu alkaloida prisutnih u Datura sp., EFSA je zaključila u mišljenju od 9. travnja 2008. (5) da je zbog prisutnosti tropanskih alkaloida u svim Datura sp., primjereno radi zaštite zdravlja životinja, a posebno svinja, proširiti primjenu najvećih dopuštenih količina za Datura stramonium L., kako su određene u Prilogu I. Direktivi 2002/32/EZ na sve Datura sp.

                  (9)

                  U pogledu ricina (iz Ricinus communis L.), EFSA je zaključila u mišljenju od 10. lipnja 2008. (6) da je zbog sličnih toksičnih učinaka toksina iz Ricinus communis L. (ricin), Croton tiglium L. (kroton) i Abrus precatorius L. (abrin) primjereno najveće dopuštene količine za Ricinus communis L. kako su određene u Prilogu I. Direktivi 2002/32/EZ primijeniti i za Croton tiglium L. i Abrus precatorius L., odvojeno ili u kombinaciji.

                  (10)

                  Direktivu 2002/32/EZ treba stoga na odgovarajući način izmijeniti.

                  (11)

                  Mjere predviđene u ovoj Direktivi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja i nisu im se usprotivili ni Europski parlament ni Vijeće,

            DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
      Članak 1.
      Prilog I. Direktivi 2002/32/EZ izmjenjuje se u skladu s Prilogom ovoj Direktivi.
      Članak 2.
      Države članice donose potrebne zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 1. srpnja 2010. One odmah dostavljaju Komisiji tekst tih odredbi i korelacijsku tablicu između tih odredbi i ove Direktive.
      Kada države članice donesu ove odredbe, te odredbe sadrže uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa prilikom njihove službene objave. Načine takvog upućivanja određuju države članice.
      Članak 3.
      Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
      Članak 4.
      Ova je Direktiva upućena državama članicama.

         Sastavljeno u Bruxellesu 23. studenoga 2009.

               Za Komisiju

            Androulla VASSILIOU

               Članica Komisije

         (1)  SL L 140, 30.5.2002., str. 10.

         (2)  Znanstveno mišljenje Pododbora za kontaminante u prehrambenom lancu Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) na zahtjev Europske komisije u pogledu arsena kao nepoželjne tvari u hrani za životinje, The EFSA Journal (2005.) 180, 1-35.

         (3)  SL L 268, 18.10.2003., str. 29.

         (4)  Znanstveno mišljenje Pododbora za kontaminante u prehrambenom lancu na zahtjev Europske komisije o teobrominu kao nepoželjnoj tvari u hrani za životinje, The EFSA Journal (2008.) 725, 1-66.

         (5)  Znanstveno mišljenje Pododbora za kontaminante u prehrambenom lancu na zahtjev Europske komisije o tropanskim alkaloidima (iz Datura sp.) kao nepoželjnim tvarima u hrani za životinje, The EFSA Journal (2008.) 691, 1-55.

         (6)  Znanstveno mišljenje Pododbora za kontaminante u prehrambenom lancu na zahtjev Europske komisije o ricinu (iz Ricinus communis) kao nepoželjnoj tvari u hrani za životinje, The EFSA Journal (2008.) 726, 1-38.

         PRILOG
         Prilog I. Direktivi 2002/32/EZ mijenja se kako slijedi:

                     1.

                     Redak 1., Arsen, zamjenjuje se sljedećim:

                                 Nepoželjne tvari

                                 Proizvodi namijenjeni hranidbi životinja

                                 Najveća dopuštena količina u mg/kg (ppm) u hrani za životinje s udjelom vlage od 12 %

                                 1.

                                 2.

                                 3.

                                             „1.

                                             Arsen (*), (**)

                                 Krmiva osim:

                                 2

                                             —

                                             brašna dobivenog od trava, sušene lucerne ili djeteline te sušenih repinih rezanaca i sušenih melasiranih repinih rezanaca,

                                 4

                                             —

                                             pogače od palminih koštica,

                                 4  (***)

                                             —

                                             fosfata i kalcificiranih morskih algi,

                                 10

                                             —

                                             kalcijevog karbonata,

                                 15

                                             —

                                             magnezij oksida,

                                 20

                                             —

                                             hrane za životinje dobivene preradom ribe ili drugih morskih životinja, uključujući ribu,

                                 25  (***)

                                             —

                                             brašna morskih algi i krmiva dobivenih preradom morskih algi,

                                 40  (***)

                                 Čestice željeza koje se koriste kao trag.

                                 50

                                 Dodaci hrani za životinje koji pripadaju funkcionalnoj skupinu mješavina elemenata u tragovima osim:

                                 30

                                             —

                                             bakar sulfata pentahidrata i bakar karbonata,

                                 50

                                             —

                                             cinkovog oksida, mangan oksida i bakar oksida,

                                 100

                                 Potpune krmne smjese osim:

                                 2

                                             —

                                             potpunih krmnih smjesa za ribe i potpunih krmnih smjesa za krznaše

                                 10  (***)

                                 Dopunske krmne smjese osim:

                                 4

                                             —

                                             mineralnih krmnih smjesa,

                                 12

                     2.

                     Redak 10., Teobromin, zamjenjuje se sljedećim:

                                 Nepoželjne tvari

                                 Proizvodi namijenjeni hranidbi životinja

                                 Najveća dopuštena količina u mg/kg (ppm) u hrani za životinje s udjelom vlage od 12 %

                                 1.

                                 2.

                                 3.

                                             „10.

                                             Teobromin

                                 Potpune krmne smjese osim:

                                 300

                                             —

                                             potpunih krmnih smjesa za svinje,

                                 200

                                             —

                                             potpunih krmnih smjesa za pse, kuniće, konje i krznaše

                                 50 ”

                     3.

                     Redak 14., Sjeme korova i nemljeveno i nezgnječeno voće koje sadrži alkaloide, glukozide ili druge toksične tvari, zamjenjuje se sljedećim:

                                 Nepoželjne tvari

                                 Proizvodi namijenjeni hranidbi životinja

                                 Najveća dopuštena količina u mg/kg (ppm) u hrani za životinje s udjelom vlage od 12 %

                                 1.

                                 2.

                                 3.

                                             „14.

                                             Sjeme korova i nemljeveno i nezgnječeno voće koje sadrži alkaloide, glukozide ili druge toksične tvari, pojedinačno ili uključujući u kombinaciji.

                                 Sva hrana za životinje

                                 3 000

                                    Datura sp.

                                 1 000 ”

                     4.

                     Redak 15., Ricinusovo ulje – Ricinus communis L., zamjenjuje se sljedećim:

                                 Nepoželjne tvari

                                 Proizvodi namijenjeni hranidbi životinja

                                 Najveća dopuštena količina u mg/kg (ppm) u hrani za životinje s udjelom vlage od 12 %

                                 1.

                                 2.

                                 3.

                                             „15.

                                             Sjeme i ljuske Ricinus communis L., Croton tiglium L. i Abrus precatorius L. kao i derivati dobiveni njihovom preradom (****), pojedinačno ili u kombinaciji.

                                 Sva hrana za životinje

                                 10

                     5.

                     Redak 34., Kroton – Croton tiglium L., briše se.

            (*)  Najveća dopuštena količina odnosi se na ukupni arsen.

            (**)  Najveće dopuštene količine odnose se na analitičko određivanje arsena, ekstrakcijom provedenom u nitritnoj kiselini (5 % w/w) kroz 30 minuta na temperaturi vrenja. Ekvivalentni postupci ekstrakcije mogu se primjenjivati samo onda kada se može utvrditi da korišteni postupak ekstrakcije ima isti ekstrakcijski učinak.

            (***)  Subjekt u poslovanju s hranom za životinje na zahtjev nadležnog tijela mora provesti analizu kako bi dokazao da je količina anorganskog arsena manja od 2 ppm. Ova analiza posebno je značajna kod morske alge vrste Hizikia fusiforme.”

            (****)  U mjeri u kojoj se mogu odrediti analitičkom mikroskopijom.”


title: Direktiva Komisije 2009/149/EZ od 27. studenoga 2009. o izmjeni Direktive 2004/49/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u vezi sa zajedničkim sigurnosnim pokazateljima i zajedničkim metodama izračunavanja troškova nesreće  Tekst značajan za EGP

text:
               07/Sv. 005

               HR

               Službeni list Europske unije

               251

         32009L0149

               L 313/65

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               27.11.2009.

      DIREKTIVA KOMISIJE 2009/149/EZ
   od 27. studenoga 2009.
   o izmjeni Direktive 2004/49/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u vezi sa zajedničkim sigurnosnim pokazateljima i zajedničkim metodama izračunavanja troškova nesreće
   (Tekst značajan za EGP)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
   uzimajući u obzir Direktivu 2004/49/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o sigurnosti željeznica Zajednice i izmjeni Direktive Vijeća 95/18/EZ o izdavanju dozvola za obavljanje usluga u željezničkom prijevozu i Direktive 2001/14/EZ o dodjeli željezničkog infrastrukturnog kapaciteta i ubiranju pristojbi za korištenje željezničke infrastrukture i dodjeli rješenja o sigurnosti (Direktiva o sigurnosti željeznice) (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske agencije za željeznice (ERA/REC/SAF/02-2008) od 29. rujna 2008.,
   budući da:

               (1)

               U članku 5. stavku 2. Direktive 2004/49/EZ, kako je ispravljen, predviđa se mogućnost izmjene Priloga I. navedenoj Direktivi, kako bi se uključile zajedničke definicije zajedničkih sigurnosnih pokazatelja (CSI) i metode izračunavanja troškova nesreće.

               (2)

               U skladu s člankom 5. stavkom 1. Direktive 2004/49/EZ potrebno je prikupiti informacije o zajedničkim pokazateljima sigurnosti kako bi se olakšala ocjena postizanja zajedničkih sigurnosnih ciljeva (CST). U skladu s člankom 7. stavkom 3. navedene Direktive, zajedničkim sigurnosnim ciljevima mora se priložiti ocjena gospodarskog učinka u smislu društvene prihvatljivosti rizika. Glavna bi svrha zajedničkih sigurnosnih pokazatelja bila mjerenje sigurnosti i olakšavanje ocjene gospodarskog učinka zajedničkih sigurnosnih pokazatelja. Stoga je potrebno odmaknuti se od pokazatelja koji se odnose na troškove svih nesreća koje snose željeznice prema pokazateljima koji se odnose na gospodarski učinak nesreća na društvo.

               (3)

               Pripisivanje novčanih vrijednosti poboljšanoj sigurnosti treba promatrati u kontekstu ograničenih proračunskih sredstava za aktivnosti javnog poretka. Stoga je potrebno razvrstati različite aktivnosti prema prioritetima, kako bi se odabrale inicijative koje osiguravaju učinkovitu raspodjelu sredstava.

               (4)

               Člankom 9. Uredbe (EZ) br. 881/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o osnivanju Europske agencije za željeznice (Uredba o agenciji) (2), Agencija se ovlašćuje za uspostavljanje mreže s nacionalnim tijelima nadležnim za sigurnost i nacionalnim tijelima nadležnim za istraživanje, kako bi se utvrdio sadržaj zajedničkih sigurnosnih pokazatelja navedenih u Prilogu I. Direktivi 2004/49/EZ. Kao odgovor na to ovlaštenje, Agencija je 29. rujna 2008. donijela preporuku o izmjeni Priloga I. Direktivi 2004/49/EZ: zajedničke definicije za zajedničke sigurnosne pokazatelje i metode za izračunavanje gospodarskog učinka nesreća (ERA/REC/SAF/02-2008).

               (5)

               Stoga je potrebno izmijeniti Prilog I. Direktivi 2004/49/EZ.

               (6)

               Mjere predviđene ovom Direktivom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog na temelju članka 21. Direktive 96/48/EZ,

         DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Prilog I. Direktivi 2004/49/EZ zamjenjuje se tekstom u Prilogu ovoj Direktivi.
   Članak 2.
   1.   Države članice donose i objavljuju zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 18. lipnja 2010. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba i korelacijsku tablicu između tih odredaba i ove Direktive.
   Kad države članice donose ove odredbe, one sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
   2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 3.
   Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana nakon objave u Službenom listu Europske unije.
   Članak 4.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 27. studenoga 2009.

            Za Komisiju

         Antonio TAJANI

            Potpredsjednik

      (1)  SL L 164, 30.4.2004., str. 44.

      (2)  SL L 164, 30.4.2004., str. 1.
   PRILOG
   „
         PRILOG I.

            ZAJEDNIČKI SIGURNOSNI POKAZATELJI

         Tijela nadležna za sigurnost svake godine izvješćuju o zajedničkim sigurnosnim pokazateljima. Prvo izvještajno razdoblje je 2010.
         Ako se podnose pokazatelji koji se odnose na aktivnosti iz članka 22. stavka 2. točaka (a) i (b), njih treba prikazati odvojeno.
         Ako se nakon podnošenja izvješća otkriju nove činjenice ili pogreške, tijela nadležna za sigurnost prvom odgovarajućom prilikom mijenjaju ili ispravljaju pokazatelje za određenu godinu, a najkasnije u sljedećem godišnjem izvješću.
         Za pokazatelje koji se odnose na nesreće navedene pod rubrikom 1 primjenjuje se Uredba (EZ) br. 91/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2002. o statistici željezničkog prijevoza (1) ako su podaci raspoloživi.
         1.   Pokazatelji koji se odnose na nesreće

                     1.1.

                     Ukupan i relativan broj (prema vlak-kilometrima) značajnih nesreća i raščlamba na sljedeće vrste nesreća:

                                 —

                                 sudari vlakova, uključujući sudare s preprekama unutar slobodnog profila,

                                 —

                                 iskliznuća vlakova,

                                 —

                                 nesreće na željezničko-cestovnim prijelazima, uključujući nesreće u kojima sudjeluju pješaci na željezničko-cestovnim prijelazima,

                                 —

                                 nesreće osoba koje prouzroče željeznička vozila u pokretu, osim samoubojstava,

                                 —

                                 požari u željezničkim vozilima,

                                 —

                                 ostalo.

                           O svakoj se značajnoj nesreći izvješćuje prema vrsti primarne nesreće, čak i ako su posljedice sekundarne nesreće ozbiljnije, npr. požar nakon iskliznuća vlaka.

                     1.2.

                     Ukupan i relativan broj (prema vlak-kilometrima) teško ozlijeđenih i smrtno stradalih osoba prema vrsti nesreće, razvrstano u sljedeće kategorije:

                                 —

                                 putnici (također u odnosu na ukupan broj putničkih kilometara i putničkih vlak-kilometara),

                                 —

                                 zaposlenici, uključujući vanjski ugovoreno osoblje,

                                 —

                                 korisnici željezničko-cestovnih prijelaza,

                                 —

                                 neovlaštene osobe na objektima željeznice,

                                 —

                                 ostali.

               2.   Pokazatelji koji se odnose na opasne tvari

         Ukupan i relativan broj (prema vlak-kilometrima) nesreća kod prijevoza opasnih tvari, podijeljeno na sljedeće kategorije:

                     —

                     nesreće u kojima sudjeluje najmanje jedno željezničko vozilo koje prevozi opasne tvari, kako je definirano u Dodatku,

                     —

                     broj takvih nesreća u kojima je došlo do ispuštanja opasnih tvari.

               3.   Pokazatelji koji se odnose na samoubojstva

         Ukupan i relativan broj samoubojstava (prema vlak-kilometrima).
         4.   Pokazatelji koji se odnose na pretkazivače nesreća

         Ukupan i relativan broj (prema vlak-kilometrima):

                     —

                     slomljenih tračnica,

                     —

                     spojnica,

                     —

                     ispad signalizacije u nesigurno stanje,

                     —

                     prolaza pored signala koji zabranjuju daljnju vožnju,

                     —

                     slomljenih kotača i osovina na željezničkim vozilima u prometu.

               Potrebno je izvijestiti o svim pretkazivačima nesreća, kako o onima koji za posljedicu imaju nesreću, tako i o onima koji ju nemaju. O pretkazivačima koji za posljedicu imaju nesreću izvješćuje se u skladu sa zajedničkim sigurnosnim pokazateljima za pretkazivače; o nesrećama koje su se dogodile, ako su značajne, izvješćuje se u skladu sa zajedničkim sigurnosnim pokazateljima za nesreće iz točke 1.
         5.   Pokazatelji za izračunavanje gospodarskog učinka nesreća

         Ukupno u eurima i relativno (u odnosu na vlak-kilometre):

                     —

                     broj smrtno stradalih osoba i teških ozljeda pomnožen s vrijednošću sprečavanja stradavanja (VPC),

                     —

                     troškovi štete po okoliš,

                     —

                     troškovi materijalne štete na željezničkim vozilima ili infrastrukturi,

                     —

                     troškovi kašnjenja kao posljedice nesreća.

               Tijela nadležna za sigurnost izvješćuju ili o gospodarskom učinku svih nesreća ili samo o gospodarskom učinku značajnih nesreća. U godišnjem izvješću iz članka 18. potrebno je točno naznačiti koja od te dvije mogućnosti je odabrana.
         VPC je vrijednost koju društvo pripisuje sprečavanju stradavanja i kao takva nije referentna u slučaju nadoknade štete između sudionika u nesrećama.
         6.   Pokazatelji koji se odnose na tehničku sigurnost infrastrukture i njezinu provedbu

                     6.1.

                     Postotak pruga koje imaju u uporabi automatsku zaštitu vlaka (ATP), postotak vlak-kilometara uz uporabu ATP sustava.

                     6.2.

                     Broj željezničko-cestovnih prijelaza (ukupan, po kilometru pruge i kolosiječnom kilometru) prema sljedećih osam vrsta:

                                 (a)

                                 aktivni (zaštićeni) željezničko-cestovni prijelazi s:

                                             i.

                                             automatskim upozorenjem korisnika;

                                             ii.

                                             automatskom zaštitom korisnika;

                                             iii.

                                             automatskom zaštitom i upozorenjem korisnika;

                                             iv.

                                             automatskom zaštitom i upozorenjem korisnika, te zaštitom pruge;

                                             v.

                                             ručnim upozorenjem korisnika;

                                             vi.

                                             ručnom zaštitom korisnika;

                                             vii.

                                             ručnom zaštitom i upozorenjem korisnika;

                                 (b)

                                 pasivni (nezaštićeni) željezničko-cestovni prijelazi.

               7.   Pokazatelji koji se odnose na upravljanje sigurnošću

         Unutarnji nadzor koji provode upravitelji infrastrukture i željeznički prijevoznici kako je utvrđeno u dokumentaciji o sustavu upravljanja sigurnošću. Ukupan broj provedenih nadzora i broj kao postotak traženih (i/ili planiranih) nadzora.
         8.   Definicije

         Zajedničke definicije za CSI-je i metode izračunavanja gospodarskog učinka nesreća navedene su u Dodatku.

            Dodatak

               Zajedničke definicije za CSI-je i metode izračunavanja gospodarskog učinka nesreća

            1.   Pokazatelji koji se odnose na nesreće

                        1.1.

                        ‚Značajna nesreća’ znači svaka nesreća u kojoj je uključeno najmanje jedno željezničko vozilo u pokretu, a koja za posljedicu ima najmanje jednu smrtno stradalu ili teško ozlijeđenu osobu, ili veliku štetu na željezničkim vozilima, pruzi ili drugim postrojenjima ili okolišu, ili veće smetnje u prometu. Nesreće u radionicama, skladištima i spremištima su isključene.

                        1.2.

                        ‚Velika šteta na željezničkim vozilima, pruzi, drugim postrojenjima ili okolišu’ znači šteta koja odgovara iznosu od EUR 150 000 ili većem.

                        1.3.

                        ‚Veće smetnje u prometu’ znači obustavljanje usluga prijevoza vlakom na glavnoj željezničkoj pruzi u trajanju od šest sati ili dulje.

                        1.4.

                        ‚Vlak’ znači jedno ili više željezničkih vozila koje vuče jedna ili više lokomotiva ili jedan ili više tračničkih vozila ili jedno tračničko vozilo koje vozi samo, koji prometuje pod određenim brojem ili pod posebnom oznakom od početne utvrđene točke do krajnje utvrđene točke. Lokomotiva koja vozi sama, smatra se vlakom.

                        1.5.

                        ‚Sudar vlaka, uključujući sudare s preprekama unutar slobodnog profila’ znači sudar vlakova prednjim dijelom, sudar prednjeg dijela sa stražnjim dijelom ili sudar postrance između dijela vlaka i dijela drugog vlaka, ili s:

                                    i.

                                    manevarskim sastavom,

                                    ii.

                                    objektima koji su pričvršćeni ili se privremeno nalaze na pruzi ili u njezinoj blizini (osim na željezničko-cestovnim prijelazima, ako ih je tijekom prelaženja izgubilo vozilo ili korisnik prijelaza).

                        1.6.

                        ‚Iskliznuće vlaka’ znači svaki slučaj gdje najmanje jedan kotač vlaka ispadne s tračnice.

                        1.7.

                        ‚Nesreće na željezničko-cestovnim prijelazima’ znači nesreće na željezničko-cestovnim prijelazima u koje su uključene najmanje jedno željezničko vozilo te jedno ili više vozila koja prelaze preko prijelaza, drugi korisnici prijelaza, kao što su pješaci, ili drugi objekti koji se privremeno nalaze na pruzi ili u njezinoj blizini, a koje su izgubila vozila/korisnici tijekom prelaženja preko prijelaza.

                        1.8.

                        ‚Nesreće osoba koje su prouzročila željeznička vozila u pokretu’ znači nesreće koje dožive jedna ili više osoba kada ih udari željezničko vozilo ili predmet koji je pričvršćen na vozilo ili se s njega otkačio. Uključene su osobe koje su pale sa željezničkih vozila, kao i osobe koje su pale ili su ih udarili nepričvršćeni predmeti tijekom putovanja u vozilima.

                        1.9.

                        ‚Požari na željezničkim vozilima’ znači požari i eksplozije u željezničkim vozilima (uključujući i njihov teret) tijekom vožnje između odlaznog kolodvora do odredišta, uključujući i razdoblja stajanja na odlaznom kolodvoru, odredištu ili međustajalištima, kao i tijekom ranžiranja.

                        1.10.

                        ‚Ostale vrste nesreća’ znači sve nesreće osim već navedenih (sudari vlakova, iskliznuća vlakova, na željezničko-cestovnim prijelazima, nesreće koje dožive osobe, a koje uzrokuju željeznička vozila u pokretu i požari na željezničkim vozilima).

                        1.11.

                        ‚Putnik’ znači svaka osoba koja putuje željeznicom, osim članova osoblja vlaka. U svrhu statističkih podataka o nesrećama, tu su uključeni su i putnici koji se pokušavaju ukrcati na vlak ili iskrcati s vlaka koji je u pokretu.

                        1.12.

                        ‚Zaposlenici (uključeno je osoblje ugovaratelja te samozaposleni ugovaratelji)’ znači sve osobe čije je zaposlenje povezano sa željeznicom i koje se u trenutku nesreće nalaze na radnom mjestu. To uključuje osoblje vlaka i osobe koje rukuju željezničkim vozilima i postrojenjima infrastrukture.

                        1.13.

                        ‚Korisnici željezničko-cestovnih prijelaza’ znači sve osobe koje koriste prijelaz radi prelaženja željezničke pruge bilo kojim prijevoznim sredstvom ili pješice.

                        1.14.

                        ‚Neovlaštene osobe na objektima željeznice’ znači sve osobe koje se nalaze na objektima željeznice gdje je nazočnost zabranjena, osim korisnika željezničko-cestovnih prijelaza.

                        1.15.

                        ‚Ostale (treće osobe)’ znači sve osobe koje nisu definirane kao ‚putnici’, ‚zaposlenici, uključujući osoblje ugovaratelja’, ‚korisnici željezničko-cestovnog prijelaza’ ili ‚neovlaštene osobe na objektima željeznice’.

                        1.16.

                        ‚Smrtni slučajevi (smrtno stradala osoba)’ znači svaka osoba koja je od posljedica nesreće preminula odmah ili u roku od 30 dana, osim samoubojstava.

                        1.17.

                        ‚Ozljede (teško ozlijeđena osoba)’ znači svaka ozlijeđena osoba koja je zbog nesreće boravila u bolnici dulje od 24 sata, osim zbog pokušaja samoubojstva.

                  2.   Pokazatelji koji se odnose na opasne tvari

                        2.1.

                        ‚Nesreća koja uključuje prijevoz opasnih tvari’ znači svaka nesreća ili poremećaj koju je potrebno prijaviti u skladu s RID-om (2)/ADR-om, odjeljkom 1.8.5.

                        2.2.

                        ‚Opasne tvari’ znači one tvari i proizvodi čiji je prijevoz zabranjen RID-om, ili dopušten samo pod uvjetima propisanim u njemu.

                  3.   Pokazatelji koji se odnose na samoubojstva

                        3.1.

                        ‚Samoubojstvo’ znači čin namjernog ozljeđivanja samog sebe koji za posljedicu ima smrt, kako ga je zabilježilo i razvrstalo nadležno državno tijelo.

                  4.   Pokazatelji koji se odnose na pretkazivače nesreća

                        4.1.

                        ‚Slomljena tračnica’ znači svaka tračnica koje je podijeljene na dva ili više dijelova ili svaka tračnica s kojih se odvojio dio metala, a što je prouzročilo slobodan prostor na voznoj površini veći od 50 mm po duljini i veći od 10 mm po dubini.

                        4.2.

                        ‚Izbacivanje kolosijeka’ znači oštećenja koja se odnose na neprekinutost i geometriju kolosijeka, zbog kojih je potrebno kolosijek zatvoriti ili odmah smanjiti dozvoljenu brzinu kako bi se sačuvala sigurnost.

                        4.3.

                        ‚Ispad signalizacije u nesigurno stanje’ znači svaki ispad signalno-sigurnosnog sustava (na infrastrukturi ili željezničkim vozilima), koje za posljedicu imaju pokazivanje manje ograničavajućih signalnih informacija od zahtijevanih.

                        4.4.

                        ‚Prolazak pored signala koji zabranjuje daljnju vožnju (SPAD)’ znači svaka situacija kada bilo koji dio vlaka nastavi vožnju izvan dopuštenog kretanja.
                        Nedopušteno kretanje znači prolazak:

                                    —

                                    pored svjetlosnog signala u boji ili likovnog signala uz prugu koji upozoravaju na opasnost, pokazuju naredbu STOJ, tamo gdje sustav automatske kontrole vlakova (ATCS) ili sustav ATP nisu u pogonu,

                                    —

                                    kraja dopuštenog sigurnog kretanja, koje je utvrđeno u sustavu ATCS ili ATP,

                                    —

                                    pored točke koja je priopćena pismenim ili usmenim odobrenjem utvrđenim u propisima,

                                    —

                                    pored ploče sa znakom obaveznog zaustavljanja (ublaživači udarca nisu uključeni) ili ručnih signala.

                              Slučajevi gdje vozila bez priključene vučne jedinice ili nezaposjednuti vlak prođu pored signala koji zabranjuje daljnju vožnju nisu uključeni. Nisu uključeni ni slučajevi gdje signal iz bilo kojeg razloga pravovremeno ne ukaže na zabranu daljnje vožnje i time omogući strojovođi da zaustavi vlak prije signala.
                        Nacionalna tijela nadležna za sigurnost mogu odvojeno izvješćivati o navedena četiri slučaja nedopuštenog kretanja, a moraju izvijestiti najmanje o zbirnom pokazatelju koji sadrži podatke o sve četiri stavke.

                        4.5.

                        ‚Slomljeni kotači i slomljene osovine’ znači svi lomovi koji utječu na glavne dijelove kotača ili osovine i stvaraju rizik od nesreće (iskliznuće ili sudar).

                  5.   Zajedničke metodologije za izračunavanje gospodarskog učinka nesreća

                        5.1.

                        Vrijednost sprečavanja stradavanja (VPC) sastoji se od:

                                    1.

                                    Vrijednosti sigurnosti per se: vrijednosti spremnosti na plaćanje (WTP) na temelju studija navedenih preferencija, koje su provedene u državama članicama na koje se primjenjuju.

                                    2.

                                    Izravni i neizravni gospodarski troškovi: vrijednosti troškova procijenjenih u državi članici, koji se sastoje od:

                                                —

                                                troškova liječenja i oporavka,

                                                —

                                                sudskih troškova, troškova policije, privatnih istraga o sudaru i troškova službe za hitne slučajeve te administrativnih troškova osiguranja,

                                                —

                                                gubitaka u proizvodnji: vrijednost robe i usluga za društvo, koje je osoba mogla proizvesti ili pružiti da se nesreća nije dogodila.

                        5.2.

                        Zajednička načela za ocjenu vrijednosti sigurnosti per se i izravni/neizravni gospodarski troškovi:
                        Za vrijednost sigurnosti per se, ocjena jesu li raspoložive procjene odgovarajuće ili ne, temelji se na sljedećim razmatranjima:

                                    —

                                    procjene se odnose na sustav za vrednovanje smanjivanja rizika od smrtnosti u sektoru prometa i slijede pristup WTP-a u skladu s metodama navedenih preferencija,

                                    —

                                    korišteni uzorak ispitanika glede vrijednosti reprezentativan je za dotičnu populaciju. Uzorak naročito mora odražavati raspodjelu prema dobi/dohotku zajedno s ostalim mjerodavnim društveno gospodarskim/demografskim značajkama populacije,

                                    —

                                    metode za dobivanje vrijednosi WTP-a: anketa mora biti sastavljena tako da su pitanja ispitanicima jasna/razumljiva.

                              Izravni i neizravni gospodarski troškovi procjenjuju se na temelju stvarnih troškova koje snosi društvo.

                        5.3.

                        ‚Trošak štete po okoliš’ znači troškovi koje moraju pokriti željeznički prijevoznici/upravitelji infrastrukture i koji se procjenjuju na temelju njihovog iskustva, kako bi se oštećeno područje ponovno vratilo u stanje prije željezničke nesreće.

                        5.4.

                        ‚Trošak materijalne štete na željezničkim vozilima ili infrastrukturi’ znači trošak osiguravanja novih željezničkih vozila ili infrastrukture s jednakom funkcionalnošću i tehničkim parametrima koje su imala ona koja se više ne mogu popraviti te trošak ponovne uspostave stanja željezničkih vozila ili infrastrukture koji se mogu popraviti u stanje prije nesreće. I jedno i drugo ocjenjuju željeznički prijevoznici/upravitelji infrastrukture na temelju svog iskustva. Također su uključeni i troškovi zakupa željezničkih vozila zbog neraspoloživosti vozila nastale zbog njihovog oštećenja.

                        5.5.

                        ‚Trošak kašnjenja kao posljedice nesreća’ znači novčana vrijednost kašnjenja koju su pretrpjeli korisnici željezničkog prijevoza (putnici i korisnici prijevoza tereta) kao posljedicu nesreća, a izračunava se prema sljedećem modelu:
                        VT= novčana vrijednost uštede vremena putovanja
                        Vrijednost vremena za putnike u vlaku (po satu)

                                    VTP = [VT poslovnih putnika]*[Prosječni postotak poslovnih putnika godišnje] + [VT putnika koji ne putuju poslom]*[Prosječni postotak putnika koji ne putuju poslom godišnje]

                                    VT se mjeri u eurima po putniku po satu

                              Vrijednost vremena za teretni vlak (po satu)

                                    VTF = [VT teretnih vlakova]*[(tonski kilometar)/(vlak-kilometar)]

                                    VT se mjeri u eurima po toni tereta po satu

                                    Prosječni broj tona tereta prevezenog vlakom u jednoj godini = (tonski kilometar)/(vlak-kilometar)

                              CM= trošak jedne minute kašnjenja vlaka
                        Putnički vlak

                                    CMP = K1*(VTP/60)*(putnički kilometar)/(kilometar vlaka)

                                    Prosječan broj putnika po vlaku u jednoj godini = (putnički kilometar)/(vlak-kilometar)

                              Teretni vlak

                                    CMF = K2*(VTF/60)

                                    Faktori K1 i K2 su između vrijednosti vremena i vrijednosti kašnjenja, kako je procijenjeno u studijama navedenih preferencija, kako bi se u obzir uzelo da se izgubljeno vrijeme kao posljedica kašnjenja smatra znatno negativnijim od uobičajenog vremena putovanja.

                              Troškovi kašnjenja zbog nesreće = CMP* (minute kašnjenja putničkih vlakova) + CMF* (minute kašnjenja teretnih vlakova)

               Područje primjene modela

            Troškovi kašnjenja izračunavaju se za sve nesreće, kako one značajne, tako i ostale.
            Kašnjenja se izračunavaju na sljedeći način:

                        —

                        stvarna kašnjenja na željezničkim prugama na kojima su se dogodile nesreće,

                        —

                        stvarna kašnjenja ili, ako to nije moguće, procijenjena kašnjenja na ostalim pogođenim prugama.

                  6.   Pokazatelji koji se odnose na tehničku sigurnost infrastrukture i njezinu provedbu

                        6.1.

                        ‚Automatska zaštita vlaka’ (ATP) znači sustav kojim se provodi poštivanje signala i ograničenja brzine putem nadzora brzine, uključujući automatsko zaustavljanje kod signala.

                        6.2.

                        ‚Željezničko-cestovni prijelaz’ znači svako križanje u razini između željezničke pruge i prolaza, kako ga priznaje upravitelj infrastrukture i koji je otvoren za javne ili privatne korisnike. Prolazi između perona na kolodvorima su isključeni, kao i prolazi preko kolosijeka koji su namijenjeni isključivo zaposlenicima.

                        6.3.

                        ‚Prolaz’ znači svaka javna ili privatna cesta, ulica ili auto-cesta, uključujući pješačke i biciklističke staze ili druge rute namijenjene prolasku ljudi, životinja, vozila ili strojeva.

                        6.4.

                        ‚Aktivan željezničko-cestovni prijelaz’ znači željezničko-cestovni prijelaz na kojemu su korisnici prijelaza zaštićeni od ili upozoreni na nailazeći vlak putem aktiviranja naprava, kada prijelaz preko raskrižja nije siguran za korisnika.

                                    —

                                    Zaštita s uporabom fizičkih naprava:

                                                —

                                                branici ili polubranici,

                                                —

                                                zaštitne ograde.

                                    —

                                    Upozorenje uporabom ugrađene opreme na željezničko-cestovnim prijelazima:

                                                —

                                                vidljive naprave: svjetla,

                                                —

                                                zvučne naprave: zvona, sirene, trube, itd.,

                                                —

                                                fizičke naprave, npr. vibracija zbog uspornika.

                              Aktivni željezničko-cestovni prijelazi razvrstani su kako slijedi:

                                    1.

                                    ‚Željezničko-cestovni prijelaz s automatskom zaštitom i/ili upozorenjem korisnika’ znači željezničko-cestovni prijelaz, kod kojih zaštitu i/ili upozorenje pri prelasku aktivira nadolazeći vlak.
                                    Ti su željezničko-cestovni prijelazi razvrstani kao:

                                                i.

                                                automatsko upozorenje korisnika;

                                                ii.

                                                automatska zaštita korisnika;

                                                iii.

                                                automatska zaštita i upozorenje korisnika;

                                                iv.

                                                automatska zaštita i upozorenje korisnika i zaštita pruge.
                                                ‚Zaštita pruge’ znači signal ili drugi sustav zaštite vlaka kojim se dopušta prolazak vlaka samo ako je željezničko-cestovni prijelaz zaštićen za korisnika i prohodan; potonji je onemogućen nadzorom i/ili otkrivanjem prepreke.

                                    2.

                                    ‚Željezničko-cestovni prijelaz s ručnom zaštitom i/ili upozorenjem’ znači željezničko-cestovni prijelaz na kojem se zaštita i/ili upozorenje aktivira ručno i gdje ne postoji međusobno ovisan željeznički signal koji vlaku pokazuje da je nastavak vožnje moguć samo pri aktiviranju zaštite i/ili upozorenja na željezničko-cestovnom prijelazu.
                                    Ti su željezničko-cestovni prijelazi razvrstani kao:

                                                v.

                                                ručno upozorenje korisnika;

                                                vi.

                                                ručna zaštita korisnika;

                                                vii.

                                                ručna zaštita i upozorenje korisnika.

                        6.5.

                        ‚Pasivni željezničko-cestovni prijelazi’ znači željezničko-cestovni prijelazi bez ikakvog sustava upozorenja/zaštite koji se aktivira kada prijelaz preko njega nije siguran za korisnike.

                  7.   Pokazatelji koji se odnose na upravljanje sigurnošću

                        7.1.

                        ‚Nadzor’ znači sustavan, nezavisan i dokumentiran postupak dobivanja dokaza o nadzoru te njihova objektivna ocjena, kako bi se utvrdilo u kojem opsegu su ispunjeni kriteriji nadzora.

                  8.   Definicije mjernih jedinica

                        8.1.

                        ‚Vlak-kilometar’ znači mjerna jedinica koja predstavlja kretanje vlaka na udaljenosti od jednog kilometra. Udaljenost koja se koristi je stvarno prijeđena udaljenost, ako je raspoloživo; inače se koristi standardna udaljenost mreže između mjesta polaska i odredišta. U obzir se uzima samo udaljenost na državnom području države izvjestiteljice.

                        8.2.

                        ‚Putnički kilometar’ znači mjerna jedinica koja predstavlja prijevoz jednog putnika željeznicom na udaljenosti od jednog kilometra. U obzir se uzima samo udaljenost na državnom području države izvjestiteljice.

                        8.3.

                        ‚Kilometar pruge’ znači u kilometrima izmjerena duljina željezničke mreže u državama članicama, čije je područje primjene utvrđeno u članku 2. Kod željezničkih pruga s više kolosijeka računa se samo udaljenost između mjesta polaska i odredišta.

                        8.4.

                        ‚Kolosiječni kilometar’ znači u kilometrima izmjerena duljina željezničke mreže u državama članicama, čije je područje primjene utvrđeno u članku 2. Računa se svaki kolosijek željezničke pruge s više kolosijeka.

      “

      (1)  SL L 14, 21.1.2003., str. 1.

      (2)  RID, Odredbe koje se odnose na međunarodni prijevoz opasnih tvari željeznicom, kako su donesene Direktivom 2008/68/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. rujna 2008. o prijevozu opasnih tvari unutarnjim vodama (SL L 260, 30.9.2008., str. 13.)


title: Direktiva Komisije 2000/39/EZ od 8. lipnja 2000. o utvrđivanju prvog popisa indikativnih graničnih vrijednosti profesionalne izloženosti u provedbi Direktive Vijeća 98/24/EZ o zaštiti zdravlja i sigurnosti radnika na radu od rizika povezanih s kemijskim sredstvima  Tekst značajan za EGP

text:
               05/Sv. 001

               HR

               Službeni list Europske unije

               65

         32000L0039

               L 142/47

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               08.06.2000.

      DIREKTIVA KOMISIJE 2000/39/EZ
   od 8. lipnja 2000.
   o utvrđivanju prvog popisa indikativnih graničnih vrijednosti profesionalne izloženosti u provedbi Direktive Vijeća 98/24/EZ o zaštiti zdravlja i sigurnosti radnika na radu od rizika povezanih s kemijskim sredstvima
   (Tekst značajan za EGP)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 98/24/EZ od 7. travnja 1998. o zaštiti zdravlja i sigurnosti radnika na radu od rizika povezanih s kemijskim sredstvima (1), a posebno njezin članak 3. stavak 2.,
   uzimajući u obzir mišljenje Savjetodavnog odbora za sigurnost, higijenu i zaštitu zdravlja na radu,
   budući da:

               (1)

               U skladu s Direktivom 98/24/EZ, Komisija treba predložiti europske ciljeve u obliku indikativnih graničnih vrijednosti profesionalne izloženosti za zaštitu radnika od kemijskih rizika, koje treba utvrditi na razini Zajednice.

               (2)

               Komisiji u provođenju tog zadatka pomaže Znanstveni odbor za ograničenja profesionalne izloženosti kemijskim sredstvima (SCOEL) osnovan na temelju Odluke Komisije 95/320/EZ (2).

               (3)

               Za bilo koje kemijsko sredstvo za koje su indikativne granične vrijednosti profesionalne izloženosti utvrđene na razini Zajednice, države članice dužne su utvrditi nacionalnu graničnu vrijednost profesionalne izloženosti, uzimajući u obzir graničnu vrijednost Zajednice te određujući njegova svojstva u skladu s nacionalnim zakonodavstvom i praksom.

               (4)

               Indikativne granične vrijednosti profesionalne izloženosti treba smatrati važnim dijelom cjelokupnog pristupa osiguranju zaštite zdravlja radnika na radnom mjestu od rizika koji se javljaju zbog opasnih kemikalija.

               (5)

               Prvi i drugi popis indikativnih graničnih vrijednosti profesionalne izloženosti utvrđeni su direktivama Komisije 91/322/EEZ (3) i 96/94/EZ (4) u okviru Direktive Vijeća 80/1107/EEZ od 27. studenoga 1980. o zaštiti radnika od rizika povezanih s izlaganjem kemijskim, fizikalnim i biološkim sredstvima na radu (5).

               (6)

               Direktiva 80/1107/EEZ stavljena je izvan snage s učinkom od 5. svibnja 2001. Direktivom 98/24/EZ.

               (7)

               Primjereno je u okviru Direktive 98/24/EZ indikativne granične vrijednosti profesionalne izloženosti utvrđene direktivama 91/322/EEZ i 96/94/EZ ponovno donijeti u okviru Direktive 80/1107/EEZ.

               (8)

               Popis naveden u Prilogu sadrži tvari navedene u Prilogu Direktivi 96/94/EZ i uključuje i niz drugih sredstava za koje SCOEL preporučuje indikativne granične vrijednosti profesionalne izloženosti nakon evaluacije najnovijih dostupnih znanstvenih podataka o učincima na zdravlje radnika i uzimajući u obzir dostupnost mjernih tehnika. S obzirom na gore navedeno i radi jasnoće Direktivu 96/94/EZ treba preinačiti.

               (9)

               Za određene tvari treba utvrditi granične vrijednosti kratkoročne izloženosti kako bi se u obzir uzeli učinci takve kratkoročne izloženosti.

               (10)

               Kod nekih sredstava isto tako treba uzeti u obzir i mogućnost penetracije kroz kožu kako bi se osigurala najbolja moguća razina zaštite.

               (11)

               Ova Direktiva predstavlja praktični korak prema ostvarenju socijalne dimenzije unutarnjeg tržišta.

               (12)

               Mjere predviđene ovom Direktivom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog na temelju članka 17. Direktive Vijeća 89/391/EEZ od 12. lipnja 1989. o uvođenju mjera za poticanje poboljšanja sigurnosti i zdravlja radnika na radu (6),

         DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Ovime se na razini Zajednice utvrđuju indikativne granične vrijednosti izloženosti za kemijska sredstva navedena u Prilogu.
   Članak 2.
   Države članice utvrđuju nacionalne granične vrijednosti profesionalne izloženosti za kemijska sredstva navedena u Prilogu uzimajući u obzir vrijednosti Zajednice.
   Članak 3.
   1.   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 31. prosinca 2001. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.
   Kada države članice donose ove odredbe, te odredbe prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Države članice određuju načine tog upućivanja.
   2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 4.
   Direktiva 96/94/EZ stavlja se izvan snage s učinkom od datuma iz članka 3. stavka 1.
   Članak 5.
   Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europskih zajednica.
   Članak 6.
   Ova Direktiva je upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 8. lipnja 2000.

            Za 0Komisiju

         Anna DIAMANTOPOULOU

            Članica Komisije

      (1)  SL L 131, 5.5.1998., str. 11.

      (2)  SL L 188, 9.8.1995., str. 14.

      (3)  SL L 177, 5.7.1991., str. 22.

      (4)  SL L 338, 28.12.1996., str. 86.

      (5)  SL L 327, 3.12.1980., str. 8.

      (6)  SL L 183, 29.6.1989., str. 1.
   PRILOG

      INDIKATIVNE GRANIČNE VRIJEDNOSTI PROFESIONALNE IZLOŽENOSTI

               Einecs (1)

               CAS (2)

               Ime sredstva

               Granične vrijednosti

               Napomena (3)

               8 sati (4)

               kratkoročno (5)

               mg/m3
                   (6)

               ppm (7)

               mg/m3
                   (6)

               ppm (7)

               200-467-2

               60-29-7

               dietileter

               308

               100

               616

               200

               —

               200-662-2

               67-64-1

               aceton

               1 210

               500

               —

               —

               —

               200-663-8

               67-66-3

               kloroform

               10

               2

               —

               —

               koža

               200-756-3

               71-55-6

               1, 1, 1-trikloroetan

               555

               100

               1 110

               200

               —

               200-834-7

               75-04-7

               etilamin

               9,4

               5

               —

               —

               —

               200-863-5

               75-34-3

               1,1-dikloroetan

               412

               100

               —

               —

               koža

               200-870-3

               75-44-5

               fosgen

               0,08

               0,02

               0,4

               0,1

               —

               200-871-9

               75-45-6

               klorodifluorometan

               3 600

               1 000

               —

               —

               —

               201-159-0

               78-93-3

               butanon

               600

               200

               900

               300

               —

               201-176-3

               79-09-4

               propionska kiselina

               31

               10

               62

               20

               —

               202-422-2

               95-47-6

               oksilen

               221

               50

               442

               100

               koža

               202-425-9

               95-50-1

               1,2-diklorobenzen

               122

               20

               306

               50

               koža

               202-436-9

               95-63-6

               1,2,4-trimetilbenzen

               100

               20

               —

               —

               —

               202-704-5

               98-82-8

               kumen

               100

               20

               250

               50

               koža

               202-705-0

               98-83-9

               2-fenilpropen

               246

               50

               492

               100

               —

               202-849-4

               100-41-4

               etilbenzen

               442

               100

               884

               200

               koža

               203-313-2

               105-60-2

               ε-kaprolactam (prašina i para)

               10

               —

               40

               —

               —

               203-388-1

               106-35-4

               heptan-3-on

               95

               20

               —

               —

               —

               203-396-5

               106-42-3

               p-ksilen

               221

               50

               442

               100

               koža

               203-400-5

               106-46-7

               1,4-diklorobenzen

               122

               20

               306

               50

               —

               203-470-7

               107-18-6

               alil alkohol

               4,8

               2

               12,1

               5

               koža

               203-473-3

               107-21-1

               etilen glikol

               52

               20

               104

               40

               koža

               203-539-1

               107-98-2

               1-metoksipropanol-2

               375

               100

               568

               150

               koža

               203-550-1

               108-10-1

               4-metilpentan-2-on

               83

               20

               208

               50

               —

               203-576-3

               108-38-3

               m-ksilen

               221

               50

               442

               100

               koža

               203-603-9

               108-65-6

               2-metoksi-1-metiletilni acetat

               275

               50

               550

               100

               koža

               203-604-4

               108-67-8

               mezitilen (trimetilbenzeni)

               100

               20

               —

               —

               —

               203-628-5

               108-90-7

               klorobenzen

               47

               10

               94

               20

               —

               203-631-1

               108-94-1

               cikloheksanon

               40,8

               10

               81,6

               20

               koža

               203-632-7

               108-95-2

               fenol

               7,8

               2

               —

               —

               koža

               203-726-8

               109-99-9

               tetrahidrofuran

               150

               50

               300

               100

               koža

               203-737-8

               110-12-3

               5-metilheksan-2-on

               95

               20

               —

               —

               —

               203-767-1

               110-43-0

               heptan-2-on

               238

               50

               475

               100

               koža

               203-808-3

               110-85-0

               piperazin

               0,1

               —

               0,3

               —

               —

               203-905-0

               111-76-2

               2-butoksietanol

               98

               20

               246

               50

               koža

               203-933-3

               112-07-2

               2-butoksietil acetat

               133

               20

               333

               50

               koža

               204-065-8

               115-10-6

               dimetileter

               1 920

               1 000

               —

               —

               —

               204-428-0

               120-82-1

               1,2,4-triklorobenzen

               15,1

               2

               37,8

               5

               koža

               204-469-4

               121-44-8

               trietilamin

               8,4

               2

               12,6

               3

               koža

               204-662-3

               123-92-2

               izopentil acetat

               270

               50

               540

               100

               —

               204-697-4

               124-40-3

               dimetilamin

               3,8

               2

               9,4

               5

               —

               204-826-4

               127-19-5

               N,N-dimetilacetamid

               36

               10

               72

               20

               koža

               205-480-7

               141-32-2

               n-butilakrilat

               11

               2

               53

               10

               —

               205-563-8

               142-82-5

               n-heptan

               2 085

               500

               —

               —

               —

               208-394-8

               526-73-8

               1,2,3-trimetilbenzen

               100

               20

               —

               —

               —

               208-793-7

               541-85-5

               5-metilheptan-3-on

               53

               10

               107

               20

               —

               210-946-8

               626-38-0

               1-metilbutil acetat

               270

               50

               540

               100

               —

               211-047-3

               628-63-7

               pentil acetat

               270

               50

               540

               100

               —

               620-11-1

               3-pentil acetat

               270

               50

               540

               100

               —

               625-16-1

               amil acetat, terc.

               270

               50

               540

               100

               —

               215-535-7

               1330-20-7

               ksilen, miješani izomeri, čisti

               221

               50

               442

               100

               koža

               222-995-2

               3689-24-5

               sulfotep

               0,1

               —

               —

               —

               koža

               231-634-8

               7664-39-3

               vodikov fluorid

               1,5

               1,8

               2,5

               3

               —

               231-131-3

               7440-22-4

               srebro, metalno

               0,1

               —

               —

               —

               —

               231-595-7

               7647-01-0

               vodikov klorid

               8

               5

               15

               10

               —

               231-633-2

               7664-38-2

               ortofosforna kiselina

               1

               —

               2

               —

               —

               231-635-3

               7664-41-7

               amonijak, bezvodni

               14

               20

               36

               50

               —

               231-954-8

               7782-41-4

               fluor

               1,58

               1

               3,16

               2

               —

               231-978-9

               7783-07-5

               dihidrogen selenid

               0,07

               0,02

               0,17

               0,05

               —

               233-113-0

               10035-10-6

               vodikov bromid

               —

               —

               6,7

               2

               —

               247-852-1

               26628-22-8

               natrijev azid

               0,1

               —

               0,3

               —

               koža

               252-104-2

               34590-94-8

               2-metoksimetil-etoksipropanol

               308

               50

               —

               —

               koža

               fluoridi, anorganski

               2,5

               —

               —

               —

               —

      (1)  EINECS: Europski popis postojećih kemijskih tvari.

      (2)  CAS: broj Chemical Abstract Service.

      (3)  Napomena u vezi s kožom, pripisana OEL-u, opisuje mogućnost značajnog unosa preko kože.

      (4)  Mjereno ili izračunano u odnosu na referentno osmosatno vremenski ponderirano razdoblje.

      (5)  Granična vrijednost iznad koje ne bi smjelo doći do izlaganja, odnosi se na 15-minutno razdoblje, ako nije drukčije navedeno.

      (6)  mg/m3: miligrami na kubični metar zraka pri 20 °C i 101,3 kPa.

      (7)  ppm: dijelova po milijunu u volumenu zraka (ml/m3).


title: Direktiva Komisije 98/22/EZ od 15. travnja 1998. o utvrđivanju minimalnih uvjeta u Zajednici za provjere zdravstvenog stanja bilja, biljnih proizvoda ili drugih nadziranih predmeta koji dolaze iz trećih zemalja, na mjestima pregleda različitima od onih na mjestu odredišta

text:
               03/Sv. 45

               HR

               Službeni list Europske unije

               14

         31998L0022

               L 126/26

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         DIREKTIVA KOMISIJE 98/22/EZ
   od 15. travnja 1998.
   o utvrđivanju minimalnih uvjeta u Zajednici za provjere zdravstvenog stanja bilja, biljnih proizvoda ili drugih nadziranih predmeta koji dolaze iz trećih zemalja, na mjestima pregleda različitima od onih na mjestu odredišta
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske Zajednice,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 77/93/EEZ od 21. prosinca 1976. o zaštitnim mjerama protiv unošenja u Zajednicu organizama štetnih za bilje ili biljne proizvode te protiv njihova širenja unutar Zajednice (1), kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 98/2/EZ (2), a posebno pretposljednju točku njezinog članka 12. stavka 6.,
   budući da, ako se želi postići učinkovito djelovanje postupaka za provjeru zdravstvenog stanja bilja, biljnih proizvoda ili drugih nadziranih predmeta navedenih u dijelu B Priloga V. Direktivi 77/93/EEZ, a koji dolaze iz trećih zemalja, trebaju se utvrditi usklađeni minimalni uvjeti za poduzimanje tih provjera na mjestima pregleda različitima od onih na odredištu;
   budući da minimalni utvrđeni uvjeti za poduzimanje takvih provjera zdravstvenog stanja bilja moraju uzeti u obzir tehničke zahtjeve koji se mogu primijeniti na odgovorna službena tijela iz članka 2. stavka 1. točke (g) Direktive 77/93/EEZ koja su zadužena za gore navedena mjesta provjere, kao i odredbe koje se mogu primijeniti na objekte, alate i opremu koja gore navedenim odgovornim službenim tijelima omogućuje poduzimanje potrebnih provjera zdravstvenog stanja bilja;
   budući da su mjere utvrđene u ovoj Direktivi u skladu s mišljenjem Stalnog odbora za biljno zdravstvo,
   DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Države članice moraju osigurati da provjera zdravstvenog stanja iz članka 12. stavka 6. četvrte točke Direktive 77/93/EEZ, biljaka, biljnih proizvoda ili drugih nadziranih predmeta navedenih u Prilogu V., dijelu B navedene Direktive koji dolaze iz trećih zemalja, a koje se poduzimaju na mjestima pregleda različitima od onih na odredištu, ispunjava minimalne uvjete utvrđene u Prilogu ovoj Direktivi.
   Članak 2.
   1.   Države članice donose zakone i ostale propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom do 1. listopada 1998. One moraju o tome odmah obavijestiti Komisiju.
   Kada države članice donose ove mjere, te mjere moraju prilikom njihove službene objave sadržavati uputu na ovu Direktivu ili se uz njih mora navesti takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
   2.   Države članice moraju bez odgađanja Komisiji dostaviti tekst svih odredbi nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva. Komisija će o tome obavijestiti druge države članice.
   Članak 3.
   Ova Direktiva stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europskih zajednica.
   Članak 4.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 15. travnja 1998. godine.

            Za Komisiju

         Franz FISCHLER

            Član Komisije

      (1)  SL L 26, 31.1.1977., str. 20.

      (2)  SL L 15, 21.1.1998., str. 34.
   PRILOG
   Minimalni uvjeti u Zajednici za provjeru zdravstvenog stanja bilja, biljnih proizvoda ili drugih nadziranih predmeta koji dolaze iz trećih zemalja na mjestima pregleda različitima od onih na odredištu
   1.   Odgovorna službena tijela iz članka 2. stavka 1. točke (g) Direktive 77/93/EEZ koja su zadužena za mjesta pregleda iz članka 1. ove Direktive moraju imati:

               —

               ovlast izvršavati svoje zadaće,

               —

               tehničku sposobnost, posebno pri otkrivanju i dijagnosticiranju štetnih organizama,

               —

               stručno znanje za identifikaciju štetnih organizama, odnosno pristup takvom stručnom znanju,

               —

               odgovarajući pristup uredskim prostorijama i objektima za pregled, kao i objektima, alatima i opremi za pregled kako je navedeno u stavku 3.,

               —

               pristup objektima za pravilno čuvanje i stavljanje u karantenu pošiljki te, prema potrebi, za uništavanje (ili neki drugi prikladan postupak) cjelokupne pošiljke koja je zadržana ili jednog njezinog dijela,

               —

               na raspolaganju:

                           (a)

                           ažurirane nacionalne smjernice za obavljanje pregleda u pisanom obliku koje se zasnivaju na domaćem zakonodavstvu države članice, kako je utvrđeno unutar okvira zakonodavstva Zajednice;

                           (b)

                           ažuriran skup smjernica Zajednice iz članka 19.a, stavka 6. Direktive 77/93/EEZ za stručnjake i za nacionalne inspektore;

                           (c)

                           ažurirano zakonodavstvo Zajednice koje se odnosi na zdravlje biljaka;

                           (d)

                           ažuriran popis, uključujući adrese i telefonske brojeve, specijaliziranih laboratorija koji imaju službeno dopuštenje za provedbu testiranja kojim se utvrđuje prisutnost štetnih organizama, odnosno za identificiranje štetnih organizama. Potrebno je utvrditi prikladan postupak kojim će se osigurati integritet i sigurnost uzor(a)ka tijekom premještanja do laboratorija te tijekom procesa testiranja;

                           (e)

                           ažurirane podatke o pošiljkama biljaka, biljnih proizvoda ili drugih predmeta koji dolaze iz trećih zemalja, a koji su prošli:

                                       —

                                       službeno zadržavanje,

                                       —

                                       službeno testiranje u specijaliziranim laboratorijima zajedno s rezultatima,
                                       barem pod uvjetom da su ovi podaci odgovarajući za provjere zdravlja biljaka za mjesta na kojima se one provode,

               —

               moraju prilagoditi utvrđen program provjere zdravstvenog stanja bilja čim je prije moguće tako da zadovolji stvarne potrebe, u svjetlu novih rizika za zdravlje bilja ili bilo kakvih promjena u količini/volumenu bilja, biljnih proizvoda ili drugih nadziranih predmeta ponuđenih na uvid na mjestima pregleda iz članka 1.

         2.   Državni službenici i kvalificirani zastupnici iz članka 2. stavka 1. točke (i), drugog podstavka Direktive 77/93/EEZ, koji su zapravo zaduženi za provedbu pregleda na točkama pregleda iz članka 1. ove Direktive moraju imati:

               —

               tehničku sposobnost, posebno pri otkrivanju štetnih organizama,

               —

               stručno znanje za identifikaciju štetnih organizama, odnosno pristup takvom stručnom znanju,

         kao dio njihovih kvalifikacija potrebnih prema navedenom članku 2. stavku 1. točki (i), drugom podstavku te trebaju izravno imati na raspolaganju podatke iz stavka 1., šeste alineje.
   3.   Objekti, alati i oprema iz stavka 1. moraju imati barem:

               (a)

               u pogledu uredskih prostorija:

                           —

                           brz sustav komunikacije s:

                                       —

                                       tijelom iz članka 1. stavka 6. Direktive 77/93/EEZ,

                                       —

                                       specijaliziranim laboratorijima iz stavka 1.,

                                       —

                                       carinskim tijelima,

                                       —

                                       Komisijom,

                                       —

                                       ostalim državama članicama,

                           —

                           uređajem za preslikavanje dokumenata;

               (b)

               u pogledu objekata za pregled:

                           —

                           odgovarajuće prostore za pregled, prema potrebi,

                           —

                           odgovarajuće osvjetljenje,

                           —

                           tablicu(e) pregleda,

                           —

                           opremu prikladnu za:

                                       —

                                       vizualne provjere,

                                       —

                                       dezinfekciju prostora i opreme koja se rabila za provjere zdravstvenog stanja bilja,

                                       —

                                       pripremu uzoraka za moguće dodatne testove u specijaliziranim laboratorijima iz stavka 1.;

               (c)

               u pogledu objekata za uzorkovanje pošiljaka:

                           —

                           odgovarajući materijal za pojedinačnu identifikaciju i pakiranje svakog uzorka,

                           —

                           odgovarajući materijal za pakiranje uzoraka koji se rabi za njihovo slanje u specijalizirane laboratorije iz stavka 1.,

                           —

                           žigove,

                           —

                           službene pečate,

                           —

                           odgovarajuće osvjetljenje.