title: Direktiva Komisije 2010/22/EU od 15. ožujka 2010. o izmjeni radi prilagodbe tehničkom napretku direktiva Vijeća 80/720/EEZ, 86/298/EEZ, 86/415/EEZ i 87/402/EEZ i direktiva 2005/25/EZ i 2003/37/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o homologaciji traktora za poljoprivredu i šumarstvo  Tekst značajan za EGP

text:
               13/Sv. 040

               HR

               Službeni list Europske unije

               206

         32010L0022

               L 091/1

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               15.03.2010.

      DIREKTIVA KOMISIJE 2010/22/EU
   od 15. ožujka 2010.
   o izmjeni radi prilagodbe tehničkom napretku direktiva Vijeća 80/720/EEZ, 86/298/EEZ, 86/415/EEZ i 87/402/EEZ i direktiva 2005/25/EZ i 2003/37/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o homologaciji traktora za poljoprivredu i šumarstvo
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 80/720/EEZ od 24. lipnja 1980. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na radni prostor, pristup vozačkom mjestu te vratima i prozorima traktora na kotačima za poljoprivredu i šumarstvo (1), a posebno njezin članak 3.,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 86/298/EEZ od 26. svibnja 1986. o stražnjim zaštitnim konstrukcijama za slučaj prevrtanja uskih traktora na kotačima za poljoprivredu i šumarstvo (2), a posebno njezin članak 12.,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 86/415/EEZ od 24. srpnja 1986. o ugradbi, položaju, djelovanju i identifikaciji upravljačkih naprava traktora na kotačima za poljoprivredu i šumarstvo (3), a posebno njezin članak 4.,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 87/402/EEZ od 25. lipnja 1987. o zaštitnim konstrukcijama za slučaj prevrtanja ugrađenim ispred vozačkog sjedala uskih traktora na kotačima za poljoprivredu i šumarstvo (4), a posebno njezin članak 11.,
   uzimajući u obzir Direktivu 2000/25/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2000. o mjerama koje treba poduzeti protiv emisije plinovitih onečišćujućih tvari i onečišćujućih čestica iz motora namijenjenih za pogon traktora za poljoprivredu i šumarstvo i izmjeni Direktive Vijeća 74/150/EEZ (5), a posebno njezin članak 7.,
   uzimajući u obzir Direktivu 2003/37/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 26. svibnja 2003. o homologaciji tipa traktora za poljoprivredu i šumarstvo, njihovih prikolica i priključnih vučenih strojeva, kao i sustava, sastavnih dijelova ili zasebnih tehničkih jedinica i o stavljanju izvan snage Direktive 74/150/EEZ (6), a posebno njezin članak 19. stavak 1., točke (a) i (b),
   budući da:

               (1)

               U pogledu Direktive 80/720/EEZ potrebno je pojasniti koji se prozori mogu označiti kao izlazi u nuždi.

               (2)

               U pogledu Direktive 86/415/EEZ potrebno je radi poboljšanja sigurnosti traktora odrediti sigurnosne zahtjeve za vanjske upravljačke naprave priključnog vratila.

               (3)

               U pogledu Direktive 86/415/EEZ treba se dopustiti uporaba piktograma u skladu s normom ISO 3767-1:1996 i ISO 3767-2:1996 kao simbola za upravljačke naprave radi prilagođavanja standarda Zajednice standardima koji se upotrebljavaju za upravljačke naprave traktora na kotačima za poljoprivredu ili šumarstvo u svijetu.

               (4)

               U pogledu Direktive 2000/25/EZ potrebno je unijeti neke dodatne oznake radi usklađivanja s uvođenjem novih stupnjeva graničnih vrijednosti (IIIA, IIIB i IV) koji su bili uvedeni Direktivom Komisije 2005/13/EZ (7).

               (5)

               U pogledu Direktive 2003/37/EZ radi jasnoće treba dodati detaljniji tekst u neke točke u opisnim dokumentima.

               (6)

               U pogledu direktiva 2003/37/EZ, 86/298/EEZ i 87/402/EEZ, uzimajući u obzir činjenicu da je Odluka OECD-a C(2005) 1 nedavno bila izmijenjena Odlukom C(2008) 128 iz listopada 2008., potrebno je odgovarajuće osuvremeniti pozivanja na kodove OECD-a. Radi pravne sigurnosti potrebno je u direktive unijeti odgovarajući tekst iz tih dokumenata OECD-a.

               (7)

               Direktive 80/720/EEZ, 86/298/EEZ, 86/415/EEZ, 87/402/EEZ, 2000/25/EZ i 2003/37/EZ treba na odgovarajući način izmijeniti.

               (8)

               Mjere koje su za to predviđene u ovoj Direktivi u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog na temelju članka 20. stavka 1. Direktive 2003/37/EZ,

         DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Izmjene Direktive 80/720/EEZ
   Direktiva 80/720/EEZ izmijenjena je u skladu s Prilogom I. ovoj Direktivi.
   Članak 2.
   Izmjene Direktive 86/298/EEZ
   Direktiva 86/298/EEZ izmijenjena je u skladu s Prilogom II. ovoj Direktivi.
   Članak 3.
   Izmjene Direktive 86/415/EEZ
   Direktiva 86/415/EEZ izmijenjena je u skladu s Prilogom III. ovoj Direktivi.
   Članak 4.
   Izmjene Direktive 87/402/EEZ
   Direktiva 87/402/EEZ izmijenjena je u skladu s Prilogom IV. ovoj Direktivi.
   Članak 5.
   Izmjene Direktive 2000/25/EZ
   Direktiva 2000/25/EEZ izmijenjena je u skladu s Prilogom V. ovoj Direktivi.
   Članak 6.
   Izmjene Direktive 2003/37/EZ
   Direktiva 2003/37/EZ mijenja se kako slijedi:

               1.

               u članku 12. stavku 4. riječi „test bulletin” zamjenujuju se s „test report”.
               (odnosi se samo na englesku verziju);

               2.

               prilozi I. i II. su izmijenjeni u skladu s Prilogom VI. ovoj Direktivi.

         Članak 7.
   Prenošenje
   1.   Države članice donose i objavljuju zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 30. travnja 2011. One Komisiji odmah dostavljaju tekstove tih odredaba.
   One primjenjuju te odredbe od 1. svibnja 2011., uz iznimku članka 5. koji primjenjuju od dana stupanja na snagu ove Direktive.
   Kada države članice donose ove odredbe, te odredbe prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Države članice određuju načine tog upućivanja.
   2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koji donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 8.
   Stupanje na snagu
   Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Članak 9.
   Adresati
   Ova je Direktiva upućena država članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 15. ožujka 2010.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  SL L 194, 28.7.1980., str. 1.

      (2)  SL L 186, 8.7.1986., str. 26.

      (3)  SL L 240, 26.8.1986., str. 1.

      (4)  SL L 220, 8.8.1987., str. 1.

      (5)  SL L 173, 12.7.2000., str. 1.

      (6)  SL L 171, 9.7.2003., str. 1.

      (7)  SL L 55, 1.3.2005., str. 35.
   PRILOG I.

      Izmjene Direktive 80/720/EEZ

   Prilog I. Direktivi 80/720/EEZ mijenja se kako slijedi:

               1.

               točka III.4. briše se;

               2.

               u točki III.5. dodaje se sljedeći podstavak:
               „Svaki prozor dovoljne veličine može se označiti kao izlaz u nuždi ako je izrađen od lomljivog stakla i može se razbiti alatom koji je za tu svrhu predviđen u kabini. Stakla na koja se upućuje u dodacima 3., 4., 5., 6. i 7. Priloga III.B Direktivi 89/173/EEZ (1) ne smatraju se lomljivim staklima za potrebe ove Direktive.

      (1)  SL L 67, 10.3.1989., str. 1.”
   PRILOG II.

      Izmjene Direktive 86/298/EEZ

   Direktiva 86/298/EEZ mijenja se kako slijedi:

               1.

               u Prilogu I. točka 1. zamjenjuje se sljedećim:

                           „1.

                           Definicije i zahtjevi točke 1. koda 7 (1) Odluke OECD-a C(2008) 128 od 28. listopada 2008., uz iznimku točke 1.1. (traktori za poljoprivredu i šumarstvo), primjenjuju se i glase kako slijedi:
                           ‚1.   Definicije

                           1.1.   (ne primjenjuje se)
                           1.2.   Zaštitna konstrukcija pri prevrtanju (ROPS)

                           Zaštitna konstrukcija pri prevrtanju (sigurnosna kabina ili kavez), dalje u tekstu ‚zaštitna konstrukcija’, znači konstrukcija na traktoru kojoj je bitna svrha spriječiti ili smanjiti opasnost za vozača u slučaju prevrtanja traktora pri uobičajenoj uporabi.
                           Svojstvo zaštitne konstrukcija pri prevrtanju je osiguravanje sigurnosnog prostora koji je dovoljno velik da zaštiti vozača kada sjedi unutar obrisa zaštitne konstrukcije ili u prostoru koji je ograničen nizom pravaca od vanjskih rubova konstrukcije do bilo kojeg dijela traktora koji može doći u dodir s tlom i može poduprijeti traktor u tom položaju ako se traktor prevrne.
                           1.3.   Razmak kotača

                           1.3.1.   Prethodna definicija: središnja ravnina kotača

                           Središnja ravnina kotača je ravnina koja je jednako udaljena od dviju ravnina koje dodiruju vanjske rubove oboda naplataka.
                           1.3.2.   Definicija razmaka kotača

                           Vertikalna ravnina kroz os kotača siječe njegovu središnju ravninu po pravcu koji se u jednoj točki dodiruje s površinom oslanjanja. Ako su A i B dvije točke određene za kotače na istoj osovini traktora, razmak kotača je udaljenost između točaka A i B. Razmak kotača se može tako odrediti za prednje i stražnje kotače. Kod udvojenih kotača, razmak kotača je udaljenost između središnjih ravnina parova kotača.
                           1.3.3.   Dodatna definicija: središnja ravnina traktora

                           Uzimaju se u obzir krajnji položaji točaka A i B za stražnju osovinu traktora koji daju najveću moguću vrijednost za razmak kotača. Vertikalna ravnina koja je okomita na dužinu AB u njezinoj središnjoj točki je središnja ravnina traktora.
                           1.4.   Razmak osovina

                           Razmak između vertikalnih ravnina koje prolaze kroz dvije gore određene dužine AB, jedne za prednje kotače i jedne za stražnje kotače.
                           1.5.   Određivanje indeksne točke sjedala; namještanje sjedala za ispitivanje

                           1.5.1.   Indeksna točka sjedala (SIP - Seat Index Point)
                               (2)

                           Indeksna točka sjedala određuje se u skladu s normom ISO 5353:1995.
                           1.5.2.   Položaj i namještanje sjedala za ispitivanje

                                       1.5.2.1.

                                       kada su nagib naslona sjedala i sjedna ploha podesivi, naslon sjedala i sjednu plohu treba namjestiti tako da je indeksna točka sjedala u najvišem krajnjem stražnjem položaju;

                                       1.5.2.2.

                                       kada je sjedalo opremljeno ovjesom, ovjes treba blokirati u središnjem položaju, osim ako je to protivno uputama koje je proizvođač sjedala jasno odredio;

                                       1.5.2.3.

                                       kada je položaj naslona sjedala podesiv samo po duljini i visini, uzdužna os koja prolazi kroz indeksnu točku sjedala mora biti usporedna s vertikalnom uzdužnom ravninom traktora koja prolazi kroz središte kola upravljača, uz najveće dopušteno odstupanje 100 mm od te ravnine.

                                 1.6.   Sigurnosni prostor

                           1.6.1.   Referentna ravnina

                           Sigurnosni prostor je prikazan na slikama 7.1. i 7.2. Prostor je određen s obzirom na referentnu ravninu i indeksnu točku sjedala. Referentna ravnina je vertikalna, uobičajeno uzdužna ravnina traktora koja prolazi kroz indeksnu točku sjedala i središte kola upravljača. Referentna ravnina se uobičajeno podudara sa središnjom uzdužnom ravninom traktora. Pretpostavlja se da se ta referentna ravnina tijekom opterećenja pomiče vodoravno sa sjedalom i kolom upravljača, ali da je okomita na traktor ili podnicu zaštitne konstrukcije pri prevrtanju. Sigurnosni prostor određuje se u skladu s točkama 1.6.2. i 1.6.3.
                           1.6.2.   Određivanje sigurnosnog prostora za traktore s nezakretnim sjedalom.

                           Sigurnosni prostor za traktore s nezakretnim sjedalom određen je u donjim točkama od 1.6.2.1. do 1.6.2.13. i, kad je traktor na vodoravnoj površini sa sjedalom, ako je podesivo, namještenim u najviši krajnji stražnji položaj (3) i kolom upravljača, ako je podesivo, namještenim u središnji položaj za vozača u sjedećem položaju, ograničavaju ga sljedeće ravnine:

                                       1.6.2.1.

                                       vodoravna ravnina A1 B1 B2 A2 postavljena (810 + av) mm iznad indeksne točke sjedala, pri čemu se dužina B1B2 nalazi (ah - 10) mm iza indeksne točke sjedala;

                                       1.6.2.2.

                                       nagnuta ravnina H1 H2 G2 G1, koja je okomita na referentnu ravninu i uključuje točku 150mm iza dužine B1B2 i krajnju stražnju točku naslona sjedala;

                                       1.6.2.3.

                                       cilindrična površina A1 A2 H2 H1, koja je okomita na referentnu ravninu, ima polumjer 120mm i dodiruje ravnine određene u gornjim točkama 1.6.2.1. i 1.6.2.2.;

                                       1.6.2.4.

                                       cilindrična površina B1 C1 C2 B2, koja je okomita na referentnu ravninu, ima polumjer 900mm, doseže 400mm prema naprijed i po dužini B1B2 dodiruje ravninu određenu u točki 1.6.2.1.;

                                       1.6.2.5.

                                       nagnuta ravnina C1 D1 D2 C2, koja je okomita na referentnu ravninu, spaja se s površinom određenom u gornjoj točki 1.6.2.4. i prolazi 40mm od prednjeg vanjskoga ruba kola upravljača. Kada je kolo upravljača u gornjem položaju, ta se ravnina nastavlja od dužine B1B2 tangentno do površine određene u točki 1.6.2.4.;

                                       1.6.2.6.

                                       vertikalna ravnina D1 K1 E1 E2 K2 D2 koja je okomita na referentnu ravninu i 40mm je ispred vanjskog ruba kola upravljača;

                                       1.6.2.7.

                                       vodoravna ravnina E1 F1 P1 N1 N2 P2 F2 E2 koja prolazi kroz točku (90 - av) mm ispod indeksne točke sjedala;

                                       1.6.2.8.

                                       površina G1 L1 M1 N1 N2 M2 L2 G2, koja je po potrebi zakrivljena od donje granične ravnine određene u točki 1.6.2.2. do vodoravne ravnine određene u točki 1.6.2.7., okomita na referentnu ravninu i po cijeloj duljini dodiruje naslon sjedala;

                                       1.6.2.9.

                                       dvije vertikalne ravnine K1 I1 F1 E1 i K2 I2 F2 E2 usporedne s referentnom ravninom, na razmaku od po 250mm s obje strane referentne ravnine te po visini ograničene 300mm iznad ravnine određene u gornjoj točki 1.6.2.7.;

                                       1.6.2.10.

                                       dvije nagnute usporedne ravnine A1 B1 C1 D1 K1 I1 L1 G1 H1 i A2 B2 C2 D2 K2 I2 L2 G2 H2, koje polaze od gornjeg ruba ravnina određenih u gornjoj točki 1.6.2.9. i spajaju vodoravnu ravninu određenu u točki 1.6.2.1. barem 100mm od referentne ravnine na strani na koju djeluje opterećenje;

                                       1.6.2.11.

                                       dva dijela vertikalnih ravnina Q1 P1 N1 M1 i Q2 P2 N2 M2 usporednih s referentnom ravninom na razmaku po 200mm od obje strane referentne ravnine, te po visini ograničene 300mm iznad vodoravne ravnine određene u točki 1.6.2.7.;

                                       1.6.2.12.

                                       dva dijela vertikalnih ravnina I1 Q1 P1 F1 i I2 Q2 P2 F2, pri čemu je ta ravnina okomita na referentnu ravninu i prolazi (210 - ah) mm ispred indeksne točke sjedala;

                                       1.6.2.13.

                                       dva dijela I1 Q1 M1 L1 i I2 Q2 M2 L2 vodoravne ravnine koja prolazi 300mm iznad ravnine određene u gornjoj točki 1.6.2.7.

                                 1.6.3.   Određivanje sigurnosnog prostora za traktore sa zakretnim vozačkim mjestom.

                           Za traktore sa zakretnim vozačkim mjestom (zakretnim sjedalom i kolom upravljača) sigurnosni prostor je obris dvaju sigurnosnih prostora koji su određeni dvama različitim položajima kola upravljača i sjedala.
                           1.6.4.   Dodatna sjedala

                                       1.6.4.1.

                                       U slučaju traktora koje je moguće opremiti dodatnim sjedalima, tijekom ispitivanja se uzima u obzir obris koji uključuje indeksne točke sjedala za sve ponuđene mogućnosti. Zaštitna konstrukcija ne smije ulaziti u širi sigurnosni prostor u kojem su uzete u obzir te različite indeksne točke sjedala.

                                       1.6.4.2.

                                       U slučaju kada se nakon provedenog ispitivanja ponudi novi mogući položaj sjedala, mora se utvrditi je li sigurnosni prostor oko nove indeksne točke sjedala u granicama prije određenoga obrisa. Ako nije, mora se obaviti novo ispitivanje.

                                 1.7.   Dopuštena odstupanja mjerenja

                                       Linearne dimenzije

                                       :

                                       ± 3 mm
                                       osim za:

                                                   —

                                                   :

                                                   deformaciju guma

                                                   :

                                                   ± 1 mm

                                                   —

                                                   :

                                                   deformaciju konstrukcije tijekom vodoravnog opterećivanja

                                                   :

                                                   ± 1 mm

                                                   —

                                                   :

                                                   visina pada utega njihala

                                                   :

                                                   ± 1 mm

                                       Mase

                                       :

                                       ± 1 %

                                       Sile

                                       :

                                       ± 2 %

                                       Kutovi

                                       :

                                       ± 2°

                                 1.8.   Simboli

                                       ah

                                       (mm)

                                       polovina vodoravnog namještanja sjedala

                                       av

                                       (mm)

                                       polovina namještanja sjedala po visini

                                       B

                                       (mm)

                                       najmanja ukupna širina traktora

                                       B6

                                       (mm)

                                       najveća vanjska širina zaštitne konstrukcije

                                       D

                                       (mm)

                                       deformacija (mm) konstrukcije na točki udara (dinamičko ispitivanje) ili na točki i pravcu djelovanja opterećenja (statičko ispitivanje)

                                       D′

                                       (mm)

                                       deformacija (mm) konstrukcije za izračunanu zahtijevanu energiju

                                       Ea

                                       (J)

                                       apsorbirana energija deformacije u trenutku prestanka opterećenja. Površina koja se nalazi unutar krivulje F-D

                                       Ei

                                       (J)

                                       apsorbirana energija deformacije. Površina ispod krivulje F-D

                                       E′i

                                       (J)

                                       apsorbirana energija deformacije nakon dodatnog opterećenja zbog pojave loma ili prskotine

                                       E″i

                                       (J)

                                       apsorbirana energija deformacije u ispitivanju preopterećenjem u slučaju kad je prije početka tog ispitivanja preopterećenjem uklonjeno opterećenje. Površina ispod krivulje F-D

                                       Eil

                                       (J)

                                       ulazna energija koju treba apsorbirati tijekom uzdužnog opterećenja

                                       Eis

                                       (J)

                                       ulazna energija koju treba apsorbirati tijekom bočnog opterećenja

                                       F

                                       (N)

                                       sila statičkog opterećenja

                                       F′

                                       (N)

                                       sila opterećenja za izračunanu zahtijevanu energiju koja odgovara energiji E′i

                                       F-D

                                       krivulja sila/deformacija

                                       Fmax

                                       (N)

                                       najveća sila statičkog opterećenja koja se pojavi tijekom opterećenja (N), izuzimajući preopterećenje

                                       Fv

                                       (N)

                                       sila vertikalnog gnječenja

                                       H

                                       (mm)

                                       visina pada utega njihala (dinamičko ispitivanje)

                                       H′

                                       (mm)

                                       visina pada utega njihala za dodatno ispitivanje (dinamičko ispitivanje)

                                       I

                                       (kgm2)

                                       referentni moment inercije traktora oko središnje osi stražnjih kotača, bez obzira kolika je masa tih stražnjih kotača

                                       L

                                       (mm)

                                       referentni razmak osovina traktora

                                       M

                                       (kg)

                                       referentna masa traktora tijekom ispitivanja čvrstoće (kg), kako je određena u Prilogu II. točki 3.1.1.4.

               2.

               Prilog II. zamjenjuje se sljedećim:

                  „PRILOG II.

                     Tehnički zahtjevi

                  Tehnički zahtjevi za homologaciju tipa stražnjih zaštitnih konstrukcija pri prevrtanju na uskim traktorima na kotačima za poljoprivredu i šumarstvo su oni koji su navedeni u točki 3. koda 7 Odluke OECD-a C(2008) 128 iz listopada 2008., s iznimkom točaka 3.1.4. (Izvješće o ispitivanju), 3.3.1. (Administrativne dopune), 3.4. (Natpisi) i 3.6. (Značajke sidrišta sigurnosnoga pojasa), glase kako slijedi:

                     ‚3.   PRAVILA I SMJERNICE
                     3.1.   Uvjeti za ispitivanje čvrstoće zaštitne konstrukcije pri prevrtanju i njezinog pričvršćenja na traktor

                     3.1.1.   Opći zahtjevi

                     3.1.1.1.   Svrhe ispitivanja

                     Ispitivanja se obavljaju s posebnim napravama za simuliranje opterećenja koja djeluju na zaštitnu konstrukciju u slučaju prevrtanja traktora. Takva ispitivanja omogućavaju ocjenu čvrstoće zaštitne konstrukcije pri prevrtanju, elemenata za njezino pričvršćivanje na traktor i dijelova traktora koji prenose ispitno opterećenje.
                     3.1.1.2.   Ispitne metode

                     Ispitivanja se mogu provesti u skladu s dinamičkim ili statičkim postupkom. Obje metode smatraju se istovrijednima.
                     3.1.1.3.   Opća pravila kod pripreme za ispitivanja

                                 3.1.1.3.1.

                                 Zaštitna konstrukcija mora zadovoljavati specifikacije za serijsku proizvodnju. Mora biti pričvršćena u skladu s preporučenom metodom proizvođača za jedan od traktora za koje je konstruirana.
                                 Napomena: za statičko ispitivanje čvrstoće nije potreban cijeli traktor; međutim, zaštitna konstrukcija i dijelovi traktora na koje je pričvršćena predstavljaju stvarnu konfiguraciju, dalje u tekstu: ‚sklop’.

                                 3.1.1.3.2.

                                 Za statičko i dinamičko ispitivanje traktora kao cjeline (ili sklopa) on mora biti opremljen svim sastavnim dijelovima iz serijske proizvodnje koji mogu utjecati na čvrstoću zaštitne konstrukcije ili mogu biti potrebni za ispitivanje čvrstoće.
                                 Sastavni dijelovi koji mogu prouzročiti opasnost u sigurnosnom prostoru također moraju biti ugrađeni na traktor (ili sklop) tako da je pri njihovom pregledu moguće utvrditi jesu li ispunjeni uvjeti za prihvaćanje iz točke 3.1.3. Svi sastavni dijelovi traktora ili zaštitne konstrukcije uključujući zaštitu od vremenskih utjecaja moraju se dostaviti ili opisati u nacrtima.

                                 3.1.1.3.3.

                                 Za ispitivanja čvrstoće moraju se ukloniti sve oplate i odvojivi elementi koji nisu nosivi, kako ne bi mogli povećati čvrstoću zaštitne konstrukcije.

                                 3.1.1.3.4.

                                 Razmak kotača mora se namjestiti tako da gume pri ispitivanju čvrstoće što manje podupiru zaštitnu konstrukciju. Kada se ta ispitivanja obavljaju statičkim postupkom kotači se mogu ukloniti.

                           3.1.1.4.   Referentna masa traktora tijekom ispitivanja čvrstoće

                     Referentna masa M koja se upotrebljava u formuli za izračunavanje visine pada utega njihala, energije udara i sile gnječenja mora biti najmanje jednaka masi traktora bez neobvezne opreme, ali uključujući rashladno sredstvo, ulja, gorivo, alat, uvećanoj za masu zaštitne konstrukcije. Ne uključuje se masa prednjih ni stražnjih neobveznih dodatnih utega, dodatnih utega kotača, priključnih strojeva, ugrađene opreme ni svih posebnih sastavnih dijelova.
                     3.1.2.   Ispitivanja

                     3.1.2.1.   Redoslijed ispitivanja

                     Redoslijed ispitivanja, ne uključujući ispitivanja navedena u odjeljcima 3.2.1.1.6., 3.2.1.1.7., 3.2.2.1.6. i 3.2.2.1.7., jest sljedeći:

                                 1.

                                 udar (dinamičko ispitivanje) ili opterećenje (statičko ispitivanje) konstrukcije straga (vidjeti 3.2.1.1.1. i 3.2.2.1.1.);

                                 2.

                                 ispitivanje gnječenjem straga (dinamičko ili statičko ispitivanje) (vidjeti 3.2.1.1.4. i 3.2.2.1.4.);

                                 3.

                                 udar (dinamičko ispitivanje) ili opterećenje (statičko ispitivanje) konstrukcije sprijeda (vidjeti točke 3.2.1.1.2. i 3.2.2.1.2.);

                                 4.

                                 bočni udar (dinamičko ispitivanje) ili opterećenje (statičko ispitivanje) konstrukcije (vidjeti 3.2.1.1.3. i 3.2.2.1.3.);

                                 5.

                                 ispitivanje gnječenjem konstrukcije sprijeda (dinamičko ili statičko ispitivanje) (vidjeti 3.2.1.1.5. i 3.2.2.1.5.).

                           3.1.2.2.   Opći zahtjevi

                                 3.1.2.2.1.

                                 Ako se tijekom ispitivanja slomi ili pomakne koji dio opreme za pričvršćenje, ispitivanje treba ponoviti.

                                 3.1.2.2.2.

                                 Tijekom ispitivanja ne smiju se na traktoru ni zaštitnoj konstrukciji obavljati nikakvi popravci ni namještanja.

                                 3.1.2.2.3.

                                 Tijekom ispitivanja mjenjač traktora mora biti u neutralnom položaju, a kočnice otpuštene.

                                 3.1.2.2.4.

                                 Ako je traktor opremljen sustavom ovjesa između tijela traktora i kotača, tijekom ispitivanja taj se sustav mora blokirati.

                                 3.1.2.2.5.

                                 Strana koja se odabere za prvi udar (dinamičko ispitivanje) ili prvo opterećenje (statičko ispitivanje) zaštitne konstrukcije straga treba biti ona koje će prema mišljenju tijela odgovornih za ispitivanje rezultirati nizom udara i opterećenja koja su najnepovoljnija za zaštitnu konstrukciju. Bočni udar ili opterećenje ili stražnji udar ili opterećenje mora biti izveden na obje strane središnje uzdužne središnje ravnine zaštitne konstrukcije. Udar ili opterećenje sprijeda mora se izvesti na istoj strani središnje uzdužne središnje ravnine zaštitne konstrukcije kao i bočni udar ili opterećenje.

                           3.1.3.   Uvjeti prihvaćanja

                                 3.1.3.1.

                                 Smatra se da zaštitna konstrukcija zadovoljava zahtjeve za čvrstoću ako nakon ispitivanja ispunjava sljedeće uvjete:

                                             3.1.3.1.1.

                                             nakon svakoga ispitivanja postupkom dinamičkog ispitivanja na njoj nema nikakvih lomova ni pukotina, kako je određeno u 3.2.1.2.1. Ako se tijekom dinamičkog ispitivanja pojave veći lomovi ili pukotine, dodatno ispitivanje udarom ili gnječenjem, kako je određeno u 3.2.1.1.6. ili 3.2.1.1.7., mora se obaviti odmah nakon ispitivanja koje je prouzročilo pojavu tih lomova ili pukotina;

                                             3.1.3.1.2.

                                             tijekom statičkog ispitivanja u trenutku kada se dosegne zahtijevana energija u svakom od propisanih ispitivanja vodoravnim opterećenjem ili u ispitivanju preopterećenjem, sila mora biti veća od 0,8 F;

                                             3.1.3.1.3.

                                             ako se tijekom statičkog ispitivanja pojave lomovi ili napukline kao posljedica djelovanja sile gnječenja kako je određeno u 3.2.2.1.7., dodatno ispitivanje gnječenjem mora se obaviti odmah nakon ispitivanja gnječenjem koje je prouzročilo pojavu tih lomova ili pukotina;

                                             3.1.3.1.4.

                                             tijekom drugih ispitivanja, osim ispitivanja preopterećenjem, nijedan dio zaštitne konstrukcije ne smije prodrijeti u sigurnosni prostor kako je određeno u Prilogu I. točki 1.6.;

                                             3.1.3.1.5.

                                             tijekom drugih ispitivanja osim ispitivanja preopterećenjem, zaštitna konstrukcija mora štititi sve dijelove sigurnosnog prostora u skladu s 3.2.1.2.2. i 3.2.2.2.2.;

                                             3.1.3.1.6.

                                             tijekom ispitivanja zaštitna konstrukcija ne smije proizvoditi nikakva naprezanja na konstrukciji sjedala;

                                             3.1.3.1.7.

                                             elastična deformacija, izmjerena u skladu s 3.2.1.2.3. i 3.2.2.2.3., treba biti manja od 250 mm.

                                 3.1.3.2.

                                 Ne smije biti elemenata koji bi predstavljali opasnost za vozača. Ne smije postojati neki dio ili element koji strši, koji bi u slučaju prevrtanja traktora mogao ozlijediti vozača ili ga prikliještiti, na primjer za nogu ili stopalo, kao posljedica deformacije zaštitne konstrukcije.

                           3.1.4.   (ne primjenjuje se)
                     3.1.5.   Naprave i oprema za dinamička ispitivanja

                     3.1.5.1.   Uteg njihala

                                 3.1.5.1.1.

                                 Uteg koji djeluje kao njihalo mora biti ovješen s dva lanca ili čeličnim užima na dvije ovjesne točke najmanje na 6 m iznad tla. Mora biti predviđen način za nezavisno namještanje visine vješanja utega i kuta između utega i ovjesnih lanaca ili čeličnih uža.

                                 3.1.5.1.2.

                                 Masa utega njihala mora biti 2 000 ± 20 kg bez mase lanaca ili čeličnih uža koja ne smije prelaziti 100 kg. Duljina stranica udarne plohe mora biti 680 ± 20 mm (vidjeti sliku 7.3.). Uteg mora biti takav da je položaj njegovog težišta nepromjenjiv i da se podudara s geometrijskim središtem paralelopipeda.

                                 3.1.5.1.3.

                                 Paralelopiped mora biti povezan na sustav koji ga vuče nazad s mehanizmom za trenutačno otpuštanje koji je konstruiran i postavljen tako da omogućava otpuštanje utega njihala, a da ne prouzroči njihanje oko njegove vodoravne osi okomite na ravninu njihanja.

                           3.1.5.2.   Nosači njihala

                     Ovjesne točke njihala moraju biti čvrsto pričvršćene tako da njihovo pomicanje u bilo kojem smjeru ne prelazi 1 % od visine pada.
                     3.1.5.3.   Pričvršćivanje zategama

                                 3.1.5.3.1.

                                 Tračnice za pričvršćivanje, koje imaju potreban razmak te zauzimaju površinu dovoljnu za pričvršćenje traktora u svim slučajevima prikazanim na slikama 7.4., 7.5. i 7.6., moraju biti čvrsto pričvršćene na krutu podlogu ispod njihala.

                                 3.1.5.3.2.

                                 Traktor se mora pričvrstiti na tračnice čeličnim užetom od okruglih žica, s jezgrom od vlakana, strukture 6 × 19, prema normi ISO 2408:2004 i nazivnog promjera 13 mm. Metalne žice moraju imati zateznu čvrstoću od najmanje 1 770 MPa.

                                 3.1.5.3.3.

                                 Središnji zglob zglobnog traktora mora biti primjereno poduprt i pričvršćen kod svih ispitivanja. Za ispitivanja bočnim udarom zglob mora biti dodatno poduprt na strani suprotnoj od strane udara. Prednji i stražnji kotači ne moraju biti poravnani, ako se time olakšava odgovarajuće pričvršćivanje čeličnih uža.

                           3.1.5.4.   Potporanj za kotač i greda

                                 3.1.5.4.1.

                                 Greda od mekog drveta presjeka 150 mm kvadratnih mora se upotrijebiti kao potporanj za kotače tijekom ispitivanja udarom (vidjeti slike 7.4., 7.5. i 7.6.).

                                 3.1.5.4.2.

                                 Tijekom ispitivanja bočnim udarom greda od mekog drveta mora se pričvrstiti na tlo da podupire naplatak kotača na suprotnoj strani u odnosu na stranu udara (vidjeti sliku 7.6.).

                           3.1.5.5.   Potpornji i zatege za zglobne traktore

                                 3.1.5.5.1.

                                 Za zglobne traktore moraju se upotrebljavati dodatni potpornji i zatege. Njihova je svrha omogućiti da dio traktora na kojem je ugrađena zaštitna konstrukcija pri prevrtanju bude krut kao i u izvedbi traktora koji nije zglobni.

                                 3.1.5.5.2.

                                 Dodatne posebne pojedinosti za ispitivanja udarom i gnječenjem navedene su u odjeljku 3.2.1.1.

                           3.1.5.6.   Tlak u gumama i deformacija guma

                                 3.1.5.6.1.

                                 Gume traktora ne smiju biti napunjene vodom i moraju biti napuhane do vrijednosti tlaka koje je proizvođač traktora propisao za rad u polju.

                                 3.1.5.6.2.

                                 Zatege moraju biti zategnute u svakom pojedinom slučaju tako da deformacija odgovarajućih guma iznosi 12 % od visine boka gume (razmak između podloge i najniže točke naplatka) prije zatezanja.

                           3.1.5.7.   Naprava za gnječenje

                     Naprava, kao što je prikazana na slici 7.7., mora omogućiti djelovanje silom u smjeru prema dolje na zaštitnu konstrukciju pri prevrtanju preko krute grede širine približno 250 mm koja je kardanskim zglobovima spojena na napravu za opterećivanje. Prikladni oslonci moraju se postaviti tako da se sila gnječenja ne prenosi na gume traktora.
                     3.1.5.8.   Mjerna oprema

                     Za ispitivanja je potrebna sljedeća mjerna oprema:

                                 3.1.5.8.1.

                                 uređaj mjerenja elastične deformacije (razlika između najveće trenutačne i trajne deformacije, vidjeti sliku 7.8.);

                                 3.1.5.8.2.

                                 uređaj za provjeru da zaštitna konstrukcije nije prodrla u sigurnosni prostor i da je sigurnosni prostor ostao unutar zaštitne konstrukcije tijekom ispitivanja (vidjeti točku 3.2.2.2.2.).

                           3.1.6.   Naprava i oprema za statička ispitivanja

                     3.1.6.1.   Naprava za statička ispitivanja

                                 3.1.6.1.1.

                                 Naprava za statička ispitivanja mora biti konstruirana tako da omogućava pritiskanje ili opterećivanje zaštitne strukture.

                                 3.1.6.1.2.

                                 Izvedba mora biti takva da se opterećenje može jednoliko raspodijeliti okomito na smjer djelovanja opterećenja i uzduž pritisne plohe koja ima duljinu točno jednoga od višekratnika broja 50 između 250 i 700 mm. Visina poprečnog presjeka grede mora biti 150 mm. Rubovi grede koji dodiruju zaštitnu konstrukciju moraju biti zaobljeni s polumjerom 50 mm najviše.

                                 3.1.6.1.3.

                                 Pritisna ploha mora biti prilagodljiva svakom kutu s obzirom na smjer opterećenja kako bi mogla pratiti promjene kutova površina zaštitne konstrukcije koje preuzimaju opterećenje kako se zaštitna konstrukcija deformira.

                                 3.1.6.1.4.

                                 Smjer sile (vodoravno i vertikalno odstupanje):

                                             —

                                             na početku ispitivanja, bez opterećenja: ± 2°,

                                             —

                                             tijekom ispitivanja, pod opterećenjem: 10° iznad vodoravne crte i 20° ispod nje. Ta odstupanja moraju biti što manja.

                                 3.1.6.1.5.

                                 Brzina deformacije mora biti dovoljno mala, tj. manja od 5 mm/s tako da se opterećenje u svakom trenutku može smatrati statičkim.

                           3.1.6.2.   Naprava za mjerenje energije koju apsorbira zaštitna konstrukcija

                                 3.1.6.2.1.

                                 Krivulja sila/deformacija mora se iscrtati da bi se odredila energija koju apsorbira zaštitna konstrukcija. Sile i deformacije nije potrebno mjeriti na točki djelovanja opterećenja na zaštitnu konstrukciju. Sila i deformacija moraju se mjeriti istodobno i na istom pravcu.

                                 3.1.6.2.2.

                                 Točka početka mjerenja deformacije mora se odabrati tako da se uzme u obzir samo energija koju apsorbira zaštitna konstrukcija i/ili deformacija nekih dijelova traktora. Energija koju apsorbira deformacija i/ili popuštanje sidrišta mora se zanemariti.

                           3.1.6.3.   Način pričvršćenja traktora na tlo

                                 3.1.6.3.1.

                                 Tračnice za pričvršćivanje, koje imaju potreban razmak te zauzimaju površinu dovoljnu za pričvršćenje traktora u svim prikazanim slučajevima moraju biti čvrsto pričvršćene na krutu podlogu u blizini ispitne naprave.

                                 3.1.6.3.2.

                                 Traktor se mora usidriti na tračnice nekim od prikladnih načina (ploče, potpornji, čelična uža, oslonci itd.) tako da se ne može pomicati tijekom ispitivanja. Taj se zahtjev mora provjeriti tijekom ispitivanja uobičajenim uređajima za mjerenje duljine.
                                 Ako se traktor pomiče, cijelo ispitivanje mora se ponoviti osim u slučaju kad je sustav za mjerenje deformacije koji je upotrijebljen za crtanje krivulje sila/deformacija postavljen na traktoru.

                           3.1.6.4.   Naprava za gnječenje

                     Naprava prikazana na slici 7.7. mora omogućiti djelovanje silom u smjeru prema dolje na zaštitnu konstrukciju preko krute grede širine približno 250 mm, povezane kardanskim zglobovima s mehanizmom za ostvarivanje opterećenja. Odgovarajući oslonci moraju se postaviti pod osovine tako da se sila gnječenja ne prenosi na gume traktora.
                     3.1.6.5.   Druge mjerne naprave

                     Potrebne su također sljedeće mjerne naprave:

                                 3.1.6.5.1.

                                 naprava za mjerenje elastične deformacije (razlika između najveće trenutačne i trajne deformacije, vidjeti sliku 7.8.);

                                 3.1.6.5.2.

                                 naprava za provjeravanje da zaštitna konstrukcija nije prodrla u sigurnosni prostor i da je sigurnosni prostor tijekom ispitivanja ostao unutar zaštite konstrukcije (točka 3.3.2.2.2.).

                           3.2.   Postupci ispitivanja

                     3.2.1.   Dinamička ispitivanja

                     3.2.1.1.   Ispitivanja udarom i gnječenjem

                     3.2.1.1.1.
                           Udar straga

                                 3.2.1.1.1.1.

                                 Traktor se mora postaviti u odnosu na uteg njihala tako da uteg udari zaštitnu konstrukciju u trenutku kad udarna ploha utega i lanci ili čelična uža koji ga drže tvore kut od M/100 ili najviše 20° u odnosu na vertikalnu ravninu A, osim ako zaštitna konstrukcija u točki dodira tijekom deformacije tvori veći kut u odnosu na vertikalu. U tom slučaju udarna ploha utega mora se namjestiti pomoću dodatnog uređaja tako je usporedna sa zaštitnom konstrukcijom u točki udara u trenutku najveće deformacije, pri čemu lanci ili čelična uža koji ga drže tvore gore propisani kut od 20°.
                                 Visina vješanja utega mora se namjestiti i treba poduzeti potrebne mjere da se spriječi okretanje utega oko točke dodira.
                                 Točka udara mora se nalaziti na onom dijelu zaštitne konstrukcije za koji je najvjerojatnije da će prvi udariti tlo u slučaju prevrtanja traktora unatrag, što je uobičajeno gornji rub. Položaj težišta utega mora se nalaziti na jednoj šestini širine gornjeg ruba zaštitne konstrukcije prema unutra od vertikalne ravnine usporedne s uzdužnom središnjom ravninom traktora koja dodiruje vanjski krajnji gornji rub zaštitne konstrukcije.
                                 Ako je zaštitna konstrukcija u toj točki zaobljena ili strši, moraju se dodati pometači kako bi se omogućilo da udar bude u toj točki, a da se time ne pojača konstrukcija.

                                 3.2.1.1.1.2.

                                 Traktor se mora pričvrstiti na tlo pomoću četiri čelična uža, po jednim na svakom kraju obiju osovina, kako je prikazano na slici 7.4. Razmaci između prednjih i stražnjih sidrišnih točaka moraju biti takvi da čelična uža prave kut manji od 30° u odnosu na tlo. Dodatno, stražnje sidrišne točke moraju biti postavljene tako da se točka konvergencije dvaju čeličnih uža nalazi u vertikalnoj ravnini u kojoj se giba težište utega njihala.
                                 Čelična uža moraju biti zategnuta tako da se proizvedu deformacije guma kako je navedeno u točki 3.1.5.6.2. Nakon što se čelična uža zategnu, potporna greda mora se postaviti ispred stražnjih kotača i uz njih čvrsto priljubiti te nakon toga pričvrstiti na tlo.

                                 3.2.1.1.1.3.

                                 Ako je traktor u zglobnoj izvedbi, zglob dodatno mora biti poduprt drvenim osloncem kvadratnog presjeka najmanje 100 mm i čvrsto usidren na tlo.

                                 3.2.1.1.1.4.

                                 Uteg se povuče prema unatrag tako da je visina težišta iznad one koju ima u točki udara dana jednom od sljedećih formula:
                                 H = 2,165 × 10–8 M L2

                                 ili
                                 H = 5,73 × 10–2 I
                                 Uteg njihala se nakon toga otpusti da udari u zaštitnu konstrukciju.

                                 3.2.1.1.1.5.

                                 Za traktore sa zakretnim vozačkim mjestom (tj. zakretnim sjedalom i kolom upravljača) visina mora biti najveća od vrijednosti određenih gornjim formulama ili sljedećim formulama:
                                 H = 25 + 0,07 M
                                 za traktor s referentnom masom do 2 000 kg,
                                 H = 125 + 0,02 M
                                 za traktor s referentnom masom većom od 2 000 kg.

                           3.2.1.1.2.
                           Udar sprijeda

                                 3.2.1.1.2.1.

                                 Traktor se mora postaviti u odnosu na uteg njihala tako da uteg udari zaštitnu konstrukciju u trenutku kad udarna ploha utega i lanci ili čelična uža koji ga drže tvore kut A od M/100 ili najviše 20° u odnosu na vertikalnu ravninu A, osim ako zaštitna konstrukcija u točki dodira tijekom deformacije tvori veći kut u odnosu na vertikalu. U tom slučaju udarna ploha utega mora se namjestiti pomoću dodatnog uređaja tako da je usporedna sa zaštitnom konstrukcijom u točki udara u trenutku najveće deformacije, pri čemu lanci ili čelična uža koji ga drže tvore gore propisani kut od 20°.
                                 Visina vješanja utega mora se namjestiti i treba poduzeti potrebne mjere da se spriječi okretanje utega oko točke dodira.
                                 Točka udara mora se nalaziti na onome dijelu zaštitne konstrukcije za koji je najvjerojatnije da će prvi udariti tlo kada se traktor prevrne na bok pri vožnji naprijed, što je uobičajeno gornji rub. Položaj težišta utega mora se nalaziti na jednoj šestini širine gornjega ruba zaštitne konstrukcije prema unutra od vertikalne ravnine usporedne s uzdužnom središnjom ravninom traktora koja dodiruje krajnji vanjski gornji rub zaštitne konstrukcije.
                                 Ako je zaštitna konstrukcija u toj točki zaobljena ili strši, moraju se dodati podmetači kako bi se omogućilo da udar bude u toj točci, a da se time ne pojača konstrukcija.

                                 3.2.1.1.2.2.

                                 Traktor se mora pričvrstiti na tlo pomoću četiri čelična uža, po jednim na svakom kraju obiju osovina, kako je prikazano na slici 7.5. Razmaci između prednjih i stražnjih sidrišnih točaka moraju biti takvi da čelična uža prave kut manji od 30° u odnosu na tlo. Dodatno, stražnje sidrišne točke moraju biti postavljene tako da se točka konvergencije dvaju čeličnih uža nalazi u vertikalnoj ravnini u kojoj se giba težište utega njihala.
                                 Čelična uža moraju biti zategnuta tako da se proizvedu deformacije guma kako je navedeno u 3.1.5.6.2. Nakon što se čelična uža zategnu, potporna greda mora se postaviti ispred stražnjih kotača i uz njih čvrsto priljubiti te nakon toga pričvrstiti na tlo.

                                 3.2.1.1.2.3.

                                 Ako je traktor u zglobnoj izvedbi, zglob dodatno mora biti poduprt drvenim osloncem kvadratnog presjeka najmanje 100 mm i čvrsto usidren na tlo.

                                 3.2.1.1.2.4.

                                 Uteg njihala mora se povući prema natrag tako da mu je visina težišta iznad one koju ima u točki udara određena jednom od sljedećih formula odabranih ovisno o masi sklopa koji se ispituje:
                                 H = 25 + 0,07 M
                                 za traktor s referentnom masom do 2 000 kg;
                                 H = 125 + 0,02 M
                                 za traktor s referentnom masom većom od 2 000 kg.
                                 Uteg njihala se nakon toga otpusti da udari u zaštitnu konstrukciju.

                                 3.2.1.1.2.5.

                                 Za traktore sa zakretnim vozačkim mjestom (tj. zakretnim sjedalom i kolom upravljača):

                                             —

                                             ako je zaštitna konstrukcija stražnji zaštitni luk s dva nosača, primjenjuje se gornja formula,

                                             —

                                             za druge tipove zaštitne konstrukcije, visina treba biti najveća od vrijednosti određenih gornjom formulom i jednom od niže odabranih formula:
                                             H = 2,165 × 10–8 ML2

                                             ili
                                             H = 5,73 × 10–2 I

                                       Uteg njihala se nakon toga otpusti da udari u zaštitnu konstrukciju.

                           3.2.1.1.3.
                           Bočni udar

                                 3.2.1.1.3.1.

                                 Traktor se postavlja u odnosu na uteg njihala tako da uteg udari zaštitnu konstrukciju u trenutku kad su udarna ploha utega i lanci ili čelična uža koji ga drže vertikalni, osim ako zaštitna konstrukcija u točki dodira tijekom deformacije ne tvori kut manji od 20° u odnosu na vertikalu. U tom slučaju udarna ploha utega mora se namjestiti pomoću dodatnog uređaja tako da je usporedna sa zaštitnom konstrukcijom u točki udara u trenutku najveće deformacije, pri čemu lanci ili čelična uža koji ga drže zadrže vertikalan položaj.

                                 3.2.1.1.3.2.

                                 Visina vješanja utega njihala mora se namjestiti i treba poduzeti potrebne mjere da se spriječi okretanje utega oko točke udara.

                                 3.2.1.1.3.3.

                                 Točka udara mora se nalaziti na onome dijelu zaštitne konstrukcije za koji je najvjerojatnije da će prvi udariti tlo kada se traktor prevrne na bok, što je uobičajeno gornji rub. Osim ako neki drugi dio toga ruba prvi udari u tlo, točka udara treba se nalaziti na ravnini koja je okomita na središnju uzdužnu ravninu i prolazi 60 mm ispred indeksne točke sjedala koje je uzdužno namješteno u središnji položaj.

                                 3.2.1.1.3.4.

                                 Za traktore sa zakretnim vozačkim mjestom (tj. zakretnim sjedalom i kolom upravljača), točka udara treba se nalaziti u ravnini koja je okomita na središnju ravninu i koja prolazi kroz središnju točku segmenta koji spaja dvije indeksne točke sjedala koje su određene prema dvama različitim položajima sjedala. Za zaštitne strukture u izvedbi s dva nosača, udar se mora izvesti na jednom od ta dva nosača.

                                 3.2.1.1.3.5.

                                 Kotači traktora na strani djelovanja udara moraju biti pričvršćeni na tlo čeličnim užima koja prelaze preko odgovarajućih krajeva prednje i stražnje osovine. Čelična uža moraju se zategnuti tako da se gume deformiraju do vrijednosti iz točke 3.1.5.6.2.
                                 Kada se čelična uža zategnu, potporna greda se postavi na tlo i čvrsto nasloni na gume na strani koja je nasuprotna strani na koju će djelovati udar te se pričvrsti na tlo. Ako vanjske strane prednjih i stražnjih kotača nisu u istoj vertikalnoj ravnini, može biti potrebno da se upotrijebe dvije grede ili dva podmetača. Nakon toga treba postaviti potporanj kako je prikazano na slici 7.6., tako da čvrsto podupire naplatak najopterećenijega kotača na suprotnoj strani u odnosu na stranu udara te ga pričvrstiti na svoju podlogu. Duljina potpornja mora biti takva da u položaju kad je oslonjen na naplatak čini kut od 30 ± 3° u odnosu na tlo. Osim toga, njegova debljina treba po mogućnosti biti 20 do 25 puta manja od njegove duljine i 2 do 3 puta manja od njegove širine. Krajevi potpornja moraju biti oblikovani kako je detaljno prikazano na slici 7.6.

                                 3.2.1.1.3.6.

                                 Ako je traktor u zglobnoj izvedbi, zglob dodatno mora biti poduprt drvenim osloncem kvadratnog presjeka najmanje 100 mm i bočno poduprt napravom sličnom potpornju koji podupire stražnji kotač kao u 3.2.1.1.3.2. Zglob nakon toga mora biti čvrsto usidren na tlo.

                                 3.2.1.1.3.7.

                                 Uteg njihala se mora povući prema natrag tako da mu je visina težišta iznad one koju ima u točki udara određena jednom od sljedećih formula odabranih ovisno o masi sklopa koji se ispituje:
                                 H = 25 + 0,20 M
                                 za traktor s referentnom masom do 2 000 kg;
                                 H = 125 + 0,15 M
                                 za traktor s referentnom masom većom od 2 000 kg.

                                 3.2.1.1.3.8

                                 Za traktore sa zakretnim vozačkim mjestom (tj. zakretnim sjedalom i kolom upravljača):

                                             —

                                             ako je zaštitna konstrukcija stražnji zaštitni luk s dva nosača, odabrana visina mora biti najveća od vrijednosti određenih primjenjivom gornjom ili donjom formulom:
                                             H = (25 + 0,20 M) (B6 + B) / 2B
                                             za traktor s referentnom masom do 2 000 kg;
                                             H = (125 + 0,15 M) (B6 + B) / 2B
                                             za traktor s referentnom masom većom od 2 000 kg,

                                             —

                                             za druge tipove zaštitnih konstrukcija, odabrana visina treba biti najveća od vrijednosti određenih primjenjivom gornjom i donjom formulom:
                                             H = 25 + 0,20 M
                                             za traktor s referentnom masom do 2 000 kg;
                                             H = 125 + 0,15 M
                                             za traktor s referentnom masom većom od 2 000 kg.

                                       Uteg njihala se nakon toga otpusti da udari u zaštitnu konstrukciju.

                           3.2.1.1.4.
                           Gnječenje straga

                     Greda se mora postaviti preko stražnjeg krajnjeg nosivog elementa i rezultanta sila gnječenja mora se nalaziti u središnjoj ravnini traktora. Mora se primijeniti sila gnječenja Fv prema sljedećoj formuli:
                     Fv = 20 M
                     Ta sila Fv mora još djelovati tijekom pet sekundi nakon prestanka svakog vidljivog uočljivog pomicanja zaštitne konstrukcije.
                     Kada stražnji dio krova zaštitne konstrukcije ne može izdržati punu silu gnječenja, sila mora djelovati dok se krov ne deformira toliko da se podudara s ravninom koja povezuje gornji dio zaštitne konstrukcije s onim dijelom stražnje strane traktora koji može poduprijeti traktor kad se prevrne.
                     Nakon toga mora prestati djelovanje sile i greda se mora premjestiti tako da bude iznad onog dijela zaštitne konstrukcije koji bi mogao poduprijeti traktor kada se potpuno prevrne. Tada se mora ponovno opteretiti silom Fv.
                     3.2.1.1.5.
                           Gnječenje sprijeda

                     Greda se mora postaviti preko prednjeg krajnjeg nosivog elementa i rezultanta sila gnječenja mora se nalaziti u središnjoj ravnini traktora. Mora se primijeniti sila gnječenja Fv prema formuli:
                     Fv = 20 M
                     Ta sila Fv mora još djelovati tijekom pet sekundi nakon prestanka svakog vidljivog uočljivog pomicanja zaštitne konstrukcije.
                     Kada prednji dio krova zaštitne konstrukcije ne može izdržati punu silu gnječenja, sila mora djelovati dok se krov ne deformira toliko da se podudara s ravninom koja povezuje gornji dio zaštitne konstrukcije s onim dijelom prednje strane traktora koji može poduprijeti traktor kad se prevrne.
                     Nakon toga mora prestati djelovanje sile i greda se mora premjestiti tako da bude iznad onog dijela zaštitne konstrukcije koji bi mogao poduprijeti traktor kada se potpuno prevrne. Tada se mora ponovno opteretiti silom Fv.
                     3.2.1.1.6.
                           Dodatna ispitivanja udarom

                     Kada se tijekom ispitivanja udarom pojave lomovi ili pukotine koje nije moguće zanemariti, drugo ispitivanje mora se provesti odmah nakon ispitivanja udarom koja su prouzročila pojavu tih lomova ili pukotina, ali s visinom pada:
                     H’ = (H × 10–1) (12 + 4a) (1 + 2a)–1

                     pri čemu je ‚a’ omjer trajne deformacije (Dp) u odnosu na elastičnu deformaciju (De):
                     a = Dp / De

                     izmjereno u točki udara. Dodatna trajna deformacija koja nastane u drugom udaru ne smije prelaziti 30 % trajne deformacije nastale u prvom udaru.
                     Da bi se moglo provesti dodatno ispitivanje, potrebno je izmjeriti elastičnu deformaciju tijekom svih ispitivanja udarom.
                     3.2.1.1.7.
                           Dodatna ispitivanja gnječenjem

                     Ako se tijekom ispitivanja gnječenjem pojave lomovi ili pukotine, drugo slično ispitivanje gnječenjem sa silom 1,2 Fv mora se provesti odmah nakon ispitivanja gnječenjem koja su prouzročila pojavu tih lomova ili pukotina.
                     3.2.1.2.   Mjerenja koja treba obaviti

                     3.2.1.2.1.
                           Lomovi i pukotine

                     Nakon svakog ispitivanja svi nosivi elementi, spojevi i vezni elementi moraju se vizualno pregledati zbog lomova ili pukotina, pri čemu se manje pukotine na nebitnim dijelovima zanemaruju.
                     Zanemaruju se sve pukotine koje prouzroče rubovi utega njihala.
                     3.2.1.2.2.
                           Prodor u sigurnosni prostor

                     Tijekom svakog ispitivanja mora se pregledati zaštitna konstrukcija da se utvrdi je li koji dio zaštitne konstrukcije prodro u sigurnosni prostor oko vozačkog sjedala kako je određeno u točki 1.6.
                     Osim toga, sigurnosni prostor ne smije biti izvan zaštite zaštitne konstrukcije. Pri tom se smatra da je sigurnosni prostor izvan zaštite zaštitne konstrukcije ako bi bilo koji njezin dio dodirnuo ravno tlo kada se traktor prevrne u smjeru iz kojega djeluje ispitno opterećenje. Za donošenje ocjene o tome, prednje i stražnje gume te namještanje razmaka kotača trebaju biti najmanjih dimenzija prema specifikaciji proizvođača.
                     3.2.1.2.3.
                           Elastična deformacija (pri bočnom udaru)

                     Elastična deformacija mora se izmjeriti (810 + av) mm iznad indeksne točke sjedala, u vertikalnoj ravnini u kojoj djeluje opterećenje. Za to mjerenje može se upotrijebiti naprava slična napravi prikazanoj na slici 7.8.
                     3.2.1.2.4.
                           Trajna deformacija

                     Nakon posljednjeg ispitivanja gnječenjem, trajna deformacija zaštitne konstrukcije mora se zapisati. Prije početka ispitivanja mora se za tu namjenu upotrijebiti položaj glavnih elemenata zaštitne konstrukcije pri prevrtanju u odnosu na indeksnu točku.
                     3.2.2.   Statička ispitivanja

                     3.2.2.1.   Ispitivanja opterećenjem i gnječenjem

                     3.2.2.1.1.
                           Opterećenje straga

                                 3.2.2.1.1.1.

                                 Opterećenje se primjenjuje vodoravno, u vertikalnoj ravnini koja je usporedna sa središnjom ravninom traktora.
                                 Točka djelovanja opterećenja treba se nalaziti na onom dijelu zaštitne konstrukcije pri prevrtanju za koji je izvjesno da će prvi dodirnuti tlo u slučaju prevrtanja unatrag, što je uobičajeno gornji rub. Vertikalna ravnina u kojoj djeluje opterećenje mora biti udaljena od središnje ravnine za jednu trećinu vanjske širine gornjega dijela zaštitne konstrukcije.
                                 Ako je zaštitna konstrukcija na toj točki zakrivljena ili izbočena, dodatno se moraju dodati podmetači kako bi se omogućilo djelovanje opterećenja na tom dijelu, a da to ne povećava čvrstoću konstrukcije.

                                 3.2.2.1.1.2.

                                 Ispitni sklop se mora pričvrstiti na tlo kako je opisano u 3.1.6.3.

                                 3.2.2.1.1.3.

                                 Energija koju tijekom ispitivanja apsorbira zaštitna konstrukcija, mora najmanje iznositi:
                                 Eil = 2,165 × 10–7 M L2

                                 ili
                                 Eil = 0,574 × I

                                 3.2.2.1.1.4.

                                 Za traktore sa zakretnim vozačkim mjestom (zakretnim sjedalom i kolom upravljača), energija mora biti najveća od vrijednosti određenih odabranim gornjim formulama i sljedećom formulom:
                                 Eil = 500 + 0,5 M

                           3.2.2.1.2.
                           Opterećenje sprijeda

                                 3.2.2.1.2.1.

                                 Opterećenje se primjenjuje vodoravno, u vertikalnoj ravnini koja je usporedna sa središnjom ravninom traktora. Točka djelovanja opterećenja treba se nalaziti na onom dijelu zaštitne konstrukcije pri prevrtanju za koji je izvjesno da će prvi dodirnuti tlo u slučaju bočnog prevrtanja u vožnji naprijed, što je uobičajeno gornji rub. Točka djelovanja opterećenja mora se nalaziti na jednoj šestini širine vrha zaštitne konstrukcije prema unutra od vertikalne ravnine usporedne s uzdužnom središnjom ravninom traktora koja dodiruje vanjski rub krova zaštitne konstrukcije.
                                 Ako je zaštitna konstrukcija na toj točki zakrivljena ili izbočena, dodatno se moraju dodati podmetači kako bi se omogućilo djelovanje opterećenja na tom dijelu, a da to ne povećava čvrstoću konstrukcije.

                                 3.2.2.1.2.2.

                                 Ispitni sklop se mora pričvrstiti na tlo kako je opisano u 3.1.6.3.

                                 3.2.2.1.2.3.

                                 Energija koju tijekom ispitivanja apsorbira zaštitna konstrukcija, mora najmanje iznositi:
                                 Eil = 500 + 0,5 M

                                 3.2.2.1.2.4.

                                 U slučaju traktora sa zakretnim vozačkim mjestom (zakretnim sjedalom i kolom upravljača):

                                             —

                                             ako je zaštitna konstrukcija stražnji zaštitni luk s dva nosača, primjenjuje se gornja formula,

                                             —

                                             za druge tipove zaštitne konstrukcije, energija treba biti najveća od vrijednosti određenih gornjom formulom ili jednom od niže odabranih formula:
                                             Eil = 2,165 × 10–7 ML2

                                             ili
                                             Eil = 0,574 I

                           3.2.2.1.3.
                           Bočno opterećenje

                                 3.2.2.1.3.1.

                                 Bočno opterećenje treba djelovati vodoravno u vertikalnoj ravnini okomitoj na središnju ravninu traktora koja prolazi 60 mm ispred indeksne točke sjedala, kad je sjedalo u središnjem položaju uzdužnog namještanja. Točka djelovanja opterećenja treba biti onaj dio zaštitne konstrukcije pri prevrtanju za koji je izvjesno da će prvi dodirnuti tlo tijekom bočnoga prevrtanja, što je uobičajeno gornji rub.

                                 3.2.2.1.3.2.

                                 Ispitni sklop se mora pričvrstiti na tlo kako je opisano u 3.1.6.3.

                                 3.2.2.1.3.3.

                                 Energija koju tijekom ispitivanja apsorbira zaštitna konstrukcija, mora najmanje iznositi:
                                 Eis = 1,75 M

                                 3.2.2.1.3.4.

                                 U slučaju traktora sa zakretnim vozačkim mjestom (zakretnim sjedalom i kolom upravljača), točka djelovanja opterećenja mora se nalaziti na ravnini koja je okomita na središnju ravninu i prolazi kroz središnju točku odsječka koji povezuje dvije indeksne točke sjedala, određene povezivanjem dvaju različitih položaja sjedala. Za zaštitne konstrukcije s dva nosača, opterećenje mora djelovati na jednoga od njih.

                                 3.2.2.1.3.5.

                                 U slučaju traktora sa zakretnim vozačkim mjestom (zakretnim sjedalom i kolom upravljača) kod kojih je zaštitna konstrukcija stražnji zaštitni luk s dva nosača, energija je veća od vrijednosti određenih sljedećim formulama:
                                 Eis = 1,75 M
                                 ili
                                 Eis = 1,75 M (B6 + B) / 2B

                           3.2.2.1.4.
                           Gnječenje straga

                     Sve odredbe su istovrijedne odredbama iz 3.2.1.1.4.
                     3.2.2.1.5.
                           Gnječenje sprijeda

                     Sve odredbe su istovrijedne odredbama iz 3.2.1.1.5.
                     3.2.2.1.6.
                           Dodatno ispitivanje preopterećenjem (slike od 7.9. do 7.11.)

                     Ispitivanje preopterećenjem mora se obaviti u svim slučajevima kada se sila smanji za više od 3 % tijekom posljednje deformacije od 5 % koja se pojavi kad konstrukcija apsorbira zahtijevanu energiju (vidjeti sliku 7.10.).
                     Ispitivanje preopterećenjem uključuje postupno povećavanje vodoravnog opterećenja s porastom po 5 % od početne zahtijevane energije do najviše 20 % od dodane energije (vidjeti sliku 7.11.).
                     Ispitivanje preopterećenjem zadovoljava ako se nakon svakog porasta od 5, 10 ili 15 % zahtijevane energije sila smanji za manje od 3 % pri porastu od 5 % i ostane veća od 0,8 Fmax.
                     Ispitivanje preopterećenjem zadovoljava ako sila prelazi 0,8 Fmax nakon što konstrukcija apsorbira 20 % dodane energije.
                     Tijekom ispitivanja preopterećenjem dopušteni su dodatni lomovi ili pukotine i/ili prodor u sigurnosni prostor ili da on ostane bez zaštite kao posljedica elastične deformacije. Međutim, nakon prestanka opterećenja konstrukcija ne smije prodrijeti u sigurnosni prostor koji mora biti potpuno zaštićen.
                     3.2.2.1.7.
                           Dodatna ispitivanja gnječenjem

                     Ako se tijekom ispitivanja gnječenjem pojave lomovi ili pukotine koje se ne mogu zanemariti, slično ispitivanje gnječenjem, ali sa silom 1,2 Fv, mora se provesti odmah nakon ispitivanja gnječenjem koja su prouzročila pojavu tih lomova ili pukotina.
                     3.2.2.2.   Mjerenja koja treba obaviti

                     3.2.2.2.1.
                           Lomovi i pukotine

                     Nakon svakog ispitivanja svi nosivi elementi, spojevi i vezni elementi moraju se vizualno pregledati zbog lomova ili pukotina, pri čemu se manje pukotine na nebitnim dijelovima zanemaruju.
                     3.2.2.2.2.
                           Prodor u sigurnosni prostor

                     Tijekom svakog ispitivanja mora se pregledati zaštitna konstrukcija da se utvrdi je li koji dio zaštitne konstrukcije prodro u sigurnosni prostor oko vozačkog sjedala kako je određeno u Prilogu I. točki 1.6.
                     Osim toga, pregledom se mora utvrditi nalazi li se koji dio sigurnosnog prostora izvan zaštite zaštitne konstrukcije. Pri tom se smatra da je sigurnosni prostor izvan zaštite zaštitne konstrukcije ako pri prevrtanju bilo koji njegov dio dođe u dodir s ravnim tlom kada se traktor prevrne u smjeru iz kojega djeluje ispitno opterećenje. Pri tom se pretpostavlja da su mjere prednjih i stražnjih guma te namještanje razmaka kotača najmanje mjere prema specifikaciji proizvođača.
                     3.2.2.2.3.
                           Elastična deformacija pri bočnom udaru

                     Elastična deformacija mora se izmjeriti (810 + av) mm iznad indeksne točke sjedala, u vertikalnoj ravnini u kojoj djeluje opterećenje. Za to mjerenje može se upotrijebiti naprava slična napravi prikazanoj na slici 7.8.
                     3.2.2.2.4.
                           Trajna deformacija

                     Nakon posljednjeg ispitivanja gnječenjem, trajna deformacija zaštitne konstrukcije mora se zapisati. Prije početka ispitivanja mora se za tu svrhu upotrijebiti položaj glavnih elemenata zaštitne konstrukcije pri prevrtanju u odnosu na indeksnu točku.
                     Proširenja na druge modele traktora
                     3.3.1.   (ne primjenjuje se)
                     3.3.2.   Tehničko proširenje

                     Kada se dogode tehničke preinake na traktoru, zaštitnoj konstrukciji ili načinu pričvršćenja zaštitne konstrukcije na traktor, tehnička služba koja je obavila prvotno ispitivanje može izdati ‚izvješće o tehničkom proširenju’ u sljedećim slučajevima:
                     3.3.2.1.   Proširenja rezultata ispitivanja zaštitne konstrukcije na druge modele traktora

                     Ispitivanja udarom i gnječenjem nije potrebno provoditi na svakom modelu traktora, pod uvjetom da zaštitna konstrukcija i traktor ispunjavaju uvjete iz niže navedenih točaka od 3.3.2.1.1. do 3.3.2.1.5.

                                 3.3.2.1.1.

                                 Konstrukcija mora biti istovjetna onoj koja je bila ispitana.

                                 3.3.2.1.2.

                                 Zahtijevana energija ne smije prelaziti za više od 5 % izračunanu energiju za prvotno ispitivanje.

                                 3.3.2.1.3.

                                 Način pričvršćenja i sastavni dijelovi traktora na koje se konstrukcija pričvršćuje moraju biti istovjetni.

                                 3.3.2.1.4.

                                 Svi sastavni dijelovi kao što su blatobrani i poklopac motora koji mogu služiti za nošenje zaštitne konstrukcije moraju biti istovjetni.

                                 3.3.2.1.5.

                                 Položaj i kritične mjere sjedala u zaštitnoj konstrukciji te relativni položaj zaštitne konstrukcije na traktoru moraju biti takvi da sigurnosni prostor ostane unutar zaštite deformirane konstrukcije tijekom svih ispitivanja (to se mora provjeriti na temelju iste reference za sigurnosni prostor kao u prvotnom izvješću o ispitivanju, tj. referentne točke sjedala (SRP) ili indeksne točke sjedala (SIP).

                           3.3.2.2.   Proširenje rezultata ispitivanja zaštitne konstrukcije na preinačene modele zaštitne konstrukcije

                     Taj se postupak mora slijediti kada nisu ispunjeni uvjeti iz točke 3.3.2.1., dok se ne smije upotrijebiti kada je način pričvršćenja zaštitne konstrukcije na traktor preinačen (npr. gumeni podmetači zamijenjeni mehaničkim ogibljenjem):

                                 3.3.2.2.1.

                                 preinake koje ne utječu na rezultate prvotnog ispitivanja (npr. pričvršćenje zavarivanjem ploče za ugradbu neke opreme na mjesto na zaštitnoj konstrukciji koje nije kritično), dodavanje sjedala s drukčijim položajem indeksne točke sjedala u zaštitnoj konstrukciji (pod uvjetom da se provjeri je (su) li novi sigurnosni prostor (prostori) ostao (ostali) unutar zaštite zaštitne konstrukcije deformirane tijekom svih ispitivanja);

                                 3.3.2.2.2.

                                 preinake koje bi mogle utjecati na rezultate prvotnoga ispitivanja ne dovodeći u pitanje prihvatljivost zaštitne konstrukcije (npr. preinaka nosivih elemenata, preinaka načina pričvršćivanja zaštitne konstrukcije na traktor). Može se provesti validacijsko ispitivanje, a rezultate ispitivanja navesti u izvješću o proširenju.
                                 Određena su sljedeća ograničenja za tu vrstu proširenja:

                                             3.3.2.2.2.1.

                                             najviše pet proširenja može se prihvatiti bez validacijskog ispitivanja;

                                             3.3.2.2.2.2.

                                             rezultati validacijskog ispitivanja prihvaćaju se za proširenja ako su ispunjeni svi uvjeti za prihvaćanje iz OECD Koda i:

                                                         ako deformacija izmjerena nakon svakog ispitivanja udarom ne odstupa od deformacije izmjerene nakon svakog ispitivanja udarom koja je navedena u prvotnom izvješću o ispitivanju za više od ± 7 % (u slučaju dinamičkog ispitivanja);

                                                         ako sila koja je bila izmjerena kad je zahtijevana razina energije bila dosegnuta u različitim ispitivanjima vodoravnim opterećenjem ne odstupa za više od ± 7 % od sile izmjerene kad je zahtijevana razina energije bila dosegnuta u prvotnom ispitivanju i ako deformacija (4) izmjerena kad je zahtijevana razina energije bila dosegnuta u različitim ispitivanjima vodoravnim opterećenjem ne odstupa za više od ± 7 % od deformacije izmjerene kad je zahtijevana razina energije bila dosegnuta u prvotnom ispitivanju (u slučaju statičkog ispitivanja);

                                             3.3.2.2.2.3.

                                             više od jedne preinake zaštitne konstrukcije može se uključiti u jedno izvješće o proširenju ako one predstavljaju više izvedbi iste zaštitne konstrukcije, ali se samo jedno validacijsko ispitivanje može prihvatiti u jednom izvješću o proširenju. Izvedbe koje nisu ispitane moraju biti opisane u posebnom odjeljku izvješća o proširenju.

                                 3.3.2.2.3.

                                 Povećanje referentne mase koju je odredio proizvođač za zaštitnu konstrukciju koja je već bila ispitana. Ako proizvođač želi zadržati isti broj homologacije, izvješće o proširenju može se izdati nakon što se provede validacijsko ispitivanje (u tom slučaju ne primjenjuje se ograničenje od ± 7 % određeno u 3.3.2.2.2.2.).

                           3.4.   (ne primjenjuje se)
                     3.5.   Ponašanje zaštitne konstrukcije na niskim temperaturama

                                 3.5.1.

                                 Kada se za zaštitnu konstrukciju navede da je otporna na krhkost pri niskim temperaturama proizvođač treba navesti pojedinosti koje se moraju u uključiti u izvješće.

                                 3.5.2.

                                 Sljedeći zahtjevi i postupci namijenjeni su za osiguranje čvrstoće i otpornosti na krti lom pri niskim temperaturama. Preporučuje se da sljedeći najmanji zahtjevi za materijale budu uzeti u obzir kod ocjene prikladnosti zaštitne konstrukcije za rad pri niskim temperaturama u onim zemljama koje zahtijevaju takvu dodatnu zaštitu tijekom uporabe.

                                 3.5.2.1.

                                 Vijci i matice koji su upotrijebljeni za pričvršćenje zaštitne konstrukcije na traktor i za spajanje nosećih dijelova zaštitne konstrukcije trebaju imati dokazana odgovarajuća svojstva žilavosti pri niskim temperaturama.

                                 3.5.2.2.

                                 Sve elektrode za zavarivanje koje su upotrijebljene za proizvodnju nosećih elemenata zaštitne konstrukcije i veznih elemenata traktora moraju biti spojive s materijalom zaštitne konstrukcije kako je prikazano niže u 3.5.2.3.

                                 3.5.2.3.

                                 Čelični materijali za noseće elemente zaštitne konstrukcije moraju biti materijali dokazane žilavosti koji ispunjavaju najmanje zahtjeve s obzirom na energiju udara određenu ispitivanjem po Charpyju epruvetom s V zarezom kako je prikazano u tablici 7.1. Vrsta i kvaliteta čelika moraju se navesti u skladu s normom ISO 630:1995.
                                 Smatra se da čelična valjana traka debljine manje od 2,5 mm i sa sadržajem ugljika manjim od 0,2 % zadovoljava taj zahtjev.
                                 Noseći elementi zaštitne konstrukcije koji su izrađeni iz nečeličnih materijala moraju imati istovrijednu otpornost na udar pri niskim temperaturama.

                                 3.5.2.4.

                                 Pri ispitivanju zahtjeva s obzirom na energiju udara po Charpyju s V zarezom veličina epruvete ne smije biti manja od najveće od veličina navedenih u tablici 7.1., za ispitivani materijal.

                                 3.5.2.5.

                                 Ispitivanja po Charpyju s V zarezom moraju se provoditi u skladu s postupkom iz ASTM A 370-1979, osim za veličine epruveta koje trebaju odgovarati dimenzijama danim u tablici 7.1.

                                    Tablica 7.1.

                                    Najmanje energije udara ispitivanjem po Charpyju s V zarezom

                                             Veličina epruvete

                                             Energija pri

                                             Energija pri

                                             –30 °C

                                             –20 °C

                                             mm

                                             J

                                             J (6)

                                             10 × 10 (5)

                                             11

                                             27,5

                                             10 × 9

                                             10

                                             25

                                             10 × 8

                                             9,5

                                             24

                                             10 × 7,5 (5)

                                             9,5

                                             24

                                             10 × 7

                                             9

                                             22,5

                                             10 × 6,7

                                             8,5

                                             21

                                             10 × 6

                                             8

                                             20

                                             10 × 5 (5)

                                             7,5

                                             19

                                             10 × 4

                                             7

                                             17,5

                                             10 × 3,5

                                             6

                                             15

                                             10 × 3

                                             6

                                             15

                                             10 × 2,5 (5)

                                             5,5

                                             14

                                 3.5.2.6.

                                 Druga mogućnost za taj postupak je uporaba umirenoga ili polu-umirenog čelika za koji se mora odrediti odgovarajuća specifikacija. Vrsta i kvaliteta moraju se odrediti u skladu s normom ISO 630:1995, izmjena 1:2003

                                 3.5.2.7.

                                 Epruvete moraju biti uzdužne i moraju se uzeti iz ravnih limova, cijevi ili nosivih elemenata prije oblikovanja ili zavarivanja za uporabu u zaštitnoj konstrukciji. Epruvete iz cijevi ili nosivih elemenata moraju se uzeti iz sredine najvećeg bočnog dijela i ne smiju imati zavarenih mjesta.

                           3.6.   (ne primjenjuje se)

                        Slika 7.1.

                        Sigurnosni prostor

                                    Slika 7.1.a

                                    Bočni pogled

                                    Poprečni presjek u referentnoj ravnini

                                    Slika 7.1.b

                                    Pogled straga

                        Slika 7.1.c

                        Pogled odozgo

                        Slika 7.2.a

                        Sigurnosni prostor za traktore sa zakretnim sjedalom: zaštitni luk s dva nosača

                        Slika 7.2.b

                        Sigurnosni prostor za traktore sa zakretnim sjedalom: drugi tipovi zaštitne konstrukcije pri prevrtanju

                        Slika 7.3.

                        Uteg njihala i njegovi lanci i čelična uža za vješanje.

                        Slika 7.4.

                        Primjer sidrenja traktora (udar straga)

                        Slika 7.5.

                        Primjer sidrenja traktora (udar sprijeda)

                        Slika 7.6.

                        Primjer sidrenja traktora (bočni udar)

                        Slika 7.7.

                        Primjer naprave za gnječenje traktora

                        Slika 7.8.

                        Primjer naprave za mjerenje elastične deformacije

                        Slika 7.9.

                        Krivulja sila/deformacija

                        Ispitivanje preopterećenjem nije potrebno

                        Slika 7.10.

                        Krivulja sila/deformacija

                        Ispitivanje preopterećenjem je potrebno

                        Slika 7.11.

                        Krivulja sila/deformacija

                        Ispitivanje preopterećenjem mora se nastaviti

      (1)  OECD normirani kod za službena ispitivanja stražnjih zaštitnih konstrukcija pri prevrtanju na uskim traktorima na kotačima za poljoprivredu i šumarstvo.

      (2)  Za proširenje ispitivanja na izvješća o ispitivanju koja su izvorno koristila referentnu točku sjedala (SRP), zahtijevana ispitivanja moraju se obaviti u odnosu na SRP umjesto na indeksnu točku sjedala (SIP) te se korištenje SRP-a mora jasno navesti (vidjeti Prilog I.).

      (3)  Korisnike treba podsjetiti da je indeksna točka sjedala određena u skladu s ISO 5353 i da je to čvrsta točka s obzirom na traktor koja se ne pomiče kad se sjedalo namješta izvan srednjeg položaja. Za potrebe određivanja sigurnosnog prostora sjedalo se mora postaviti u najviši krajnji stražnji položaj.’ ”

      (4)  Trajna deformacija + elastična deformacija, izmjerene na točki kada se postiže zahtijevana razina energije.’ ”

      (5)  Pokazuje preporučljivu veličinu. Veličina epruvete ne smije biti veća od najveće preporučljive veličine koju omogućava materijal.

      (6)  Zahtijevana energija pri – 20 °C je 2,5 puta vrijednost navedena za – 30 °C. Drugi faktori utječu na udarnu čvrstoću, tj. smjer valjanja, čvrstoća, usmjerenost zrna i zavarivanje. Ti faktori moraju se uzeti u obzir pri izboru i uporabi čelika.
   PRILOG III.

      Izmjene Direktive 86/415/EEZ

   Direktiva 86/415/EEZ mijenja se kako slijedi:

               1.

               Prilog II. mijenja se kako slijedi:

                           (a)

                           točka 2.4.2.2.3. zamjenjuje se sljedećim:

                                       „2.4.2.2.3.

                                       hidraulični mehanizam podizača s trozglobnom poteznicom aktivira se pomoću upravljačkih naprava koje djeluju prema načelu da su isključene kad se ne drže aktivnim (tzv. načelo ‚hold-to run’).”

                           (b)

                           dodana je sljedeća točka 2.5.:
                           „2.5.   Upravljačka naprava (upravljačke naprave) za priključno vratilo.

                           2.5.1.   Ne smije biti moguće pokrenuti motor kad je uključeno priključno vratilo.
                           2.5.2.   Vanjske upravljačke naprave

                                       2.5.2.1.

                                       Upravljačke naprave moraju biti postavljene tako da ih rukovatelj može aktivirati sa sigurnog mjesta.

                                       2.5.2.2.

                                       Upravljačke naprave moraju biti konstruirane tako da ih nije moguće nenamjerno aktivirati.

                                       2.5.2.3.

                                       Upravljačke naprave trebaju djelovati prema načelu da su isključene kad se ne drže aktivnima, najmanje prve tri sekunde nakon aktiviranja.

                                       2.5.2.4.

                                       Vremenski razmak između aktiviranja upravljačke naprave i postizanja stanja previđenog funkcioniranja ne smije prelaziti vrijeme koje je tehnički potrebno za uključivanje/isključivanje sustava. Ako se taj vremenski razmak prijeđe, priključno vratilo mora se automatski isključiti.

                                       2.5.2.5.

                                       Uvijek mora biti moguće isključiti priključno vratilo (priključna vratila) iz vozačkog sjedala kao i pripadajućih vanjskih upravljačkih naprava. Isključivanje ima prednost u odnosu na druge upravljačke funkcije.

                                       2.5.2.6.

                                       Međudjelovanje između vanjske upravljačke naprave priključnog vratila i upravljačke naprave priključnog vratila koja se nalazi uz vozačko sjedalo nije dopušteno.”

               2.

               Prilog III. mijenja se kako slijedi:

                           —

                           ispod simbola 1. dodati „Kao drugu mogućnost može se upotrijebiti simbol 8.18. iz norme ISO 3767-1:1998”,

                           —

                           ispod simbola 3. dodati „Kao drugu mogućnost može se upotrijebiti simbol 8.19. iz norme ISO 3767-1:1998”,

                           —

                           ispod simbola 6. dodati „Kao drugu mogućnost može se upotrijebiti simbol 7.11. iz norme ISO 3767-2:1991, kombiniran sa simbolima od 7.1. do 7.5. norme ISO 3767-1:1998”,

                           —

                           ispod simbola 7. dodati „Kao drugu mogućnost za priključno vratilo može se upotrijebiti simbol 7.12. iz norme ISO 3767-2:1991, kombiniran sa simbolima od 7.1. do 7.5. iz norme ISO 3767-1:1991”.

         PRILOG IV.

      Izmjene Direktive 87/402/EEZ

   Direktiva 87/402/EEZ mijenja se kako slijedi:

               1.

               u Prilogu I. točka 1. zamjenjuje se sljedećim:

                           „1.

                           Definicije i zahtjevi točke 1. Koda 6 (1) Odluke OECD-a C(2008) 128 od 28. listopada 2008., s iznimkom točke 1.1. (traktori za poljoprivredu i šumarstvo), primjenjuju se i glase:
                           ‚1.   Definicije

                           1.1.   (ne primjenjuje se)
                           1.2.   Zaštitna konstrukcijama pri prevrtanju (ROPS)

                           Zaštitna konstrukcija pri prevrtanju (sigurnosna kabina ili kavez), dalje u tekstu ‚zaštitna konstrukcija’, znači konstrukcija na traktoru kojoj je bitna svrha spriječiti ili smanjiti opasnost za vozača u slučaju prevrtanja traktora pri uobičajenoj uporabi.
                           Svojstvo zaštitne konstrukcije pri prevrtanju je osiguravanje sigurnosnog prostora koji je dovoljno velik da zaštiti vozača kada sjedi unutar obrisa zaštitne konstrukcije ili u prostoru koji je ograničen nizom pravaca od vanjskih rubova konstrukcije do bilo kojeg dijela traktora koji može doći u dodir s tlom i može poduprijeti traktor u tom položaju ako se traktor prevrne.
                           1.3.   Razmak kotača

                           1.3.1.   Prethodna definicija: središnja ravnina kotača

                           Središnja ravnina kotača je ravnina koja je jednako udaljena od dviju ravnina koje dodiruju vanjske rubove oboda naplataka.
                           1.3.2.   Definicija razmaka kotača

                           Vertikalna ravnina kroz os kotača siječe njegovu središnju ravninu po pravcu koji se u jednoj točki dodiruje s površinom oslanjanja. Ako su A i B dvije točke tako određene za kotače na istoj osovini traktora, razmak kotača je udaljenost između točaka A i B. Razmak kotača se može tako odrediti za prednje i stražnje kotače. Kod udvojenih kotača, razmak kotača je udaljenost između središnjih ravnina parova kotača.
                           1.3.3.   Dodatna definicija: središnja ravnina traktora

                           Uzimaju se u obzir krajnji položaji točaka A i B za stražnju osovinu traktora koji daju najveću moguću vrijednost za razmak kotača. Vertikalna ravnina koja je okomita na dužinu AB u njezinoj središnjoj točki je središnja ravnina traktora.
                           1.4.   Razmak osovina

                           Razmak između vertikalnih ravnina koje prolaze kroz dvije gore određene dužine AB, jedne za prednje kotače i jedne za stražnje kotače.
                           1.5.   Određivanje indeksne točke sjedala; namještanje sjedala za ispitivanje

                           1.5.1.   Indeksna točka sjedala (SIP - Seat Index Point)
                               (2)

                           Indeksna točka sjedala određuje se u skladu s normom ISO 5353:1995.
                           1.5.2.   Položaj i namještanje sjedala za ispitivanje

                                       1.5.2.1.

                                       kada su nagib naslona sjedala i sjedna ploha podesivi, naslon sjedala i sjednu plohu treba namjestiti tako da je indeksna točka sjedala u najvišem krajnjem stražnjem položaju;

                                       1.5.2.2.

                                       kada je sjedalo opremljeno ovjesom, ovjes treba blokirati u središnjem položaju, osim ako je to protivno uputama koje je proizvođač sjedala jasno odredio;

                                       1.5.2.3.

                                       kada je položaj naslona sjedala podesiv samo po duljini i visini, uzdužna os koja prolazi kroz indeksnu točku sjedala mora biti usporedna s vertikalnom uzdužnom ravninom traktora koja prolazi kroz središte kola upravljača, uz najveće dopušteno odstupanje 100 mm od te ravnine.

                                 1.6.   Sigurnosni prostor

                           1.6.1.   Referentna ravnina i crta

                           Sigurnosni prostor (slika 6.1. u Prilogu II.) određen je u odnosu na referentnu ravninu i referentnu crtu:

                                       1.6.1.1.

                                       referentna ravnina je vertikalna, uobičajeno uzdužna, ravnina traktora koja prolazi kroz indeksnu točku sjedala i središte kola upravljača. Referentna ravnina se uobičajeno podudara sa središnjom uzdužnom ravninom traktora. Pretpostavlja se da se ta referentna ravnina tijekom opterećenja pomiče vodoravno sa sjedalom i kolom upravljača, ali da je okomita na traktor ili podnicu zaštitne konstrukcije pri prevrtanju;

                                       1.6.1.2.

                                       referentna crta je pravac na referentnoj ravnini koji prolazi kroz točku koja se nalazi 140 + ah iza i 90 – av ispod indeksne točke sjedala i prvu točku na obruču kola upravljača koji je presijeca kad se postavi u vodoravni položaj.

                                 1.6.2.   Određivanje sigurnosnog prostora za traktore s nezakretnim sjedalom

                           Sigurnosni prostor za traktore s nezakretnim sjedalom određen je u točkama 1.6.2.1. do 1.6.2.11. i, kad je traktor na vodoravnoj površini sa sjedalom, ako je podesivo, namještenim u najviši krajnji stražnji položaj) (3) i kolom upravljača, ako je podesivo, namještenim u središnji položaj za vozača u sjedećem položaju, ograničavaju ga sljedeće ravnine:

                                       1.6.2.1.

                                       dvije vertikalne ravnine na razmaku od po 250 mm s obje strane referentne ravnine koje dosežu 300 mm iznad ravnine određene u 1.6.2.8. i uzdužno najmanje 550 mm ispred vertikalne ravnine okomite na referentnu ravninu i prolazi postavljena (210 – ah) mm ispred indeksne točke sjedala;

                                       1.6.2.2.

                                       dvije vertikalne ravnine na razmaku od po 200 mm s obje strane referentne ravnine koje dosežu 300 mm iznad ravnine određene u 1.6.2.8. i uzdužno od površine određene u 1.6.2.11. do vertikalne ravnine okomite na referentnu ravninu i prolazi (210 – ah) mm ispred indeksne točke sjedala;

                                       1.6.2.3.

                                       nagnuta ravnina koja je okomita na referentnu ravninu, usporedna je s gornjom referentnom crtom i 400 mm iznad nje, nastavlja sa iza točke u kojoj ona presijeca vertikalnu ravninu koja je okomita na referentnu ravninu i koja prolazi kroz točku (140 – ah) mm postavljenu iza indeksne točke sjedala;

                                       1.6.2.4.

                                       nagnuta ravnina, okomita na referentnu ravninu koja se spaja s ravninom određenom u 1.6.2.3. na njezinom krajnjem stražnjem rubu i završava na vrhu naslon sjedala;

                                       1.6.2.5.

                                       vertikalna ravnina okomita na referentnu ravninu, prolazi najmanje 40 mm ispred kola upravljača i najmanje 760 – ah ispod indeksne točke sjedala;

                                       1.6.2.6.

                                       cilindrična površina čija je os okomita na referentnu ravninu, ima polumjer 150 mm i dodiruje ravnine određene u točkama 1.6.2.3. i 1.6.2.5.;

                                       1.6.2.7.

                                       dvije usporedne nagnute ravnine, koje polaze kroz gornje rubove ravnina određene u 1.6.2.1., pri čemu je nagnuta ravnina na stani djelovanja udara najmanje 100 mm udaljena od referentne ravnine iznad sigurnosnog područja;

                                       1.6.2.8.

                                       vodoravna ravnina koja prolazi kroz točku 90 - av ispod indeksne točke sjedala;

                                       1.6.2.9.

                                       dva dijela vertikalne ravnine okomite na referentnu ravninu koja prolazi 210 – ah ispred indeksne točke sjedala, pri čemu oba ta dijela spajaju odgovarajuće krajnje stražnje rubove ravnina određene u 1.6.2.1. s krajnjim prednjim rubovima ravnina određenim u 1.6.2.2. gore;

                                       1.6.2.10.

                                       dva dijela vodoravne ravnine koja prolazi 300 mm iznad ravnina određenih u 1.6.2.8., pri čemu oba ta dijela spajaju odgovarajuće krajnje gornje rubove ravnina određene u 1.6.2.2. s krajnjim donjim rubovima nagnutih ravnina određenim u 1.6.2.7. gore;

                                       1.6.2.11.

                                       površina, koja je po potrebi zakrivljena, čija je izvodnica okomita na referentnu ravninu i leži na stražnjoj strani naslona sjedala.

                                 1.6.3.   Određivanje sigurnosnog prostora za traktore sa zakretnim vozačkim mjestom

                           Za traktore sa zakretnim vozačkim mjestom (zakretno sjedalo i kolo upravljača), sigurnosni prostor je obris dvaju sigurnosnih prostora koji su određeni s dva različita položaja kola upravljača i sjedala.
                           1.6.4.   Dodatna sjedala

                                       1.6.4.1.

                                       U slučaju traktora koje je moguće opremiti dodatnim sjedalima, tijekom ispitivanja uzima se u obzir obris koji uključuje indeksne točke sjedala za sve ponuđene mogućnosti. Zaštitna konstrukcija ne smije ulaziti u širi sigurnosni prostor u kojem su uzete u obzir te različite indeksne točke sjedala.

                                       1.6.4.2.

                                       U slučaju kada se nakon provedenog ispitivanja ponudi novi mogući položaj sjedala, mora se utvrditi je li sigurnosni prostor oko nove indeksne točke sjedala u granicama prije određenog obrisa. Ako nije, mora se obaviti novo ispitivanje.

                                 1.7.   Dopuštena odstupanja mjerenja

                                       Linearne dimenzije

                                       :

                                       ± 3 mm

                                       osim za

                                       :

                                                   —

                                                   :

                                                   deformaciju guma

                                                   :

                                                   ± 1 mm

                                                   —

                                                   :

                                                   deformaciju konstrukcije tijekom vodoravnog opterećivanja

                                                   :

                                                   ± 1 mm

                                                   —

                                                   :

                                                   visinu pada utega njihala

                                                   :

                                                   ± 1 mm

                                       Mase

                                       :

                                       ± 1 %

                                       Sile

                                       :

                                       ± 2 %

                                       Kutovi

                                       :

                                       ± 2°

                                 1.8.   Simboli

                                       ah

                                       (mm)

                                       polovina vodoravnog namještanja sjedala

                                       av

                                       (mm)

                                       polovina namještanja sjedala po visini

                                       B

                                       (mm)

                                       najmanja ukupna širina traktora

                                       Bb

                                       (mm)

                                       najveća vanjska širina zaštitne konstrukcije

                                       D

                                       (mm)

                                       deformacija (mm) konstrukcije na točki udara (dinamičko ispitivanje) ili na točki i pravcu djelovanja opterećenja (statičko ispitivanje)

                                       D′

                                       (mm)

                                       deformacija (mm) konstrukcije za izračunanu zahtijevanu energiju

                                       Ea

                                       (J)

                                       apsorbirana energija deformacije u trenutku prestanka opterećenja. Površina koja se nalazi unutar krivulje F-D

                                       Ei

                                       (J)

                                       apsorbirana energija deformacije. Površina ispod krivulje F-D

                                       E′i

                                       (J)

                                       apsorbirana energija deformacije nakon dodatnog opterećenja zbog pojave loma ili prskotine

                                       E′′i

                                       (J)

                                       apsorbirana energija deformacije u ispitivanju preopterećenjem u slučaju kad je prije početka tog ispitivanja preopterećenjem uklonjeno opterećenje. Površina ispod krivulje F-D

                                       Eil

                                       (J)

                                       ulazna energija koju treba apsorbirati tijekom uzdužnog opterećenja

                                       Eis

                                       (J)

                                       ulazna energija koju treba apsorbirati tijekom bočnog opterećenja

                                       F

                                       (N)

                                       sila statičkog opterećenja

                                       F′

                                       (N)

                                       sila opterećenja za izračunanu zahtijevanu energiju koja odgovara energiji E’i

                                       F-D

                                       krivulja sila/deformacija

                                       Fi

                                       (N)

                                       sila djelovanja na stražnji kruti element

                                       Fmax

                                       (N)

                                       najveća sila statičkog opterećenja koja se pojavi tijekom opterećenja (N), izuzimajući preopterećenje

                                       Fv

                                       (N)

                                       sila vertikalnog gnječenja

                                       H

                                       (mm)

                                       visina pada utega njihala (dinamičko ispitivanje)

                                       H′

                                       (mm)

                                       visina pada utega njihala za dodatno ispitivanje (dinamičko ispitivanje)

                                       I

                                       (kgm2)

                                       referentni moment inercije traktora oko središnje osi stražnjih kotača, bez obzira kolika je masa tih stražnjih kotača

                                       L

                                       (mm)

                                       referentni razmak osovina traktora

                                       M

                                       (kg)

                                       referentna masa traktora tijekom ispitivanja čvrstoće (kg), kako je određena u Prilogu II. odjeljku 3.1.1.4.

               2.

               Prilog II. zamjenjuje se sljedećim tekstom:

                  „PRILOG II.

                     Tehnički zahtjevi

                  Tehnički zahtjevi za EZ homologaciju tipa zaštitnih konstrukcija pri prevrtanju, ugrađenih ispred vozačevog sjedala na uskim traktorima na kotačima za poljoprivredu ili šumarstvo, su oni koji su navedeni u točki 3. Koda 6 (4) Odluke OECD-a C(2008) 128 iz listopada 2008., s iznimkom točaka 3.2.4. (Izvješće o ispitivanju), 3.4.1. (Administrativno proširenje), 3.5. (Označivanje) i 3.7. (Značajke sidrišta sigurnosnog pojasa), glase kako slijedi:

                     ‚3.   PRAVILA I SMJERNICE
                     3.1.   Preduvjeti za ispitivanje čvrstoće

                     3.1.1.   Izvođenje dvaju prethodnih ispitivanja

                     Zaštitna konstrukcija može se podvrgnuti ispitivanjima čvrstoće samo ako je uspješno izvedeno ispitivanje bočne stabilnosti i ispitivanje nenastavljanja prevrtanja (vidjeti dijagram toka na slici 6.3.).
                     3.1.2.   Priprema za prethodna ispitivanja

                                 3.1.2.1.

                                 Traktor mora biti opremljen zaštitnom konstrukcijom u sigurnosnom položaju.

                                 3.1.2.2.

                                 Traktor mora biti opremljen gumama s najvećim promjerom koji je odredio proizvođač i najmanjim poprečnim presjekom za gume s tim promjerom. Gume ne smiju biti napunjene s balastnom tekućinom i moraju biti napuhane do preporučenog tlaka za rad na polju.

                                 3.1.2.3.

                                 Stražnji kotači moraju se namjestiti na najuži razmak kotača, a prednji kotači čim bliže tom razmaku kotača. Ako su moguća dva namještanja razmaka prednjih kotača, koji se podjednako razlikuju od najužeg namještanja razmaka stražnjih kotača, mora se odabrati širi od ta dva namještanja razmaka kotača.

                                 3.1.2.4.

                                 Svi spremnici u traktoru moraju se napuniti ili se tekućine moraju zamijeniti istovrijednom masom na odgovarajućem položaju.

                                 3.1.2.5.

                                 Sva oprema koja se upotrebljava u serijskoj proizvodnji mora se ugraditi na traktor u uobičajenom položaju.

                           3.1.3.   Ispitivanje bočne stabilnosti

                                 3.1.3.1.

                                 Traktor, pripremljen kako je gore navedeno, postavlja se na vodoravnu ravninu tako da se okretišna točka prednje osovine ili, u slučaju zglobnog traktora, vodoravna okretišna točka između obiju osovina može slobodno pomicati.

                                 3.1.3.2.

                                 S dizalicom ili kukom nagnuti dio traktora koji je čvrsto povezan s osovinom koja nosi više od 50 % težine traktora, pri čemu treba stalno mjeriti kut nagiba. Taj kut mora biti najmanje 38° u trenutku kada je traktor u položaju labilne ravnoteže na kotačima dodirujući tlo. Ispitivanje se provodi tako da se kolo upravljača okrene jednom do krajnjeg desnog položaja i jednom do krajnjeg lijevog položaja.

                           3.1.4.   Ispitivanje nenastavljanja prevrtanja

                     3.1.4.1.   Opće odredbe

                     Cilj je ovog ispitivanja provjeriti može li zaštitna konstrukcija ugrađena na traktor za zaštitu vozača zadovoljavajuće spriječiti nastavljanje prevrtanja traktora kada se bočno prevrne na strmini s nagibom 1:1,5 (slika 6.4.).
                     Dokaz nastavljanja prevrtanja može se dobiti u skladu s jednom od dviju metoda iz 3.1.4.2. i 3.1.4.3.
                     3.1.4.2.   Dokazivanje svojstva nenastavljanja prevrtanja ispitivanjem na prevrtanje

                                 3.1.4.2.1.

                                 Ispitivanje na prevrtanje mora se obaviti na ispitnoj strmini duljine najmanje četiri metra (vidjeti sliku 6.4.). Površina mora biti prekrivena slojem materijala debljine 18 cm čiji indeks penetracije stošca, izmjeren u skladu s normama ASAE S313.3 FEB1999 i ASAE EP542 FEB1999 koje se odnose na stožasti penetrometar za tlo, iznosi:
                                 A = 235 ± 20
                                 ili
                                 B = 335 ± 20

                                 3.1.4.2.2.

                                 Traktor (pripremljen kako je opisano u točki 3.1.2.) bočno se prevrne s početnom brzinom 0. Za tu svrhu traktor se postavi na vrh ispitne strmine tako da se vanjski kotači oslanjaju na strminu i da je središnja ravnina traktora usporedna s vodoravnim crtama strmine. Nakon što udari ispitnu strminu, traktor se može odbiti od plohe i sam podignuti, tako da se zavrti oko gornjeg ruba zaštitne konstrukcije, ali se ne smije prevrnuti na drugu stranu. Ponovno mora pasti na stranu kojom je prvi put udario.

                           3.1.4.3.   Dokazivanje svojstva nenastavljanja prevrtanja proračunom

                                 3.1.4.3.1.

                                 Za provjeru nenastavljanja prevrtanja proračunom moraju se utvrditi podaci za sljedeće značajke traktora (vidjeti sliku 6.5.):

                                             B0

                                             (m)

                                             širina stražnje gume

                                             B6

                                             (m)

                                             širina zaštitne konstrukcije između desne i lijeve točke udara

                                             B7

                                             (m)

                                             širina poklopca motora

                                             D0

                                             (rad)

                                             kut zakretanja prednje osovine od početka do završetka zakretanja

                                             D2

                                             (m)

                                             visina prednjih guma pri punom oterećenju osovine

                                             D3

                                             (m)

                                             visina stražnjih guma pri punom oterećenju osovine

                                             H0

                                             (m)

                                             visina točke zakretanja prednje osovine

                                             H1

                                             (m)

                                             visina težišta

                                             H6

                                             (m)

                                             visina točke udara

                                             H7

                                             (m)

                                             visina poklopca motora

                                             L2

                                             (m)

                                             vodoravni razmak između težišta i prednje osovine

                                             L3

                                             (m)

                                             vodoravni razmak između težišta i stražnje osovine

                                             L6

                                             (m)

                                             vodoravni razmak između težišta i prednje točke presjeka zaštitne konstrukcije (ispred koje stoji znak minus, ako ta točka leži ispred ravnine težišta)

                                             L7

                                             (m)

                                             vodoravni razmak između težišta i prednjeg ruba poklopca motora

                                             Mc

                                             (kg)

                                             masa traktora koja je upotrijebljena za proračun

                                             Q

                                             (kgm2)

                                             moment inercije oko uzdužne osi kroz težište

                                             S

                                             (m)

                                             širina razmaka stražnjih kotača

                                       Zbroj širine razmaka kotača (S) i gume (B0) mora biti veći od širine zaštitne konstrukcije B6.

                                 3.1.4.3.2.

                                 Pri proračunima mogu se pretpostaviti sljedeća pojednostavljenja:

                                             3.1.4.3.2.1.

                                             traktor koji se ne kreće prevrće se na strmini s nagibom 1:1,5 balansirajući oko prednje osovine, čim težište po vertikali bude iznad osi vrtnje;

                                             3.1.4.3.2.2.

                                             os vrtnje je usporedna s uzdužnom osi traktora i prolazi kroz središte dodirnih površina početka nagiba prednjeg i stražnjega kotača s podlogom na početku nagiba;

                                             3.1.4.3.2.3.

                                             traktor ne klizi na strmini;

                                             3.1.4.3.2.4.

                                             udar na strminu djelomično je elastičan s koeficijentom elastičnosti:
                                             U = 0,2

                                             3.1.4.3.2.5.

                                             dubina penetracije u strminu i deformacija zaštitne konstrukcije zajedno iznose:
                                             T = 0,2 m

                                             3.1.4.3.2.6.

                                             nijedan drugi sastavni dio ne prodire u strminu.

                                 3.1.4.3.3.

                                 Računalni program BASIC (5) namijenjen za određivanje ponašanja pri bočnom prevrtanju uskog traktora sa sprijeda ugrađenom zaštitnom konstrukcijom dio je ovog koda, s primjerima od 6.1. do 6.11.

                           3.1.5.   Metode mjerenja

                     3.1.5.1.   Vodoravni razmaci između težišta i stražnje (L3) ili prednje (L2) osovine

                     Razmak između prednje i stražnje osovine mora se izmjeriti na obje stane traktora radi provjere da nema zakretanja upravljanih kotača.
                     Razmaci između težišta i stražnje osovine (L3) ili prednje osovine (L2) mora se izračunati iz raspodjele mase traktora između stražnjih i prednjih kotača.
                     3.1.5.2.   Visina prednjih (D3) i stražnjih (D2) guma

                     Razmak od najviše točke na gume do ravnine tla (slika 6.5.) mora se izmjeriti, pri čemu se za prednje i stražnje guma upotrebljava ista metoda.
                     3.1.5.3.   Vodoravni razmak između težišta i prednje točke presjeka zaštitne konstrukcije (L6)

                     Razmak između težišta i prednje točke presjeka zaštitne konstrukcije mora se izmjeriti (slike 6.6.a, 6.6.b i 6.6.c). Ako je zaštitna konstrukcija ispred ravnine težišta, izmjerena vrijednost dobiva negativni predznak (–L6).
                     3.1.5.4.   Širina zaštitne konstrukcije (B6)

                     Razmak između desne i lijeve točke udara na oba vertikalna nosača konstrukcije mora se izmjeriti.
                     Točka udara određena je ravninom koja dodiruje zaštitnu konstrukciju prolazeći kroz pravac koji određuju gornje vanjske točke prednjih i stražnjih guma (slika 6.7.).
                     3.1.5.5.   Visina zaštitne konstrukcije (H6)

                     Vertikalni razmak od točke udara na zaštitnoj konstrukciji do ravnine tla mora se izmjeriti.
                     3.1.5.6.   Visina poklopca motora (H7)

                     Vertikalni razmak od točke udara na poklopcu motora do ravnine tla mora se izmjeriti.
                     Točka udara određena je ravninom koja dodiruje poklopac motora i zaštitnu konstrukciju prolazeći kroz pravac koji određuju gornje vanjske točke prednje gume (slika 6.7.). Mjerenja se moraju napraviti na obje strane poklopca motora.
                     3.1.5.7.   Širina poklopca motora (B7)

                     Razmak između obiju prethodno određenih točaka udara na poklopac motora mora se izmjeriti.
                     3.1.5.8.   Vodoravni razmak između težišta i prednjeg ruba poklopca motora (L7)

                     Razmak od točke udara na poklopac motora, kako je prethodno određen, do težišta mora se izmjeriti.
                     3.1.5.9.   Visina točke zakretanja prednje osovine (H0)

                     Vertikalni razmak između okretišne točke prednje osovine i osi prednjih guma (H01) mora biti naveden u proizvođačevom tehničkom izvješću i mora se provjeriti.
                     Vertikalni razmak od osi prednjih guma do ravnine tla (H02) mora se izmjeriti (slika 6.8.).
                     Visina okretišne točke prednje osovine (H0) je zbroj obiju prethodnih vrijednosti.
                     3.1.5.10.   Razmak stražnjih kotača (S)

                     Najmanji razmak stražnjih kotača s ugrađenim gumama najveće veličine prema specifikaciji proizvođača mora se izmjeriti (slika 6.9.).
                     3.1.5.11.   Širina stražnje gume (B0)

                     Razmak između vanjske i unutarnje vertikalne ravnine stražnje gume na njezinom gornjem dijelu mora se izmjeriti (slika 6.9.).
                     3.1.5.12.   Kut njihanja prednje osovine (D0)

                     Najveći kut koji nastane njihanjem prednje osovine iz vodoravnog položaja do najvećeg otklona mora se izmjeriti na obje strane osovine, uzimajući u obzir moguću amortizaciju krajnjeg otklona. Najveća izmjerena vrijednost kuta uzima se za rezultat.
                     3.1.5.13.   Masa traktora (M)

                     Masa traktora mora se odrediti u skladu s uvjetima navedenim u stavku 3.2.1.4.
                     3.2.   Uvjeti za ispitivanje čvrstoće zaštitne konstrukcije i njezina pričvršćenja na traktor

                     3.2.1.   Opći zahtjevi

                     3.2.1.1.   Namjene ispitivanja

                     Ispitivanja se obavljaju s posebnim napravama za simuliranje opterećenja koja djeluju na zaštitnu konstrukciju u slučaju prevrtanja traktora. Takva ispitivanja omogućavaju ocjenu čvrstoće zaštitne konstrukcije i elemenata za njezino pričvršćivanje na traktor te dijelova traktora koji prenose ispitno opterećenje.
                     3.2.1.2.   Ispitne metode

                     Ispitivanja se mogu provesti u skladu s dinamičkim ili statičkim postupkom. Obje metode smatraju se istovrijednima.
                     3.2.1.3.   Opća pravila kod pripreme za ispitivanja

                                 3.2.1.3.1.

                                 Zaštitna konstrukcija mora zadovoljavati specifikacije za serijsku proizvodnju. Pričvršćuje se u skladu s preporučenom metodom proizvođača za jedan od traktora za koje je konstruirana.
                                 Napomena: Za statičko ispitivanje čvrstoće nije potreban potpuni traktor; ipak, zaštitna konstrukcija i dijelovi traktora na koje je pričvršćena moraju predstavljati stvarnu konfiguraciju, dalje u tekstu: ‚sklop’.

                                 3.2.1.3.2.

                                 Za statičko i dinamičko ispitivanje, traktor kao cjelina (ili sklop) mora biti opremljen sa svim sastavnim dijelovima iz serijske proizvodnje koji mogu utjecati na čvrstoću zaštitne konstrukcije ili mogu biti potrebni za ispitivanje čvrstoće.
                                 Sastavni dijelovi koji mogu prouzročiti opasnost u sigurnosnom prostoru također moraju biti ugrađeni na traktoru (ili sklopu) tako da je moguće pri njihovom pregledu utvrditi jesu li ispunjeni uvjeti za prihvaćanje iz točke 3.2.3.
                                 Svi sastavni dijelovi traktora ili zaštitne konstrukcije uključujući zaštitu od vremenskih utjecaja moraju se dostaviti ili opisati u nacrtima.

                                 3.2.1.3.3.

                                 Za ispitivanja čvrstoće moraju se ukloniti sve oplate i odvojivi elementi koji nisu nosivi, kako ne bi mogli povećati čvrstoću zaštitne konstrukcije.

                                 3.2.1.3.4.

                                 Razmak kotača mora se namjestiti tako da gume pri ispitivanju čvrstoće čim manje podupiru zaštitnu konstrukciju. Kada se ta ispitivanja obavljaju statičkim postupkom kotači se mogu ukloniti.

                           3.2.1.4.   Referentna masa traktora tijekom ispitivanja čvrstoće

                     Referentna masa M koja se upotrebljava u formuli za izračunavanje visine pada utega njihala, energije opterećenja i sila gnječenja, mora biti najmanje jednaka masi traktora bez neobvezne opreme, ali uključujući rashladno sredstvo, ulja, gorivo, alat te zaštitnu konstrukciju. Ne uključuje se masa prednjih ni stražnjih neobveznih dodatnih utega, dodatnih utega kotača, priključnih strojeva, ugrađene opreme ni svih posebnih sastavnih dijelova.
                     3.2.2.   Ispitivanja

                     3.2.2.1.   Redoslijed ispitivanja

                     Redoslijed ispitivanja, ne uključujući ispitivanja navedena u odjeljcima 3.3.1.1.6., 3.3.1.1.7., 3.3.2.1.6. i 3.3.2.1.7., je sljedeći:

                                 1.

                                 udar (dinamičko ispitivanje) ili opterećenje (statičko ispitivanje) konstrukcije straga
                                 (vidjeti 3.3.1.1.1. i 3.3.2.1.1.);

                                 2.

                                 ispitivanje gnječenjem straga (dinamičko ili statičko ispitivanje)
                                 (vidjeti 3.3.1.1.4. i 3.3.2.1.4.);

                                 3.

                                 udar (dinamičko ispitivanje) ili opterećenje (statičko ispitivanje) konstrukcije sprijeda
                                 (vidjeti 3.3.1.1.2. i 3.3.2.1.2.);

                                 4.

                                 bočni udar (dinamičko ispitivanje) ili opterećenje (statičko ispitivanje) konstrukcije
                                 (vidjeti 3.3.1.1.3. i 3.3.2.1.3.);

                                 5.

                                 ispitivanje gnječenjem konstrukcije sprijeda (dinamičko ili statičko ispitivanje)
                                 (vidjeti točke 3.3.1.1.5. i 3.3.2.1.5.).

                           3.2.2.2.   Opći zahtjevi

                                 3.2.2.2.1.

                                 Ako se tijekom ispitivanja slomi ili pomakne koji dio opreme za pričvršćenje, ispitivanje treba ponoviti.

                                 3.2.2.2.2.

                                 Tijekom ispitivanja ne smiju se na traktoru ni zaštitnoj konstrukciji obavljati nikakvi popravci ni namještanja.

                                 3.2.2.2.3.

                                 Tijekom ispitivanja mjenjač traktora mora biti u neutralnom položaju, a kočnice otpuštene.

                                 3.2.2.2.4.

                                 Ako je traktor opremljen sa sustavom ovjesa između tijela traktora i kotača, tijekom ispitivanja taj se sustav mora blokirati.

                                 3.2.2.2.5.

                                 Strana koja se odabere za prvi udar (dinamičko ispitivanje) ili prvo opterećenje (statičko ispitivanje) zaštitne konstrukcije straga treba biti ona koja će prema mišljenju tijela odgovornih za ispitivanje rezultirati nizom udara i opterećenja koja su najnepovoljnija za zaštitnu konstrukciju. Bočni udar ili opterećenje i udar ili opterećenje straga moraju biti izvedeni na obje strane uzdužne središnje ravnine zaštitne konstrukcije. Udar ili opterećenje sprijeda mora se izvesti na istoj strani uzdužne središnje ravnine zaštitne konstrukcije kao i bočni udar ili opterećenje.

                           3.2.3.   Uvjeti prihvaćanja

                                 3.2.3.1.

                                 Smatra se da zaštitna konstrukcija zadovoljava zahtjeve za čvrstoću ako nakon ispitivanja ispunjava sljedeće uvjete:

                                             3.2.3.1.1.

                                             nakon svakoga dijela ispitivanja na njoj ne smije biti nikakvih lomova ni pukotina, kako je određeno u 3.3.1.2.1. ili 3.2.3.1.2. Ako se tijekom jednog od dinamičkih ispitivanja pojave veći lomovi ili pukotine, dodatno ispitivanje, u skladu s dinamičkim ili statičkim ispitivanjem, mora se obaviti odmah nakon udara ili gnječenja koje je prouzročilo pojavu tih lomova ili pukotina;

                                             3.2.3.1.2.

                                             tijekom ispitivanja, osim ispitivanja preopterećenjem, nijedan dio zaštitne konstrukcije ne smije prodrijeti u sigurnosni prostor kako je određeno u Prilogu I. točki 1.6.;

                                             3.2.3.1.3.

                                             tijekom ispitivanja, osim ispitivanja preopterećenjem, zaštitna konstrukcija mora štititi sve dijelove sigurnosnog prostora u skladu s točkama 3.3.1.2.2. i 3.3.2.2.2.;

                                             3.2.3.1.4.

                                             tijekom ispitivanja zaštitna konstrukcija ne smije proizvoditi nikakva naprezanja na konstrukciji sjedala;

                                             3.2.3.1.5.

                                             elastična deformacija, izmjerena u skladu s točkama 3.3.1.2.3. i 3.3.2.2.3., treba biti manja od 250 mm.

                                 3.2.3.2.

                                 Ne smije biti elemenata koji bi predstavljali opasnost za vozača. Ne smije postojati neki dio ni element koji strši, a u slučaju prevrtanja traktora mogao bi ozlijediti vozača ili ga prikliještiti, na primjer za nogu ili stopalo, kao posljedica deformacije zaštitne konstrukcije.

                           3.2.4.   (ne primjenjuje se)
                     3.2.5.   Naprave i oprema za dinamička ispitivanja

                     3.2.5.1.   Uteg njihala

                                 3.2.5.1.1.

                                 Uteg koji djeluje kao njihalo mora biti ovješen s dva lanca ili čelična uža na dvije ovjesne točke najmanje na 6 m iznad tla. Mora biti predviđen način za nezavisno namještanje visine vješanja utega i kuta između utega i ovjesnih lanaca ili čeličnih uža.

                                 3.2.5.1.2.

                                 Masa utega njihala mora biti 2 000 ± 20 kg bez mase lanaca ili čeličnih uža koja ne smije prelaziti 100 kg. Duljina stranica udarne plohe mora biti 680 ± 20 mm (vidjeti sliku 6.10.). Uteg mora biti takav da je položaj njegovog težišta nepromjenjiv i da se podudara s geometrijskim središtem paralelopipeda.

                                 3.2.5.1.3.

                                 Paralelopiped mora biti povezan na sustav koji ga vuče nazad s mehanizmom za trenutačno otpuštanje koji je konstruiran i postavljen tako da omogućava otpuštanje utega njihala, a da ne prouzroči njihanje oko njegove vodoravne osi okomite na ravninu njihanja.

                           3.2.5.2.   Nosači njihala

                     Ovjesne točke njihala moraju biti čvrsto pričvršćene tako da njihovo pomicanje u bilo kojem smjeru ne prelazi 1 % od visine pada.
                     3.2.5.3.   Pričvršćivanje zategama

                                 3.2.5.3.1.

                                 Tračnice za pričvršćivanje, koje imaju potreban razmak te zauzimaju površinu dovoljnu za pričvršćenje traktora u svim slučajevima prikazanim na slikama 6.11., 6.12. i 6.13., moraju biti čvrsto pričvršćene na krutu podlogu ispod njihala.

                                 3.2.5.3.2.

                                 Traktor se mora pričvrstiti na tračnice čeličnim užetom od okruglih žica, s jezgrom od vlakana, strukture 6 × 19, prema normi ISO 2408:2004 i nazivnog promjera 13 mm. Metalne žice moraju imati zateznu čvrstoću od najmanje 1 770 MPa.

                                 3.2.5.3.3.

                                 Središnji zglob zglobnog traktora mora biti primjereno poduprt i pričvršćen kod svih ispitivanja. Za ispitivanja bočnim udarom zglob mora biti dodatno poduprt na strani suprotnoj strani udara. Prednji i stražnji kotači ne moraju biti poravnati, ako se time olakšava odgovarajuće pričvršćivanje čeličnih uža.

                           3.2.5.4.   Potporanj za kotač i greda

                                 3.2.5.4.1.

                                 Greda od mekog drveta presjeka 150 mm kvadratnih mora se upotrijebiti kao potporanj za kotače tijekom ispitivanja udarom (vidjeti slike 6.11., 6.12. i 6.13.).

                                 3.2.5.4.2.

                                 Tijekom ispitivanja bočnim udarom greda od mekog drveta mora se pričvrstiti na tlo da podupire naplatak kotača na suprotnoj strani u odnosu na stranu udara (vidjeti sliku 6.13.).

                           3.2.5.5.   Potpornji i zatege za zglobne traktore

                                 3.2.5.5.1.

                                 Za zglobne traktore moraju se upotrebljavati dodatni potpornji i zatege. Njihova je svrha omogućiti da dio traktora na kojemu je ugrađena zaštitna konstrukcija pri prevrtanju bude krut kao i u izvedbi traktora koji nije zglobni.

                                 3.2.5.5.2.

                                 Dodatne posebne pojedinosti za ispitivanja udarom i gnječenjem navedene su u odjeljku 3.3.1.1.

                           3.2.5.6.   Tlak u gumama i deformacija guma

                                 3.2.5.6.1.

                                 Gume traktora ne smiju biti napunjene vodom i moraju biti napuhane do vrijednosti tlaka koje je proizvođač traktora propisao za rad u polju.

                                 3.2.5.6.2.

                                 Zatege moraju biti zategnute u svakom pojedinom slučaju tako da deformacija odgovarajućih guma iznosi 12 % od visine boka gume (razmak između podloge i najniže točke naplatka) prije zatezanja.

                           3.2.5.7.   Naprava za gnječenje

                     Naprava kao što je prikazana na slici 6.14. mora omogućiti djelovanje silom u smjeru prema dolje na zaštitnu konstrukciju preko krute grede širine približno 250 mm koja je kardanskim zglobovima spojena na napravu za opterećivanje. Prikladni oslonci moraju se postaviti tako da se sila gnječenja ne prenosi na gume traktora.
                     3.2.5.8.   Mjerna oprema

                     Za ispitivanja potrebna je sljedeća mjerna oprema:

                                 3.2.5.8.1.

                                 uređaj mjerenja elastične deformacije (razlika između najveće trenutačne i trajne deformacije) (vidjeti sliku 6.15.);

                                 3.2.5.8.2.

                                 uređaj za provjeru da zaštitna konstrukcije nije prodrla u sigurnosni prostor i da je sigurnosni prostor ostao unutar zaštitne konstrukcije tijekom ispitivanja (vidjeti točku 3.3.2.2.2.).

                           3.2.6.   Naprava i oprema za statička ispitivanja

                     3.2.6.1.   Naprava za statička ispitivanja

                                 3.2.6.1.1.

                                 Naprava za statička ispitivanja mora biti konstruirana tako da omogućava pritiskanje ili opterećivanje zaštitne strukture.

                                 3.2.6.1.2.

                                 Izvedba mora biti takva da se opterećenje može jednoliko raspodijeliti okomito na smjer djelovanja opterećenja i uzduž pritisne plohe koja ima duljinu točno jednog od višekratnika broja 50 između 250 i 700 mm. Visina poprečnog presjeka grede mora biti 150 mm. Rubovi grede koji dodiruju zaštitnu konstrukciju moraju biti zaobljeni s polumjerom 50 mm najviše.

                                 3.2.6.1.3.

                                 Pritisna ploha mora biti prilagodljiva svakom kutu s obzirom na smjer opterećenja kako bi mogla pratiti promjene kutova površina zaštitne konstrukcije koje preuzimaju opterećenje kako se zaštitna konstrukcija deformira.

                                 3.2.6.1.4.

                                 Smjer sile (vodoravno i vertikalno odstupanje):

                                             —

                                             na početku ispitivanja, bez opterećenja: ± 2°,

                                             —

                                             tijekom ispitivanja, pod opterećenjem: 10° iznad vodoravne crte i 20° ispod nje. Ta odstupanja moraju biti što manja.

                                 3.2.6.1.5.

                                 Brzina deformacije mora biti dovoljno mala, tj. manja od 5 mm/s tako da se opterećenje u svakom trenutku može smatrati statičkim.

                           3.2.6.2.   Naprava za mjerenje energije koju apsorbira zaštitna konstrukcija

                                 3.2.6.2.1.

                                 Krivulja sila/deformacija mora se iscrtati da bi se odredila energija koju apsorbira zaštitna konstrukcija. Sile i deformacije nije potrebno mjeriti na točki djelovanja opterećenja na zaštitnu konstrukciju; međutim sila i deformacija moraju se mjeriti istodobno i na istom pravcu.

                                 3.2.6.2.2.

                                 Točka početka mjerenja deformacije mora se odabrati tako da se uzme u obzir samo energija koju apsorbira zaštitna konstrukcija i/ili deformacija nekih dijelova traktora. Energija koju apsorbira deformacija i/ili popuštanje sidrišta mora se zanemariti.

                           3.2.6.3.   Način pričvršćenja traktora na tlo

                                 3.2.6.3.1.

                                 Tračnice za pričvršćivanje, koje imaju potreban razmak te zauzimaju površinu dovoljnu za pričvršćenje traktora u svim prikazanim slučajevima moraju biti čvrsto pričvršćene na krutu podlogu u blizini ispitne naprave.

                                 3.2.6.3.2.

                                 Traktor se mora pričvrstiti na tračnice nekim od prikladnih načina (ploče, potpornji, čelična uža, oslonci itd.) tako da se ne može pomicati tijekom ispitivanja. Taj se zahtjev mora provjeriti tijekom ispitivanja uobičajenim uređajima za mjerenje duljine.
                                 Ako se traktor pomiče, cijelo ispitivanje mora se ponoviti osim u slučaju kad je sustav za mjerenje deformacije koji je upotrijebljen za crtanje krivulje sila/deformacija postavljen na traktoru.

                           3.2.6.4.   Naprava za gnječenje

                     Naprava prikazana na slici 6.14. mora omogućiti djelovanje silom u smjeru prema dolje na zaštitnu konstrukciju preko krute grede širine približno 250 mm, povezane kardanskim zglobovima s mehanizmom za ostvarivanje opterećenja. Odgovarajući oslonci moraju se postaviti pod osovine tako da se sila gnječenja ne prenosi na gume traktora.
                     3.2.6.5.   Druge mjerne naprave

                     Potrebne su također sljedeće mjerne naprave:

                                 3.2.6.5.1.

                                 naprava za mjerenje elastične deformacije (razlika između najveće trenutačne i trajne deformacije, vidjeti sliku 6.15.).

                                 3.2.6.5.2.

                                 naprava za provjeravanje da zaštitna konstrukcija nije prodrla u sigurnosni prostor i da je sigurnosni prostor tijekom ispitivanja ostao unutar zaštite konstrukcije (točka 3.3.2.2.2.).

                           3.3.   Postupci ispitivanja

                     3.3.1.   Dinamička ispitivanja

                     3.3.1.1.   Ispitivanja udarom i gnječenjem

                     3.3.1.1.1.
                           Udar straga

                                 3.3.1.1.1.1.

                                 Traktor se mora postaviti u odnosu na uteg njihala tako da uteg udari zaštitnu konstrukciju u trenutku kad udarna ploha utega i ovjesni lanci ili čelična uža tvore kut od M/100 ili najviše 20° u odnosu na vertikalnu ravninu A, osim ako zaštitna konstrukcija u točki dodira tijekom deformacije tvori veći kut u odnosu na vertikalu. U tom slučaju udarna ploha utega mora se namjestiti pomoću dodatnog uređaja tako da bude usporedna sa zaštitnom konstrukcijom u točki udara u trenutku najveće deformacije, pri čemu ovjesni lanci ili čelična uža tvore gore propisani kut od 20°.
                                 Visina vješanja utega mora se namjestiti i treba poduzeti potrebne mjere da se spriječi okretanje utega oko točke dodira.
                                 Točka udara mora se nalaziti na onom dijelu zaštitne konstrukcije za koji je najvjerojatnije da će prvi udariti tlo u slučaju prevrtanja traktora unatrag, što je uobičajeno gornji rub. Položaj težišta utega mora se nalaziti na jednoj šestini širine gornjeg ruba zaštitne konstrukcije prema unutra od vertikalne ravnine usporedne s uzdužnom središnjom ravninom traktora koja dodiruje vanjski krajnji gornji rub zaštitne konstrukcije.
                                 Ako je zaštitna konstrukcija u toj točki zaobljena ili strši, moraju se dodati podmetači kako bi se omogućilo da udar bude u toj točki, a da se time ne pojača konstrukcija.

                                 3.3.1.1.1.2.

                                 Traktor se mora pričvrstiti na tlo pomoću četiri čelična uža, po jednim na svakom kraju obiju osovina, kako je prikazano na slici 6.11. Razmaci između prednjih i stražnjih sidrišnih točaka moraju biti takvi da čelična uža prave kut manji od 30° u odnosu na tlo. Dodatno, stražnje sidrišne točke moraju biti postavljene tako da se točka konvergencije dvaju čeličnih uža nalazi u vertikalnoj ravnini u kojoj se giba težište utega njihala.
                                 Čelična uža moraju biti zategnuta tako da se proizvedu deformacije guma kako je navedeno u točki 3.2.5.6.2. Nakon što se čelična uža zategnu, potporna greda mora se postaviti ispred stražnjih kotača i uz njih čvrsto priljubiti te nakon toga pričvrstiti na tlo.

                                 3.3.1.1.1.3.

                                 Ako je traktor u zglobnoj izvedbi, zglob dodatno mora biti poduprt drvenim osloncem kvadratnog presjeka najmanje 100 mm i čvrsto usidren na tlo.

                                 3.3.1.1.1.4.

                                 Uteg se povuče prema unatrag tako da je visina težišta iznad one koju ima u točki udara dana jednom od sljedećih formula, koje treba odabrati ovisno o masi sklopa koji se ispituje:
                                 H = 25 + 0,07 M
                                 za traktor s referentnom masom do 2 000 kg;
                                 H = 125 + 0,02 M
                                 za traktor s referentnom masom većom od 2 000 kg.
                                 Uteg njihala se nakon toga otpusti da udari u zaštitnu konstrukciju.

                                 3.3.1.1.1.5.

                                 Za traktore sa zakretnim vozačkim mjestom (zakretno sjedalo i kolo upravljača) primjenjuju se iste formule.

                           3.3.1.1.2.
                           Udar sprijeda

                                 3.3.1.1.2.1.

                                 Traktor se mora postaviti u odnosu na uteg njihala tako da uteg udari zaštitnu konstrukciju u trenutku kad udarna ploha utega i ovjesni lanci ili čelična uža tvore kut A od M/100 ili najviše 20° u odnosu na vertikalnu ravninu A, osim ako zaštitna konstrukcija u točki dodira tijekom deformacije tvori veći kut u odnosu na vertikalu. U tom slučaju udarna ploha utega mora se namjestiti pomoću dodatnog uređaja tako da je usporedna sa zaštitnom konstrukcijom u točki udara u trenutku najveće deformacije, pri čemu ovjesni lanci ili čelična uža tvore gore propisani kut od 20°.
                                 Visina vješanja utega mora se namjestiti i treba poduzeti potrebne mjere da se spriječi okretanje utega oko točke dodira.
                                 Točka udara mora se nalaziti na onom dijelu zaštitne konstrukcije za koji je najvjerojatnije da će prvi udariti u tlo kada se traktor prevrne na bok pri vožnji naprijed, što je uobičajeno gornji rub. Položaj težišta utega mora se nalaziti na jednoj šestini širine gornjeg ruba zaštitne konstrukcije prema unutra od vertikalne ravnine usporedne s uzdužnom središnjom ravninom traktora koja dodiruje krajnji vanjski gornji rub zaštitne konstrukcije.
                                 Ako je zaštitna konstrukcija u toj točki zaobljena ili strši, moraju se dodati podmetači kako bi se omogućilo da udar bude u toj točki, a da se time ne pojača konstrukcija.

                                 3.3.1.1.2.2.

                                 Traktor se mora se pričvrstiti na tlo pomoću četiri čelična uža, po jednim na svakom kraju obiju osovina, kako je prikazano na slici 6.12. Razmaci između prednjih i stražnjih sidrišnih točaka moraju biti takvi da čelična uža prave kut manji od 30° u odnosu na tlo. Dodatno, stražnje sidrišne točke moraju biti postavljene tako da se točka konvergencije dvaju čeličnih uža nalazi u vertikalnoj ravnini u kojoj se giba težište utega njihala.
                                 Čelična uža moraju biti zategnuta tako da se proizvedu deformacije guma kako je navedeno u 3.2.5.6.2. Nakon što se čelična uža zategnu, potporna greda mora se postaviti ispred stražnjih kotača i uz njih čvrsto priljubiti te nakon toga pričvrstiti na tlo.

                                 3.3.1.1.2.3.

                                 Ako je traktor u zglobnoj izvedbi, zglob dodatno mora biti poduprt drvenim osloncem kvadratnog presjeka najmanje 100 mm i čvrsto usidren na tlo.

                                 3.3.1.1.2.4.

                                 Uteg njihala mora se povući prema natrag tako da mu je visina težišta iznad one koju ima u točki udara određena jednom od sljedećih formula odabranih ovisno o masi sklopa koji se ispituje:
                                 H = 25 + 0,07 M
                                 za traktor s referentnom masom do 2 000 kg;
                                 H = 125 + 0,02 M
                                 za traktor s referentnom masom većom od 2 000 kg.
                                 Uteg njihala se nakon toga otpusti da udari u zaštitnu konstrukciju.

                                 3.3.1.1.2.5.

                                 Za traktore sa zakretnim vozačkim mjestom (zakretno sjedalo i kolo upravljača), visina treba biti najveća od vrijednosti određenih gornjom formulom i jednom od niže odabranih formula:
                                 H = 2,165 + 10-8 M × L2

                                 ili
                                 H = 5,73 × 10-2 I

                           3.3.1.1.3
                           Bočni udar

                                 3.3.1.1.3.1.

                                 Traktor se mora postaviti u odnosu na uteg njihala tako da uteg udari zaštitnu konstrukciju u trenutku kad su udarna ploha utega i ovjesni lanci ili čelična uža vertikalni, osim ako zaštitna konstrukcija u točki dodira tijekom deformacije tvori kut manji od 20° u odnosu na vertikalu. U tom slučaju udarna ploha utega mora se namjestiti pomoću dodatnog uređaja tako da je usporedna sa zaštitnom konstrukcijom u točki udara u trenutku najveće deformacije, pri čemu ovjesni lanci ili čelična uža moraju zadržati vertikalni položaj.
                                 Visina vješanja utega njihala mora se namjestiti i treba poduzeti potrebne mjere da se spriječi okretanje utega oko točke udara.
                                 Točka udara mora se nalaziti na onom dijelu zaštitne konstrukcije za koji je najvjerojatnije da će prvi udariti tlo kada se traktor prevrne na bok.

                                 3.3.1.1.3.2.

                                 Kotači traktora na strani djelovanja udara moraju biti pričvršćeni na tlo čeličnim užima koja prelaze preko odgovarajućih krajeva prednje i stražnje osovine. Čelična uža moraju se zategnuti tako da se gume deformiraju do vrijednosti iz točke 3.2.5.6.2.
                                 Kada se čelična uža zategnu, potporna greda se postavi na tlo i čvrsto nasloni na gume na strani koja je nasuprot strani na koju će djelovati udar te se pričvrsti na tlo. Ako vanjske strane prednjih i stražnjih kotača nisu u istoj vertikalnoj ravnini, može biti potrebno da se upotrijebe dvije grede ili dva podmetača. Nakon toga treba postaviti potporanj kako je prikazano na slici 6.13., tako da čvrsto podupire naplatak najopterećenijeg kotača na suprotnoj strani u odnosu na stranu udara te ga pričvrstiti na svoju podlogu. Duljina potpornja mora biti takva da u položaju kad je oslonjen na naplatak čini kut od 30 ± 3° u odnosu na tlo. Osim toga, njegova debljina treba po mogućnosti biti 20 do 25 puta manja od njegove duljine i 2 do 3 puta manja od njegove širine. Krajevi potpornja moraju biti oblikovani kako je detaljno prikazano na slici 6.13.

                                 3.3.1.1.3.3.

                                 Ako je traktor u zglobnoj izvedbi, zglob dodatno mora biti poduprt drvenim osloncem kvadratnog presjeka najmanje 100 mm kvadratnih i bočno poduprt napravom sličnoj potpornju koja podupire stražnji kotač kao u točki 3.3.1.1.3.2. Zglob nakon toga mora biti čvrsto usidren na tlo.

                                 3.3.1.1.3.4.

                                 Uteg njihala se mora povući prema natrag tako da mu je visina težišta iznad one koju ima u točki udara određena jednom od sljedećih formula odabranih ovisno o masi sklopa koji se ispituje:
                                 H = (25 + 0,20 M) (B6 + B) / 2B
                                 za traktor s referentnom masom do 2 000 kg;
                                 H = (125 + 0,15 M) (B6 + B) / 2B
                                 za traktor s referentnom masom većom od 2 000 kg;

                                 3.3.1.1.3.5.

                                 Za traktore sa zakretnim vozačkim mjestom visina mora biti veća od vrijednosti određenih primjenjivom gornjom ili donjom formulom:
                                 H = 25 + 0,20 M
                                 za traktor s referentnom masom do 2 000 kg;
                                 H = 125 + 0,15 M
                                 za traktor s referentnom masom većom od 2 000 kg.
                                 Uteg njihala se nakon toga otpusti da udari u zaštitnu konstrukciju.

                           3.3.1.1.4.
                           Gnječenje straga

                     Greda se mora postaviti preko stražnjeg krajnjeg nosivog elementa i rezultanta sila gnječenja mora se nalaziti u središnjoj ravnini traktora. Mora se primijeniti sila gnječenja Fv prema sljedećoj formuli:
                     Fv = 20 M
                     Ta sila Fv mora još djelovati tijekom pet sekundi nakon prestanka svakog vidljivog uočljivog pomicanja zaštitne konstrukcije.
                     Kada stražnji dio krova zaštitne konstrukcije ne može izdržati punu silu gnječenja, sila mora djelovati dok se krov ne deformira toliko da se podudara s ravninom koja povezuje gornji dio zaštitne konstrukcije s onim dijelom stražnje strane traktora koji može poduprijeti traktor kad se prevrne.
                     Nakon toga mora prestati djelovanje sile i greda se mora premjestiti tako da bude iznad onog dijela zaštitne konstrukcije koji bi mogao poduprijeti traktor kada se potpuno prevrne. Tada se mora ponovno opteretiti silom Fv.
                     3.3.1.1.5.
                           Gnječenje sprijeda

                     Greda se mora postaviti preko prednjeg krajnjeg nosivog elementa i rezultanta sila gnječenja mora se nalaziti u središnjoj ravnini traktora. Mora se primijeniti sila gnječenja Fv prema formuli:
                     Fv = 20 M
                     Ta sila Fv mora još djelovati tijekom pet sekundi nakon prestanka svakog vidljivog uočljivog pomicanja zaštitne konstrukcije.
                     Kada prednji dio krova zaštitne konstrukcije ne može izdržati punu silu gnječenja, sila mora djelovati dok se krov ne deformira toliko da se podudara s ravninom koja povezuje gornji dio zaštitne konstrukcije s onim dijelom prednje strane traktora koji može poduprijeti traktor kad se prevrne.
                     Nakon toga mora prestati djelovanje sile i greda se mora premjestiti tako da bude iznad onog dijela zaštitne konstrukcije koji bi mogao poduprijeti traktor kada se potpuno prevrne. Tada se mora ponovno opteretiti silom Fv.
                     3.3.1.1.6.
                           Dodatna ispitivanja udarom

                     Ako se tijekom ispitivanja udarom pojave lomovi ili pukotine koje nije moguće zanemariti, drugo slično ispitivanje mora se provesti odmah nakon ispitivanja udarom koja su prouzročila pojavu tih lomova ili pukotina, ali s visinom pada:
                     H’ = (H × 10-1) (12 + 4a) (1 + 2a)-1

                     pri čemu je ‚a’ omjer trajne deformacije (Dp) u odnosu na elastičnu deformaciju (De):
                     a = Dp / De

                     izmjereno u točki udara. Dodatna trajna deformacija koja nastane u drugom udaru ne smije prelaziti 30 % trajne deformacije nastale u prvom udaru.
                     Da bi se moglo provesti dodatno ispitivanje, potrebno je izmjeriti elastičnu deformaciju tijekom svih ispitivanja udarnom.
                     3.3.1.1.7.
                           Dodatna ispitivanja gnječenjem

                     Ako se tijekom ispitivanja gnječenjem pojave lomovi ili pukotine, drugo slično ispitivanje gnječenjem sa silom 1,2 Fv mora se provesti odmah nakon ispitivanja gnječenjem koja su prouzročila pojavu tih lomova ili pukotina.
                     3.3.1.2.   Mjerenja koja treba provesti

                     3.3.1.2.1.
                           Lomovi i pukotine

                     Nakon svakog ispitivanja svi nosivi elementi, spojevi i vezni elementi moraju se vizualno pregledati zbog lomova ili pukotina, pri čemu se manje pukotine na nebitnim dijelovima zanemaruju.
                     Zanemaruju se sve pukotine koje prouzroče rubovi utega njihala.
                     3.3.1.2.2.
                           Sigurnosni prostor

                     3.3.1.2.2.1.   Prodor u sigurnosni prostor
                     Tijekom svakog ispitivanja mora se pregledati zaštitna konstrukcija da se utvrdi je li koji dio zaštitne konstrukcije prodro u sigurnosni prostor oko vozačkog sjedala kako je određeno u 1.6.
                     Osim toga, sigurnosni prostor ne smije biti izvan zaštite zaštitne konstrukcije. Pri tom se smatra da je sigurnosni prostor izvan zaštite zaštitne konstrukcije ako bi bilo koji njezin dio dodirnuo ravno tlo kada se traktor prevrne u smjeru iz kojega djeluje ispitno opterećenje. Za donošenje ocjene o tome, prednje i stražnje gume te namještanje razmaka kotača trebaju biti najmanjih dimenzija prema specifikaciji proizvođača.
                     3.3.1.2.2.2.   Ispitivanja stražnjeg krutog elementa
                     Ako je traktor opremljen krutim elementom, kućištem ili nekim drugim čvrstim elementom iza vozačevog sjedala, takav konstrukcijski element smatra se zaštitnom točkom pri prevrtanju traktora na bok ili unazad. Taj stražnji kruti element koji je postavljen iza vozačevog sjedala mora bez loma ili prodora u sigurnosni prostor moći izdržati silu Fi usmjerenu prema dolje koja iznosi:
                     Fi = 15 M
                     koja djeluje okomito na vrh okvira u središnjoj ravnini traktora. Početni kut djelovanja sile je 40°, određen u odnosu na pravac usporedan s tlom, kao što je prikazano na slici 6.16. Najmanja širina tog stražnjeg krutog elementa mora biti 500 mm (vidjeti sliku 6.17.).
                     Osim toga, kruti element mora biti dovoljno čvrst i čvrsto pričvršćen na stražnji dio traktora.
                     3.3.1.2.3.
                           Elastična deformacija (pri bočnom udaru)

                     Elastična deformacija mora se izmjeriti (810 + av) mm iznad indeksne točke sjedala, u vertikalnoj ravnini u kojoj djeluje opterećenje. Za to mjerenje može se upotrijebiti naprava slična napravi prikazanoj na slici 6.15.
                     3.3.1.2.4.
                           Trajna deformacija

                     Nakon posljednjeg ispitivanja gnječenjem, trajna deformacija zaštitne konstrukcije mora se zapisati. Prije početka ispitivanja mora se za tu svrhu upotrijebiti položaj glavnih elemenata zaštitne konstrukcije pri prevrtanju u odnosu na indeksnu točku.
                     3.3.2.   Statička ispitivanja

                     3.3.2.1.   Ispitivanja opterećenjem i gnječenjem

                     3.3.2.1.1.
                           Opterećenje straga

                                 3.3.2.1.1.1.

                                 Opterećenje se primjenjuje vodoravno, u vertikalnoj ravnini koja je usporedna sa središnjom ravninom traktora.
                                 Točka djelovanja opterećenja treba se nalaziti na onom dijelu zaštitne konstrukcije pri prevrtanju za koji je izvjesno da će prvi dodirnuti tlo u slučaju prevrtanja unatrag, što je uobičajeno gornji rub. Vertikalna ravnina u kojoj djeluje opterećenje mora biti udaljena od središnje ravnine za jednu trećinu vanjske širine gornjeg dijela zaštitne konstrukcije.
                                 Ako je zaštitna konstrukcija na toj točki zakrivljena ili izbočena, dodatno se moraju dodati podmetači kako bi se omogućilo djelovanje opterećenja na tom dijelu, a da to ne povećava čvrstoću konstrukcije.

                                 3.3.2.1.1.2.

                                 Ispitni sklop se mora pričvrstiti na tlo kako je opisano u 3.2.6.3.

                                 3.3.2.1.1.3.

                                 Energija koju tijekom ispitivanja apsorbira zaštitna konstrukcija, mora najmanje iznositi:
                                 Eil = 500 + 0,5 M

                                 3.3.2.1.1.4.

                                 Za traktore sa zakretnim vozačkim mjestom (zakretno sjedalo i kolo upravljača), primjenjuje se ista formula.

                           3.3.2.1.2.
                           Opterećenje sprijeda

                                 3.3.2.1.2.1.

                                 Opterećenje se primjenjuje vodoravno, u vertikalnoj ravnini koja je usporedna sa središnjom ravninom traktora i nalazi se na razmaku od jedne trećine vanjske širine gornjega dijela zaštitne konstrukcije
                                 Točka djelovanja opterećenja treba se nalaziti na onom dijelu zaštitne konstrukcije pri prevrtanju za koji je izvjesno da će prvi dodirnuti tlo u slučaju bočnog prevrtanja u vožnji naprijed, što je uobičajeno gornji rub.
                                 Ako je zaštitna konstrukcija na toj točki zakrivljena ili izbočena, dodatno se moraju dodati podmetači kako bi se omogućilo djelovanje opterećenja na tom dijelu, a da to ne povećava čvrstoću konstrukcije.

                                 3.3.2.1.2.2.

                                 Ispitni sklop se mora pričvrstiti na tlo kako je opisano u točki 3.2.6.3.

                                 3.3.2.1.2.3.

                                 Energija koju tijekom ispitivanja apsorbira zaštitna konstrukcija, mora najmanje iznositi:
                                 Eil = 500 + 0,5 M

                                 3.3.2.1.2.4.

                                 U slučaju traktora sa zakretnim vozačkim mjestom (zakretno sjedalo i kolo upravljača) energija treba biti najveća od vrijednosti određenih gornjom formulom ili jednom od niže odabranih formula:
                                 Eil = 2,165 × 10-7 M × L2

                                 ili
                                 Eil = 0,574 I

                           3.3.2.1.3.
                           Bočno opterećenje

                                 3.3.2.1.3.1.

                                 Bočno opterećenje treba djelovati vodoravno, u vertikalnoj ravnini okomitoj na središnju ravninu traktora. Točka djelovanja opterećenja treba biti onaj dio zaštitne konstrukcije pri prevrtanju za koji je izvjesno da će prvi dodirnuti tlo tijekom bočnog prevrtanja, što je uobičajeno gornji rub.

                                 3.3.2.1.3.2.

                                 Ispitni sklop se mora pričvrstiti na tlo kako je opisano u 3.2.6.3.

                                 3.3.2.1.3.3.

                                 Energija koju tijekom ispitivanja apsorbira zaštitna konstrukcija, mora najmanje iznositi:
                                 Eis = 1,75 M (B6 + B) / 2B

                                 3.3.2.1.3.4.

                                 U slučaju traktora sa zakretnim vozačkim mjestom (zakretno sjedalo i kolo upravljača), energija je veća od vrijednosti određenih prethodnom ili sljedećom formulom:
                                 Eis = 1,75 M

                           3.3.2.1.4.
                           Gnječenje straga

                     Sve odredbe su istovrijedne odredbama iz 3.3.1.1.4.
                     3.3.2.1.5.
                           Gnječenje sprijeda

                     Sve odredbe su istovrijedne odredbama iz točke 3.3.1.1.5.
                     3.3.2.1.6.
                           Dodatno ispitivanje preopterećenjem (slike od 6.18. do 6.20.)

                     Ispitivanje preopterećenjem mora se obaviti u svim slučajevima kada se sila smanji za više od 3 % tijekom posljednje deformacije od 5 % koja se pojavi kad konstrukcija apsorbira zahtijevanu energiju (vidjeti sliku 6.19.).
                     Ispitivanje preopterećenjem uključuje postupno povećavanje vodoravnog opterećenja s porastom po 5 % od početne zahtijevane energije do najviše 20 % od dodane energije (vidjeti sliku 6.20.).
                     Ispitivanje preopterećenjem zadovoljava ako se nakon svakog porasta od 5, 10 ili 15 % zahtijevane energije sila smanji za manje od 3 % pri porastu od 5 % i ostane veća od 0,8 Fmax.
                     Ispitivanje preopterećenjem zadovoljava ako sila prelazi 0,8 Fmax nakon što konstrukcija apsorbira 20 % dodane energije.
                     Tijekom ispitivanja preopterećenjem dopušteni su dodatni lomovi ili pukotine i/ili prodor u sigurnosni prostor ili da on ostane bez zaštite kao posljedica elastične deformacije. Međutim, nakon prestanka opterećenja konstrukcija ne smije prodrijeti u sigurnosni prostor koji mora biti potpuno zaštićen.
                     3.3.2.1.7.
                           Dodatna ispitivanja gnječenjem

                     Ako se tijekom ispitivanja gnječenjem pojave lomovi ili pukotine koji se ne mogu zanemariti, slično ispitivanje gnječenjem, ali sa silom 1,2 Fv, mora se provesti odmah nakon ispitivanja gnječenjem koja su prouzročila pojavu tih lomova ili pukotina.
                     3.3.2.2.   Mjerenja koja treba obaviti

                     3.3.2.2.1.
                           Lomovi i pukotine

                     Nakon svakog ispitivanja svi nosivi elementi, spojevi i vezni elementi moraju se vizualno pregledati zbog lomova ili pukotina, pri čemu se manje pukotine na nebitnim dijelovima zanemaruju.
                     3.3.2.2.2.
                           Sigurnosni prostor

                     3.3.2.2.2.1.   Prodor u sigurnosni prostor
                     Tijekom svakog ispitivanja mora se pregledati zaštitna konstrukcija da se utvrdi je li koji dio zaštitne konstrukcije prodro u sigurnosni prostor kako je određeno u Prilogu I. točki 1.6.
                     Osim toga, sigurnosni prostor ne smije biti izvan zaštite zaštitne konstrukcije. Pri tom se smatra da je sigurnosni prostor izvan zaštite zaštitne konstrukcije pri prevrtanju ako bilo koji njegov dio dođe u dodir s ravnim tlom kada se traktor prevrne u smjeru iz kojega djeluje ispitno opterećenje, podrazumijevajući da su prednje i stražnje gume te namještanje razmaka kotača najmanjih veličina prema specifikaciji proizvođača.
                     3.3.2.2.2.2   Ispitivanja stražnjeg krutog elementa
                     Ako je traktor opremljen krutim elementom, kućištem ili nekim drugim čvrstim elementom iza vozačevog sjedala, takav konstrukcijski element smatra se zaštitnom točkom pri prevrtanju traktora na bok ili unazad. Taj stražnji kruti element koji je postavljen iza vozačevog sjedala mora bez loma ili prodora u sigurnosni prostor moći izdržati silu Fi usmjerenu prema dolje koja iznosi:
                     Fi = 15 M
                     i djeluje okomito na vrh okvira u središnjoj ravnini traktora. Početni kut djelovanja sile je 40°, određen u odnosu na pravac usporedan s tlom, kako je prikazano na slici 6.16. Najmanja širina tog stražnjeg krutog elementa mora biti 500 mm (vidjeti sliku 6.17.).
                     Osim toga, kruti element mora biti dovoljno čvrst i čvrsto pričvršćen na stražnji dio traktora.
                     3.3.2.2.3.
                           Elastična deformacija pri bočnom opterećenju

                     Elastična deformacija mora se izmjeriti (810 + av) mm iznad indeksne točke sjedala, u vertikalnoj ravnini u kojoj djeluje opterećenje. Za to mjerenje može se upotrijebiti naprava slična napravi prikazanoj na slici 6.15.
                     3.3.2.2.4.
                           Trajna deformacija

                     Nakon posljednjeg ispitivanja gnječenjem, trajna deformacija zaštitne konstrukcije mora se zapisati. Prije početka ispitivanja mora se za tu svrhu upotrijebiti položaj glavnih elemenata zaštitne konstrukcije pri prevrtanju u odnosu na indeksnu točku.
                     3.4.   Proširenja na druge modele traktora

                     3.4.1.   (ne primjenjuje se)
                     3.4.2.   Tehničko proširenje

                     Kada se tehničke preinake provedu na traktoru, zaštitnoj konstrukciji ili načinu pričvršćenja zaštitne konstrukcije na traktor, tehnička služba koja je obavila prvotno ispitivanje može izdati ‚izvješće o tehničkom proširenju’ ako traktor i zaštitna konstrukcija zadovoljavaju prethodna ispitivanja bočne stabilnosti i nenastavljanja prevrtanja kako je navedeno u točkama 3.1.3. i 3.1.4. i ako je stražnji kruti element kako je opisan u stavku 3.3.1.2.2.2., ako je ugrađen, bio ispitan u skladu s ovim stavkom (osim 3.4.2.2.4.) u sljedećim slučajevima:
                     3.4.2.1.   Proširenje rezultata ispitivanja zaštitne konstrukcije na druge modele traktora

                     Ispitivanja udarom i gnječenjem nije potrebno provoditi na svakom modelu traktora, pod uvjetom da zaštitna konstrukcija i traktor ispunjavaju uvjete iz niže navedenih točaka od 3.4.2.1.1. do 3.4.2.1.5.

                                 3.4.2.1.1.

                                 Konstrukcija (uključujući stražnji kruti element) mora biti istovjetna onoj koja je bila ispitana.

                                 3.4.2.1.2.

                                 Zahtijevana energija ne smije prelaziti za više od 5 % izračunanu energiju za prvotno ispitivanje.

                                 3.4.2.1.3.

                                 Način pričvršćenja i sastavni dijelovi traktora na koje se konstrukcija pričvršćuje moraju biti istovjetni.

                                 3.4.2.1.4.

                                 Svi sastavni dijelovi kao što su blatobrani i poklopac motora koji mogu služiti za nošenje zaštitne konstrukcije moraju biti istovjetni.

                                 3.4.2.1.5.

                                 Položaj i kritične mjere sjedala u zaštitnoj konstrukciji te relativni položaj zaštitne konstrukcije na traktoru moraju biti takvi da sigurnosni prostor ostane unutar zaštite deformirane konstrukcije tijekom svih ispitivanja (to se mora provjeriti na temelju iste reference za sigurnosni prostor kao u prvotnom izvješću o ispitivanju, tj. referentne točke sjedala (SRP) ili indeksne točke sjedala (SIP).

                           3.4.2.2.   Proširenje rezultata ispitivanja zaštitne konstrukcije na preinačene modele zaštitne konstrukcije

                     Taj se postupak mora slijediti kada nisu ispunjeni uvjeti iz točke 3.4.2.1., dok se ne smije upotrijebiti kada je način pričvršćenja zaštitne konstrukcije na traktor preinačen (npr. gumeni podmetači zamijenjeni mehaničkim ogibljenjem):

                                 3.4.2.2.1.

                                 Preinake koje ne utječu na rezultate prvotnog ispitivanja (npr. pričvršćenje zavarivanjem ploče za ugradbu neke opreme na mjesto na zaštitnoj konstrukciji koje nije kritično), dodavanje sjedala s drukčijim položajem indeksne točke sjedala u zaštitnoj konstrukciji (pod uvjetom da se provjeri je (su) li novi sigurnosni prostor (prostori) ostao (ostali) unutar zaštite zaštitne konstrukcije deformirane tijekom svih ispitivanja).

                                 3.4.2.2.2.

                                 Preinake koje bi mogle utjecati na rezultate prvotnog ispitivanja ne dovodeći u pitanje prihvatljivost zaštitne konstrukcije, (npr. preinaka nosivih elemenata, preinaka načina pričvršćivanja zaštitne konstrukcije na traktor). Može se provesti validacijsko ispitivanje, a rezultate ispitivanja navesti u izvješću o proširenju.
                                 Ograničenja za tu vrstu proširenja su sljedeća:

                                             3.4.2.2.2.1.

                                             najviše pet proširenja može se prihvatiti bez validacijskog ispitivanja;

                                             3.4.2.2.2.2.

                                             rezultati validacijskog ispitivanja prihvaćaju se za proširenja ako su ispunjeni svi uvjeti za prihvaćanje iz Koda i:

                                                         —

                                                         ako deformacija izmjerena nakon svakog ispitivanja udarom ne odstupa od deformacije izmjerene nakon svakog ispitivanja udarom koja je navedena u prvotnom izvješću o ispitivanju za više od ± 7 % (u slučaju dinamičkog ispitivanja),

                                                         —

                                                         ako sila koja je bila izmjerena kad je zahtijevana razina energije bila dosegnuta u različitim ispitivanjima vodoravnim opterećenjem ne odstupa za više od ± 7 % od sile izmjerene kad je zahtijevana razina energije bila dosegnuta u prvotnom ispitivanju i ako deformacija (6) izmjerena kad je zahtijevana razina energije bila dosegnuta u različitim ispitivanjima vodoravnim opterećenjem ne odstupa za više od ± 7 % od deformacije izmjerene kad je zahtijevana razina energije bila dosegnuta u prvotnom ispitivanju (u slučaju statičkih ispitivanja);

                                             3.4.2.2.2.3.

                                             više od jedne preinake zaštitne konstrukcije može se uključiti u jedno izvješće o proširenju ako one predstavljaju više izvedbi iste zaštitne konstrukcije, ali se samo jedno validacijsko ispitivanje može prihvatiti u jednom izvješću o proširenju. Izvedbe koje nisu ispitane moraju biti opisane u posebnoj točki izvješća o proširenju.

                                 3.4.2.2.3.

                                 Povećanje referentne mase koju je odredio proizvođač za zaštitnu konstrukciju koja je već bila ispitana. Ako proizvođač želi zadržati isti broj homologacije, izvješće o proširenju može se izdati nakon što se provede validacijsko ispitivanje (u tom slučaju ne primjenjuje se ograničenje od ± 7 % određeno u 3.4.2.2.2.2.).

                                 3.4.2.2.4.

                                 Preinake stražnjeg krutog elementa ili dodavanje novog stražnjeg krutog elementa. Mora se provjeriti da li sigurnosni prostor ostaje unutar zaštite konstrukcije tijekom cijeloga ispitivanja uzimajući u obzir novi ili preinačeni stražnji kruti element. Validacijsko ispitivanje stražnjeg krutog elementa koje se sastoji od ispitivanja opisanoga u točkama 3.3.1.2.2.2. i 3.3.2.2.2.2. mora se provesti, a rezultati ispitivanja navode se u izvješću o proširenju.

                           3.5.   (ne primjenjuje se)
                     3.6.   Ponašanje zaštitne konstrukcije na niskim temperaturama

                     3.6.1.   Kada se za zaštitnu konstrukciju navede da je otporna na krhkost pri niskim temperaturama, proizvođač treba navesti pojedinosti koje se moraju u uključiti u izvješće.
                     3.6.2.   Sljedeći zahtjevi i postupci namijenjeni su da se osigura čvrstoća i otpornost na krti lom pri niskim temperaturama. Preporučuje se da sljedeći najmanji zahtjevi za materijale budu uzeti u obzir kod ocjene prikladnosti zaštitne konstrukcije za rad pri niskim temperaturama u onim zemljama koje zahtijevaju takvu dodatnu zaštitu tijekom uporabe.

                                 3.6.2.1.

                                 Vijci i matice koji su upotrijebljeni za pričvršćenje zaštitne konstrukcije na traktor i za spajanje nosećih dijelova zaštitne konstrukcije trebaju imati dokazana odgovarajuća svojstva žilavosti pri niskim temperaturama.

                                 3.6.2.2.

                                 Sve elektrode za zavarivanje koje su upotrijebljene za proizvodnju nosećih elemenata zaštitne konstrukcije i veznih elemenata traktora moraju biti spojive s materijalom zaštitne konstrukcije kako je prikazano u 3.6.2.3. dolje.

                                 3.6.2.3.

                                 Čelični materijali za noseće elemente zaštitne konstrukcije moraju biti materijali dokazane žilavosti koji ispunjavaju najmanje zahtjeve s obzirom na energiju udara određenu ispitivanjem po Charpyju (epruveta s V zarezom) kako je prikazano u tablici 6.1. Vrsta i kvaliteta čelika moraju se navesti u skladu s normom ISO 630:1995.
                                 Smatra se da čelična valjana traka debljine manje od 2,5 mm i sa sadržajem ugljika manjim od 0,2 % zadovoljava taj zahtjev.
                                 Noseći elementi zaštitne konstrukcije koji su izrađeni iz nečeličnih materijala moraju imati istovrijednu otpornost na udar pri niskim temperaturama.

                                 3.6.2.4.

                                 Pri ispitivanju zahtjeva s obzirom energiju udara po Charpyju s V zarezom veličina epruvete ne smije biti manja od najveće od veličina navedenih u tablici 6.1., za ispitivani materijal.

                                 3.6.2.5.

                                 Ispitivanja po Charpyju s V zarezom moraju se provoditi u skladu s postupkom iz ASTM A 370-1979, osim za veličine epruveta koje trebaju odgovarati dimenzijama danim u tablici 6.1.

                                 3.6.2.6.

                                 Druga mogućnost za taj postupak je uporaba umirenog ili poluumirenog čelika za koji se mora odrediti odgovarajuća specifikacija. Vrsta i kvaliteta moraju se odrediti u skladu s normom ISO 630:1995, izmjena 1:2003

                                 3.6.2.7.

                                 Epruvete moraju biti uzdužne i moraju se uzeti iz ravnih limova, cijevi ili nosivih elemenata prije oblikovanja ili zavarivanja za uporabu u zaštitnoj konstrukciji. Epruvete od cijevi ili nosivih elemenata moraju se uzeti iz sredine najvećeg bočnoga dijela i ne smiju imati zavarenih mjesta.

                                    Tablica 6.1.

                                    Najmanje energije udara ispitivanjem po Charpyju s V zarezom

                                             Veličina epruvete

                                             Energija pri

                                             Energija pri

                                             –30 °C

                                             –20 °C

                                             mm

                                             J

                                             J (8)

                                             10 × 10 (7)

                                             11

                                             27,5

                                             10 × 9

                                             10

                                             25

                                             10 × 8

                                             9,5

                                             24

                                             10 × 7,5 (7)

                                             9,5

                                             24

                                             10 × 7

                                             9

                                             22,5

                                             10 × 6,7

                                             8,5

                                             21

                                             10 × 6

                                             8

                                             20

                                             10 × 5 (7)

                                             7,5

                                             19

                                             10 × 4

                                             7

                                             17,5

                                             10 × 3,5

                                             6

                                             15

                                             10 × 3

                                             6

                                             15

                                             10 × 2,5 (7)

                                             5,5

                                             14

                           3.7.   (ne primjenjuje se)

                        Slika 6.1.

                        Sigurnosni prostor

                                    Slika 6.1.a

                                    Bočni pogled

                                    Poprečni presjek u referentnoj ravnini

                                    Slika 6.1.b

                                    Pogled straga

                        Slika 6.1.c

                        Pogled odozgo

                                 1 –

                                 Referentna crta

                                 2 –

                                 Indeksna točka sjedala

                                 3 –

                                 Referentna ravnina

                        Slika 6.2.

                        Sigurnosni prostor za traktore sa zakretnim sjedalom i kolom upravljača

                        Slika 6.3.

                        Dijagram toka za određivanje nastavljanja prevrtanja pri bočnom prevrtanju traktora sa sprijeda ugrađenom zaštitnom konstrukcijom (ROPS)

                        Slika 6.4.

                        Naprava za ispitivanje sprečavanja prevrtanja na strmini s nagibom 1: 1,5

                        Slika 6.5.

                        Potrebni podaci za proračun prevrtanja traktora pri troosnom prevrtanju

                        Slike 6.6.a, 6.6.b i 6.6.c

                        Vodoravna udaljenost između težišta i prednje točke presjeka zaštitne konstrukcije (L6)

                        Slika 6.7.

                        Određivanje točaka udara za mjerenje širine zaštitne konstrukcije (B6) i visine poklopca motora (H7)

                        Slika 6.8.

                        Visina okretišne točke prednje osovine (H0)

                        Slika 6.9.

                        Širina razmaka stražnjih kotača (S) i širina stražnje gume (B0)

                        Slika 6.10.

                        Uteg njihala i njegovi lanci i čelična uža za vješanje.

                        Slika 6.11.

                        Primjer pričvršćivanja (sidrenja) traktora (udar straga)

                        Slika 6.12.

                        Primjer pričvršćivanja (sidrenja) traktora (udar sprijeda)

                        Slika 6.13.

                        Primjer sidrenja traktora (bočni udar)

                        Slika 6.14.

                        Primjer naprave za gnječenje traktora

                        Slika 6.15.

                        Primjer naprave za mjerenje elastične deformacije

                        Slika 6.16.

                        Simulirana crta tla

                        Slika 6.17.

                        Najveća širina stražnjeg krutog elementa

                        Slika 6.18.

                        Krivulja sila/deformacija

                        Ispitivanje preopterećenjem nije potrebno

                        Slika 6.19.

                        Krivulja sila/deformacija

                        Ispitivanje preopterećenjem je potrebno

                        Slika 6.20.

                        Krivulja sila/deformacija

                        Ispitivanje preopterećenjem mora se nastaviti

      (1)  OECD normirani kod za službena ispitivanja sprijeda ugrađenih zaštitnih konstrukcija pri prevrtanju na uskim traktorima na kotačima za poljoprivredu i šumarstvo.

      (2)  Za proširenje ispitivanja na izvješća o ispitivanju koja su izvorno koristila referentnu točku sjedala (SRP), zahtijevana ispitivanja moraju se obaviti u odnosu na SRP umjesto na indeksnu točku sjedala (SIP) te se korištenje SRP-a mora jasno navesti (vidjeti Prilog I.).

      (3)  Korisnike treba podsjetiti da je indeksna točka sjedala određena u skladu s ISO 5353 i da je to čvrsta točka s obzirom na traktor koja se ne pomiče kad se sjedalo namješta izvan srednjeg položaja. Za potrebe određivanja sigurnosnog prostora, sjedalo se mora postaviti u najviši krajnji stražnji položaj.’ ”

      (4)  Službena ispitivanja OECD –a sprijeda ugrađenih zaštitnih konstrukcija pri prevrtanju na uskim traktorima na kotačima za poljoprivredu i šumarstvo.

      (5)  Program i primjeri dostupni su na stranici OECD-a.

      (6)  Trajna deformacija + elastična deformacija, izmjerene na točki na kojoj se doseže zahtijevana razina energije.’ ”

      (7)  Pokazuje preporučljivu veličinu. Veličina epruvete ne smije biti veća od najveće preporučljive veličine koju omogućava materijal.

      (8)  Zahtijevana energija pri – 20 °C je 2,5 puta vrijednost navedena za – 30 °C. Drugi faktori utječu na udarnu čvrstoću, tj. smjer valjanja, čvrstoća, usmjerenost zrna i zavarivanje. Ti faktori moraju se uzeti u obzir pri izboru i uporabi čelika.
   PRILOG V.

      Izmjene Direktive 2000/25/EZ

   U Prilogu I. Dodatku 4. Direktive 2000/25/EZ, odjeljak 2. točka 1. zamjenjuje se sljedećim:

                  „Odjeljak 2.

                  Broj osnovne direktive iza kojeg slijedi slovo A za stupanj I., slovo B za stupanj II., slovo C za stupanj III.A, slovo D za stupanj III.B i slovo E za stupanj IV.”

   PRILOG VI.

      Izmjene Direktive 2003/37/EZ

   Direktiva 2003/37/EZ mijenja se kako slijedi:

               1.

               U Prilogu I. obrazac A mijenja se kako slijedi:

                           (a)

                           točka 2.4. zamjenjuje se sljedećim:

                                       „2.4.

                                       Tehnički dopuštena vučena (vučene) masa (mase) (ovisno o vrsti spojnice):

                                                   2.4.1.

                                                   Vučena masa bez kočnice: …

                                                   2.4.2.

                                                   Vučena masa s vlastitom kočnicom: …

                                                   2.4.3.

                                                   Vučena masa s naletnom kočnicom: …

                                                   2.4.4.

                                                   Vučena masa kad je opremljena hidrauličnom ili zračnom kočnicom: …

                                                   2.4.5.

                                                   Tehnički dopuštena ukupna masa (mase) skupa traktora s prikolicom za svaku pojedinačnu konfiguraciju kočnica prikolice: …

                                                   2.4.6.

                                                   Položaj spojne točke

                                                               2.4.6.1.

                                                               Visina iznad tla

                                                                           2.4.6.1.1.

                                                                           Najveća visina: …

                                                                           2.4.6.1.2.

                                                                           Najmanja visina: …

                                                               2.4.6.2.

                                                               Razmak od vertikalne ravnine koja prolazi kroz os stražnje osovine

                                                                           2.4.6.2.1.

                                                                           Najveći: …

                                                                           2.4.6.2.2.

                                                                           Najmanji: …

                                                               2.4.6.3.

                                                               Najveće statičko vertikalno opterećenje/tehnički dopuštena masa u spojnoj točki:

                                                                           2.4.6.3.1.

                                                                                —

                                                                                traktora: …

                                                                           2.4.6.3.2.

                                                                                —

                                                                                poluprikolice (ili priključnog vučenog stroja) ili prikolice sa središnjom osovinom (ili priključnog vučenog stroja): …”;

                           (b)

                           točka 2.7.2. zamjenjuje se sljedećim:

                                       „2.7.2.

                                       Ukupne dimenzije traktora, uključujući vučnu spojnicu:

                                                   2.7.2.1.

                                                   Duljina za cestovnu uporabu (10):

                                                               najveća: …

                                                               najmanja: …

                                                   2.7.2.2.

                                                   Širina za cestovnu uporabu (11):

                                                               najveća: …

                                                               najmanja: …

                                                   2.7.2.3.

                                                   Visina za cestovnu uporabu (12):

                                                               najveća: …

                                                               najmanja: …

                                                   2.7.2.4.

                                                   Prednji prepust (13):

                                                               najveći: …

                                                               najmanji: …

                                                   2.7.2.5.

                                                   Stražnji prepust (14):

                                                               najveći: …

                                                               najmanji: …

                                                   2.7.2.6.

                                                   Zračnost od tla (15)

                                                               najveća: …

                                                               najmanja: …”

               2.

               U Prilogu I. obrascu A napomena 15 mijenja se i glasi: „Norma ISO 612/-6.8:1978”.

               3.

               U Prilogu II. poglavlju B, dio II.C mijenja se kako slijedi:

                           (a)

                           u uvodnoj rečenici, riječi „test bulletin” zamjenjuju se s „test report”;
                           (odnosi se samo na englesku verziju)

                           (b)

                           napomena (*) zamjenjuje se sljedećem:

                                       „(*)

                                       Izvješća moraju biti u skladu s Odlukom Vijeća OECD-a C(2008) 128 iz listopada 2008. Istovrijednost izvješća o ispitivanju može se samo priznati za sidrišta sigurnosnih pojasa ako su bila ispitana. Izvješća o ispitivanju u skladu su s kodovima na temelju Odluke Vijeća OECD-a C(2000) 59, kako je zadnje izmijenjena Odlukom Vijeća OECD-a C(2005) 1, ostaju važeći. Od datuma prenošenja ove Direktive nova izvješća o ispitivanju moraju se temeljiti na novoj verziji kodova.”