title: 87/524/EEZ: Prva direktiva Komisije od 6. listopada 1987. o utvrđivanju metoda Zajednice za uzorkovanje za kemijsku analizu za kontrolu konzerviranih mliječnih proizvoda

text:
               13/Sv. 028

               HR

               Službeni list Europske unije

               86

         31987L0524

               L 306/24

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               06.10.1987.

      PRVA DIREKTIVA KOMISIJE

   od 6. listopada 1987.
   o utvrđivanju metoda Zajednice za uzorkovanje za kemijsku analizu za kontrolu konzerviranih mliječnih proizvoda
   (87/524/EEZ)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća br. 85/591/EEZ od 20. prosinca 1985. o uvođenju metoda Zajednice za uzorkovanje i analizu za kontrolu kvalitete hrane namijenjene prehrani ljudi (1), a posebno njezin članak 1. stavak 1.,
   budući da se Direktivom Vijeća 76/118/EEZ od 18. prosinca 1975. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na određene vrste ugušćenog (kondenziranog) mlijeka i mlijeka u prahu za prehranu ljudi (2), kako je zadnje izmijenjena Aktom o pristupanju Španjolske i Portugala, utvrđuju pravila Zajednice kojima se uređuje sastav, uporaba rezerviranih oznaka, uvjeti proizvodnje i označivanje dotičnih proizvoda;
   budući da se, sukladno članku 1. stavku 1. Direktive 85/591/EEZ, uzorci takvih proizvoda moraju uzimati sukladno metodama Zajednice u svrhu određivanja njihovog sastava, uvjeta proizvodnje, pakiranja ili označivanja;
   budući da je poželjno usvojiti početnu seriju metoda uzorkovanja za kemijsku analizu u pogledu kojih su dovršena istraživanja;
   budući da su mjere predviđene ovom Direktivom u skladu s mišljenjem Stalnog odbora za hranu,
   DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Države članice poduzimaju sve potrebne mjere kako bi osigurale da se uzimanje uzoraka kako je navedeno u Prilogu provodi u skladu s tamo opisanim metodama.
   Članak 2.
   Države članice donose sve mjere potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 6. travnja 1989. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.
   Članak 3.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 6. listopada 1987.

            Za Komisiju

            COCKFIELD

            Potpredsjednik

      (1)  SL L 372, 31.12.1985., str. 50.

      (2)  SL L 24, 30.1.1976., str. 49.
   PRILOG
   METODE UZORKOVANJA ZA KEMIJSKU ANALIZU ZA KONTROLU ODREĐENIH VRSTA UGUŠĆENOG (KONDENZIRANOG) MLIJEKA I MLIJEKA U PRAHU
   I.   OPĆE ODREDBE
   1.   Administrativne upute

   1.1.   Osoblje

   Uzorkovanje provodi ovlaštena kvalificirana osoba kako je utvrđeno propisima države članice.
   1.2.   Pečaćenje i označivanje uzoraka

   Svaki uzorak, uzet za službenu uporabu, mora se zapečatiti na mjestu uzimanja i označiti u skladu s propisima države članice.
   1.3.   Višestruki uzorci

   Za analizu je potrebno istovremeno pripremiti najmanje dva jednaka reprezentativna uzorka. Uz zadršku zakonodavstva Zajednice koje treba biti doneseno, postupak uzorkovanja i broj uzoraka koje treba uzeti ovise o odgovarajućim nacionalnim propisima svake od država članica.
   Uzorci se nakon uzorkovanja moraju što je moguće prije otpremiti u laboratorij.
   1.4.   Zapisnik

   Uz uzorke se prilaže zapisnik sastavljen u skladu s propisima države članice.
   2.   Oprema za uzorkovanje

      Specifikacije

   Sva oprema za uzorkovanje mora biti izrađena od prikladnog materijala odgovarajuće čvrstoće, koji ne uzrokuje promjene uzorka koje bi mogle utjecati na rezultate ispitivanja, i ne smije uzrokovati promjene uzoraka tijekom uzorkovanja. Preporučuje se uporaba nehrđajućeg čelika.
   Sve površine moraju biti glatke i bez pukotina, a svi rubovi zaobljeni. Oprema za uzorkovanje mora udovoljavati zahtjevima propisanim za svaki proizvod koji se uzorkuje.
   3.   Spremnici za uzorkovanje

      Specifikacije

   Spremnici i poklopci za uzorke moraju biti izrađeni od materijala i takve konstrukcije da primjereno štite uzorak i u njemu ne uzrokuju promjene koje bi mogle utjecati na rezultate analiza ili ispitivanja. Prikladni materijali uključuju staklo, neke metale i neke vrste plastike. Spremnici bi po mogućnosti trebali biti neprozirni. Ako su prozirni ili propuštaju svjetlost, spremnici sa sadržajem moraju se pohraniti na tamnom mjestu.
   Spremnici i poklopci moraju biti čisti i suhi. Oblik i volumen spremnika moraju udovoljavati zahtjevima propisanim za proizvod čiji se uzorak uzima.
   Mogu se koristiti plastični spremnici za jednokratnu uporabu, plastični spremnici, laminati uključujući aluminijsku foliju ili prikladne plastične vrećice s odgovarajućim načinima zatvaranja.
   Svi spremnici, osim plastičnih vrećica, moraju biti čvrsto zatvoreni ili prikladnim čepom ili metalnim ili plastičnim poklopcem s navojima, prema potrebi s hermetičkim plastičnim zatvaračem. Svi čepovi ili zatvarači koji se koriste moraju biti netopljivi, otporni na djelovanje masti i ne smiju imati sposobnost apsorpcije te ne smiju utjecati na miris, aromu, svojstva ili sastav uzorka.
   Čepovi moraju biti izrađeni ili prekriveni materijalima bez mirisa i koji nemaju sposobnost apsorpcije.
   4.   Postupak uzorkovanja

   Spremnici za uzorke moraju se zatvoriti odmah nakon uzorkovanja.
   5.   Pohranjivanje uzoraka

   Preporučene temperature za pohranjivanje uzoraka različitih proizvoda ne smiju biti veće od 25 °C. Vrijeme pohrane uzoraka i temperatura moraju se uzimati u obzir kao cjelina, a ne svaki zasebno.
   6.   Prijevoz uzoraka

   Uzorci se moraju što je moguće prije otpremiti u laboratorij u kojem se vrši ispitivanje (po mogućnosti unutar 24 sata nakon uzorkovanja).
   Tijekom prijevoza potrebno je zaštititi uzorke od izlaganja stranim mirisima koji mogu kontaminirati uzorke, izlaganja direktnoj sunčevoj svjetlosti te izlaganja temperaturama većim od 25 °C.
   II.   METODA 1: UZORKOVANJE UGUŠĆENOG (KONDENZIRANOG) MLIJEKA
   1.   Opseg i područje primjene

               —

               ugušćeno (kondenzirano) nezaslađeno ekstra masno mlijeko,

               —

               ugušćeno (kondenzirano) nezaslađeno mlijeko,

               —

               ugušćeno (kondenzirano) nezaslađeno djelomično obrano mlijeko,

               —

               ugušćeno (kondenzirano) nezaslađeno obrano mlijeko,

               —

               ugušćeno (kondenzirano) zaslađeno mlijeko,

               —

               ugušćeno (kondenzirano) zaslađeno obrano mlijeko,

               —

               ugušćeno (kondenzirano) zaslađeno djelomično obrano mlijeko.

         2.   Oprema

   2.1.   Općenito

   Vidi odjeljak 2. Općih odredaba.
   2.2.   Klipovi i miješalice

   Klipovi ili miješalice, za miješanje tekućina u velikim spremnicima, moraju imati dovoljno veliku površinu kako bi izazvali odgovarajuće miješanje proizvoda bez pojave užeglog okusa. S obzirom na različite oblike i veličine spremnika, ne može se preporučiti određeni oblik klipova za sve namjene, ali klipovi moraju biti oblikovani tako da se izbjegne grebanje unutarnje površine spremnika tijekom miješanja.
   Prikladan materijal opisan je u odjeljku 2. Općih odredaba.
   Oblik prikladnog klipa preporučenog za miješanje tekućina u kantama ili limenkama ima sljedeće dimenzije (slika 1.): disk promjera 150 milimetara, na kojem je, u krugu promjera 100 milimetara, probušeno šest rupa promjera 12,5 milimetara. Sredina diska pričvršćena je na metalnu šipku, čiji je drugi kraj ručke u obliku petlje. Duljina šipke, uključujući ručku, mora iznositi otprilike 1 metar.
   Prikladan klip za uporabu u malim spremnicima ima sljedeće približne dimenzije (slika 2.): šipka duljine ne manje od 2 metra, s diskom promjera 300 milimetara, na kojem je, u krugu promjera 230 milimetara, probušeno 12 rupa promjera 30 milimetara.
   Za miješanje sadržaja velikih spremnika preporuča se mehaničko miješanje ili miješanje čistim komprimiranim zrakom. Tijekom miješanja potrebno je osigurati da su tlak i volumen zraka minimalni radi sprečavanja pojave užeglog okusa.

      Napomena: Kada je ovim napucima propisana uporaba „čistog komprimiranog zraka”, potrebno je upotrebljavati komprimirani zrak iz kojeg su uklonjeni svi kontaminanti (uključujući ulje, vodu i prašinu).
   2.3.   Miješalica

   Širokih oštrih rubova, dovoljne duljine da dopire do dna spremnika u kojem je proizvod pohranjen, jednog ruba oblikovanog po mogućnosti tako da odgovara obliku spremnika (vidi sliku 3.).
   2.4.   Zaimače

   Zaimača veličine i oblika prikladnih za uzimanje uzorka, grafički je prikazana na slici 4. Zaimača mora imati čvrstu ručku duljine najmanje 150 milimetara. Kapacitet zaimače ne smije biti manji od 50 mililitara. Prednost je ako je ručka savijena. Stožasti oblik šalice omogućuje polaganje zaimača.
   Alternativno se može uporabiti zaimača podjednakog kapaciteta, ali usporednih strana raspodijeljenih u pet jednakih odsječaka, čime se olakšava uzorkovanje međusobno razmjernih količina pošiljaka pohranjenih u više spremnika.
   2.5.   Šipka

   Okrugla, duljine približno 1 metar i promjera 35 milimetara.
   2.6.   Spremnici

   Za poduzorkovanje kapaciteta 5 litara, sa širokim otvorom.
   2.7.   Žlica ili spatula

   Širokih oštrih rubova.
   2.8.   Spremnici za uzorke

   Vidi odjeljak 3. Općih odredaba.
   3.   Postupak

   3.1.   Uzorkovanje ugušćenog (kondenziranog) nezaslađenog mlijeka

   Masa uzorka koji se uzima za analizu ne smije biti manja od 200 grama.
   3.1.1.   Proizvod treba temeljito promiješati klipom ili miješalicom, ili mehaničkim miješanjem, ili prelijevanjem iz jednog spremnika u drugi, ili uporabom čistog komprimiranog zraka (vidi napomenu pod 2.2.), dok proizvod ne postane dovoljno homogen.
   Zaimačom uzeti uzorak odmah nakon miješanja. Ako postizanje odgovarajuće homogenosti predstavlja problem, uzorke treba uzeti iz različitih dijelova spremnika u kojem je proizvod pohranjen, do ukupne mase najmanje 200 grama. (Ako uzorak predstavlja smjesu poduzoraka, to je potrebno istaknuti na oznaci uzorka i u popratnom dokumentu).
   3.1.2.   Uzorkovanje malih pretpakovina namijenjenih za maloprodaju

   Neoštećena i neotvorena pretpakovina može predstavljati uzorak. Jedna ili više pretpakovina iz iste serije ili lota može se uzeti kao uzorak tako da ukupna količina uzorka nije manja od 200 grama.
   3.2.   Uzorkovanje ugušćenog (kondenziranog) zaslađenog mlijeka

   3.2.1.   Općenito

   Uzorkovanje iz spremnika u kojima su pohranjene velike količine ugušćenog (kondenziranog) mlijeka može biti iznimno teško, posebno kada proizvod nije homogen kada je jako viskozan. Probleme pri uzorkovanju može prouzročiti prisutnost velikih kristala saharoze ili laktoze ili taloženje različitih soli unutar proizvoda ili na stjenkama spremnika, a uzrok problema može biti i zgrušana tvar. Ovakve okolnosti utvrdit će se kada se šipka uroni u spremnik u kojem je proizvod pohranjen i izvadi nakon što je ispitana što je moguće veća dodirna površina. Ako kristali šećera nisu veći od 6 milimetara, oni pri uzorkovanju ne bi smjeli uzrokovati poteškoće. Ako proizvod nije homogen, tu činjenicu treba istaknuti na oznaci uzorka i u popratnom dokumentu. Budući da se ugušćeno (kondenzirano) zaslađeno mlijeko često pohranjuje na okolnoj temperaturi, za dobivanje reprezentativnog uzorka preporuča se uzorkovani sadržaj zagrijati na temperaturu od najmanje 20 °C.
   3.2.2.   Postupak

   Masa uzorka koji se uzima za analizu ne smije biti manja od 200 grama.

               —

               Otvoreni spremnici
               Prethodno temeljito očišćen i osušen poklopac otvoriti samo na jednom kraju da bi se spriječilo da u sadržaj upadne strana tvar. Sadržaj spremnika promiješati pomoću miješalice (vidi sliku 3.). Stjenke i dno spremnika treba sastrugati lopaticom da bi se odstranilo onaj dio proizvoda koji je na njih prionuo. Sadržaj spremnika temeljito promiješati kombinacijom kružnih i okomitih pokreta, pomoću miješalice usmjerene dijagonalno, pri čemu treba paziti da u uzorak ne uđe zrak. Miješalicu potom izvaditi, a ugušćeno (kondenzirano) mlijeko koje na nju prianja lopaticom ili žlicom prebaciti u spremnik kapaciteta od 5 litara (2.6.). Miješanje i vađenje miješalice potrebno je ponavljati sve dok se ne prikupe 2 do 3 litre sadržaja. Ovu količinu treba miješati sve dok ne postane homogena, a potom uzeti uzorak od najmanje 200 grama.

               —

               Zatvorene metalne bačve, začepljene na kraju ili postrance
               Iz razloga opisanih u točki 3.2.1., uzorkovanje kroz rupu predviđenu za čep prikladno je samo ako se radi o ugušćenom (kondenziranom) mlijeku koje lagano teče i koje je ujednačene konzistencije. Sadržaj treba izmiješati uvođenjem šipke kroz rupu predviđenu za čep, koju se nakon ispitivanja dodirne površine i miješanja u svim smjerovima koliko je moguće izvuče i potom uzorak pripremi na način opisan u točki 3.2.1. Alternativno se može dopustiti da sadržaj istječe u prikladan spremnik, pri čemu se treba pobrinuti da iz metalne bačve isteče što je moguće više njezinog sadržaja. Nakon miješanja miješalicom uzorak se uzima kako je opisano u točki 3.2.1.

         3.2.3.   Uzorkovanje malih pretpakovina namijenjenih za maloprodaju

   Neoštećena i neotvorena pretpakovina može predstavljati uzorak. Jedna ili više pretpakovina iz iste serije ili lota može se uzeti kao uzorak tako da ukupna količina uzorka nije manja od 200 grama.
   3.3.   Zaštita, čuvanje i prijevoz uzorka

   Vidi odjeljke 5. i 6. Općih odredaba.
   III.   METODA 2: UZORKOVANJE MLIJEKA U PRAHU
   1.   Opseg i područje primjene

   Ovom se metodom opisuje način uzimanja uzoraka za kemijsku analizu:

               —

               liofiliziranog punomasnog mlijeka ili punomasnog mlijeka u prahu,

               —

               liofiliziranog obranog mlijeka ili obranog mlijeka u prahu,

               —

               liofiliziranog djelomično obranog mlijeka ili djelomično obranog mlijeka u prahu,

               —

               liofiliziranog ekstra masnog mlijeka ili ekstra masnog mlijeka u prahu.

         2.   Oprema

   Vidi odjeljak 2. Općih odredaba.
   2.1.   Sonde dovoljne duljine da mogu dosegnuti dno spremnika s proizvodom

   Prikladne su sonde koje udovoljavaju zahtjevima iz dijela IV.
   2.2.   Lopatica, žlica ili spatula širokih oštrih rubova

   2.3.   Spremnici za uzorke

   Vidi odjeljak 3. Općih odredaba.
   3.   Postupak

   3.1.   Općenito

   Tijekom ili neposredno prije uzimanja uzoraka za analizu mogućnost apsorpcije vlage iz zraka potrebno je svesti na minimum. Nakon uzorkovanja spremnik ponovno čvrsto zatvoriti.
   3.2.   Uzorkovanje

   Masa uzorka koji se uzima za analizu ne smije biti manja od 200 grama. Čistu i suhu sondu utisnuti u proizvod tako da je, ako je to potrebno, spremnik nagnut ili položen na jednu stranu. Otvor okrenuti prema dolje i upotrijebiti ravnomjernu silu prodiranja. Kada dosegne dno spremnika, sondu rotirati za 180°, izvući sadržaj i isprazniti u spremnik za uzorke. Ponoviti onoliko puta koliko je potrebno da se dobije uzorak mase najmanje 200 g. Spremnik za uzorke zatvoriti odmah nakon završenog uzorkovanja.
   3.2.1.   Uzorkovanje malih pretpakovina namijenjenih za maloprodaju

   Neoštećena i neotvorena pretpakovina može predstavljati uzorak. Jedna ili više pretpakovina iz iste serije ili lota može se uzeti kao uzorak tako da ukupna količina uzorka nije manja od 200 grama.

      Napomena: Kod proizvoda označenih oznakom „instant” cijela neotvorena pretpakovina predstavlja uzorak.
   3.3.   Zaštita, čuvanje i prijevoz uzorka

   Vidi odjeljke 5. i 6. Općih odredaba.
   IV.   SONDE ZA UZORKOVANJE MLIJEKA U PRAHU IZ VELIKIH SPREMNIKA
   1.   Vrste sonda

               Tip A

               :

               duga

               Tip B

               :

               kratka

         (vidi sliku 5.)
   2.   Materijali

   Oštrica i tijelo sonde moraju biti izrađeni od glatkog metala, po mogućnosti nehrđajućeg čelika.
   Držak duge sonde mora po mogućnosti biti izrađen od nehrđajućeg čelika.
   Kratka sonda ima odvojivi drveni ili plastični držak s kukom u obliku bajuneta u oštrici.
   3.   Konstrukcija

   3.1.   Oblik, materijal i vanjski dio moraju biti takvi da omogućavaju lagano čišćenje sonde.
   3.2.   Istaknuti dio oštrice sonde tipa A mora biti dovoljno oštar da bi poslužio kao strugač.
   3.3.   Šiljak oštrice mora biti dovoljno oštar da bi se olakšalo uzimanje uzoraka.
   4.   Osnovne dimenzije

   Sonde moraju biti sukladne sljedećim dimenzijama (dozvoljeno je odstupanje od 10 %):

               (Dimenzije u mm)

               Tip A
               duga

               Tip B
               kratka

               Duljina oštrice

               800

               400

               Debljina metala oštrice

               1 do 2

               1 do 2

               Unutarnji promjer oštrice kod šiljka

               18

               32

               Unutarnji promjer oštrice kod drška ili tijela

               22

               28

               Širina otvora kod šiljka

               4

               20

               Širina otvora kod drška ili tijela

               14

               14

         5.   Napomena vezana uz uporabu sondi

   5.1.   Kod manje sipkog praha sonde se mogu umetnuti okomito. Sonde tipa A potpuno se napune vrtnjom i mogu se izvući okomito. Sonde tipa B potpuno se napune tijekom umetanja i moraju se izvući u kosom položaju da bi se spriječili gubici na donjem kraju.
   5.2.   Kod sipkog praha spremnici moraju biti nagnuti, sonde umetnute u gotovo vodoravnom položaju s otvorom prema dolje, a izvučene s otvorom prema gore.


title: Direktiva 2014/95/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014. o izmjeni Direktive 2013/34/EU u pogledu objavljivanja nefinancijskih informacija i informacija o raznolikosti određenih velikih poduzeća i grupa  Tekst značajan za EGP

text:
               15.11.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 330/1

         DIREKTIVA 2014/95/EU EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
   od 22. listopada 2014.
   o izmjeni Direktive 2013/34/EU u pogledu objavljivanja nefinancijskih informacija i informacija o raznolikosti određenih velikih poduzeća i grupa
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 50. stavak 1.,
   uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
   nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
   uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora (1),
   u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),
   budući da:

               (1)

               U svojoj komunikaciji pod nazivom „Akt o jedinstvenom tržištu – dvanaest mjera za poticanje rasta i jačanje povjerenja – ‚Zajedno za novi rast’”, donesenoj 13. travnja 2011., Komisija utvrđuje potrebu za postizanjem usporedivo visoke razine diljem svih država članica transparentnosti socijalnih i okolišnih informacija koje pružaju poduzeća u svim sektorima. To je potpuno u skladu s mogućnošću država članica da prema potrebi traže daljnja poboljšanja na području transparentnosti nefinancijskih informacija poduzeća, što po svojoj naravi predstavlja stalno nastojanje.

               (2)

               Potreba za poboljšanjem u objavljivanju socijalnih i okolišnih informacija poduzeća putem podnošenja zakonodavnog prijedloga u ovom području ponovljena je u Komunikaciji Komisije pod nazivom „Obnovljena strategija EU-a za korporativnu društvenu odgovornost za razdoblje 2011. – 2014.” donesenoj 25. listopada 2011.

               (3)

               U svojim rezolucijama od 6. veljače 2013. pod nazivom „Korporativna društvena odgovornost: pouzdano, transparentno i odgovorno poslovno ponašanje i održivi rast” te „Korporativna društvena odgovornost: promicanje društvenih interesa i put prema održivom i uključivom oporavku” Europski parlament prepoznao je važnost objavljivanja od strane poduzeća, informacija o održivosti, kao što su socijalni i okolišni čimbenici, radi identificiranja rizika za održivost i povećanja povjerenja ulagača i potrošača. Objavljivanje nefinancijskih informacija doista je presudno za upravljanje promjenom prema održivom svjetskom gospodarstvu povezivanjem dugoročne profitabilnosti s društvenom pravdom i zaštitom okoliša. U tom kontekstu, objavljivanje nefinancijskih informacija pomaže u mjerenju, praćenju i upravljanju poslovnim rezultatima poduzeća i njihovim učinkom na društvo. Stoga je Europski parlament pozvao Komisiju da podnese zakonodavni prijedlog o objavljivanju nefinancijskih informacija poduzeća, kojim bi se omogućila velika fleksibilnost u djelovanju, kako bi se uzele u obzir višedimenzionalna priroda korporativne društvene odgovornosti i raznolikost politika korporativne društvene odgovornosti koje provode poduzeća, uz dovoljnu razinu usporedivosti radi zadovoljavanja potreba ulagača i drugih dionika te potrebe da se potrošačima osigura jednostavan pristup informacijama o učinku poduzećâ na društvo.

               (4)

               Usklađivanje nacionalnih odredbi koje se odnose na objavljivanje nefinancijskih informacija u pogledu određenih velikih poduzeća važno je za interese poduzeća, dioničara i drugih dionika. Na tim je poljima usklađivanje nužno jer većina tih poduzeća posluje u više država članica.

               (5)

               Također je potrebno utvrditi određene minimalne pravne uvjete u pogledu opsega informacija koje bi poduzeća diljem Unije trebala učiniti dostupnima javnosti i tijelima vlasti. Poduzeća na koja se primjenjuje ova Direktiva trebala bi dati pošten i sveobuhvatan pregled svojih politika, rezultata i rizika.

               (6)

               Kako bi se poboljšala dosljednost i usporedivost nefinancijskih informacija koje se objavljuju diljem Unije, određena velika poduzeća trebala bi izraditi nefinancijsko izvješće s informacijama koje se odnose barem na okolišna, socijalna i kadrovska pitanja te pitanja u vezi s poštovanjem ljudskih prava, borbom protiv korupcije i podmićivanjem. To bi izvješće trebalo sadržavati opis politika, rezultata i rizika povezanih s tim pitanjima te bi ga trebalo uključiti u izvješće poslovodstva dotičnog poduzeća. Nefinancijsko izvješće također bi trebalo sadržavati informacije o postupcima temeljite analize koje provodi poduzeće, također i u pogledu, prema potrebi i kad je to relevantno, njegovog lanca nabave i lanca podugovaratelja kako bi se utvrdili, spriječili i ublažili postojeći i mogući negativni učinci. Države članice trebale bi imati mogućnost izuzeti poduzeća koja podliježu ovoj Direktivi iz obveze izrade nefinancijskog izvješća ako dostave zasebno izvješće koje se odnosi na istu financijsku godinu i koje ima jednak sadržaj.

               (7)

               Ako se od poduzeća traži da izrade nefinancijsko izvješće, ono bi u pogledu okolišnih pitanja trebalo sadržavati pojedinosti o aktualnim i predvidljivim učincima poslovanja poduzeća na okoliš te prema potrebi na zdravlje i sigurnost, uporabu obnovljivih i/ili neobnovljivih izvora energije, emisiju stakleničkih plinova, uporabu vode i onečišćenje zraka. U pogledu socijalnih i kadrovskih pitanja informacije u izvješću mogu se odnositi na mjere poduzete radi jamčenja jednakosti spolova, provedbe temeljnih konvencija Međunarodne organizacije rada, uvjeta rada, socijalnog dijaloga, poštovanja prava radnika na informacije i savjetovanje, poštovanja prava sindikata, zdravlja i sigurnosti na poslu te dijaloga s lokalnim zajednicama i/ili na mjere poduzete radi osiguravanja zaštite i razvoja tih zajednica. U pogledu ljudskih prava te borbe protiv korupcije i podmićivanja, nefinancijske informacije mogle bi obuhvaćati podatke o sprečavanju kršenja ljudskih prava i/ili važećim instrumentima za borbu protiv korupcije i podmićivanja.

               (8)

               Poduzeća koja podliježu ovoj Direktivi, trebala bi pružiti odgovarajuće informacije u vezi s pitanjima koja se ističu kao ona koja bi najvjerojatnije mogla prouzročiti ostvarenje osnovnih rizika kojima bi se izazvao ozbiljan učinak, zajedno s onima koji su se već ostvarili. Ozbiljnost takvih učinaka trebala bi se procjenjivati prema njihovu opsegu i težini. Rizici nepovoljnih učinaka mogu potjecati od aktivnosti samog poduzeća ili mogu biti povezani s njegovim poslovanjem te, kad je relevantno i razmjerno, s njegovim proizvodima, uslugama i poslovnim odnosima, uključujući lanac nabave i lanac podugovaratelja. To ne bi trebalo prouzročiti nepotrebna administrativna opterećenja za mala i srednja poduzeća.

               (9)

               Prilikom pružanja tih informacija poduzeća koja podliježu ovoj Direktivi mogu se osloniti na nacionalne okvire, okvire Unije, kao što je Sustav za upravljanje okolišem i neovisno ocjenjivanje (EMAS) ili međunarodne okvire, kao što su Globalni sporazum Ujedinjenih naroda (UN), vodeća načela o poduzetništvu i ljudskim pravima za provedbu okvirnog programa UN-a „Zaštita, poštovanje i pomoć”, Smjernice za multinacionalna društva Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj (OECD), norma (ISO) 26000 Međunarodne organizacije za normizaciju, Tripartitna deklaracija o načelima koja se odnose na multinacionalna društva i socijalnu politiku Međunarodne organizacije rada te Globalna inicijativa za izvješćivanje, ili na druge priznate međunarodne okvire.

               (10)

               Države članice trebale bi osigurati postojanje primjerenih i djelotvornih sredstava kojima se jamči objavljivanje nefinancijskih informacija poduzeća u skladu s ovom Direktivom. Stoga bi države članice trebale osigurati postojanje učinkovitih nacionalnih postupaka kojima se jamči postupanje u skladu s obvezama iz ove Direktive te dostupnost tih postupaka svim fizičkim i pravnim osobama koje, u skladu s nacionalnim pravom, imaju legitiman interes da se osigura poštovanje odredbi ove Direktive.

               (11)

               U stavku 47. završnog dokumenta konferencije Ujedinjenih naroda RIO+20 pod nazivom „Budućnost kakvu želimo” prepoznaje se važnost izvješćivanja o korporativnoj održivosti te se potiče poduzeća da prema potrebi razmotre uključivanje informacija o održivosti u svoj ciklus izvješćivanja. Tim se stavkom također potiče industriju, zainteresirane vlade i relevantne dionike da uz potporu sustava Ujedinjenih naroda prema potrebi razviju modele najbolje prakse i podupru mjere za uključivanje financijskih i nefinancijskih informacija, uzimajući u obzir iskustva iz postojećih okvira.

               (12)

               Pristup ulagatelja nefinancijskim informacijama korak je prema postizanju cilja uspostave tržišnih i političkih poticaja do 2020. kao nagrade za poslovna ulaganja u učinkovitost u okviru plana za resursnu učinkovitost Europe.

               (13)

               U svojim zaključcima od 24. i 25. ožujka 2011. Europsko vijeće pozvalo je na smanjenje ukupnog regulatornog tereta na europskoj i nacionalnoj razini, posebno za mala i srednja poduzeća (MSP), te predložilo mjere za povećanje produktivnosti, dok je cilj strategije Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast poboljšanje poslovnog okoliša za MSP-e i promicanje njihove internacionalizacije. Stoga bi se u skladu s načelom „mislimo najprije na male” novi zahtjevi za objavljivanje trebali primjenjivati samo na određena velika poduzeća i grupe.

               (14)

               Područje primjene tih zahtjeva za objavljivanje nefinancijskih informacija trebalo bi se odrediti s obzirom na prosječan broj zaposlenika, ukupnu bilancu i neto prihod. Mala i srednja poduzeća trebala bi biti oslobođena dodatnih zahtjeva, a obveza objavljivanja nefinancijskog izvješća trebala bi se odnositi samo na ona velika poduzeća koja su subjekti od javnog interesa te na one subjekte od javnog interesa koji su matična poduzeća velikih grupa, čiji je prosječni broj zaposlenika u oba slučaja veći od 500, u slučaju grupe na konsolidiranoj osnovi. To države članice ne bi trebalo spriječiti u tome da traže objavljivanje nefinancijskih informacija poduzeća i grupa koji ne podliježu ovoj Direktivi.

               (15)

               Mnoga su poduzeća koja spadaju u područje primjene Direktive 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3) članovi grupa poduzeća. Konsolidirana izvješća poslovodstva trebala bi biti sastavljena tako da se informacije o takvim grupama poduzeća mogu prenositi članovima i trećim stranama. Stoga bi nacionalno pravo kojim se uređuju konsolidirana izvješća poslovodstva trebalo biti usklađeno radi postizanja ciljeva usporedivosti i dosljednosti informacija koje bi poduzeća trebala objavljivati unutar Unije.

               (16)

               Ovlašteni revizori i revizorska društva trebali bi provjeravati samo je li podneseno nefinancijsko izvješće ili zasebno izvješće. Osim toga, države članice trebale bi moći tražiti da informacije obuhvaćene nefinancijskim izvješćem ili zasebnim izvješćem provjeri neovisni pružatelj usluga provjere.

               (17)

               Kako bi se poduzećima olakšalo objavljivanje nefinancijskih informacija, Komisija bi trebala izraditi neobvezujuće smjernice, uključujući opće i sektorske nefinancijske ključne pokazatelje uspješnosti. Komisija bi trebala uzeti u obzir sadašnje najbolje prakse, međunarodne trendove i rezultate srodnih inicijativa Unije. Komisija bi trebala održati odgovarajuća savjetovanja, između ostalog i s relevantnim dionicima. Prilikom navođenja okolišnih aspekata Komisija bi trebala obuhvatiti barem uporabu tla, uporabu vode, emisije stakleničkih plinova i uporabu materijala.

               (18)

               Raznolikost sposobnosti i stajališta članova administrativnih, upravnih i nadzornih tijela poduzeća olakšava dobro razumijevanje organizacije poslovanja i poslovnih pitanja dotičnog poduzeća. Članovima spomenutih tijela omogućava da na konstruktivan način preispituju odluke o upravljanju te da budu otvoreniji za inovativne ideje, čime se sprečava pojava „grupnog mišljenja” tj. sličnosti u stajalištima članova. Na taj način raznolikost doprinosi učinkovitom nadzoru vođenja i uspješnom upravljanju poduzećem. Stoga je važno poboljšati transparentnost u pogledu politike raznolikosti koja se primjenjuje. Tako bi se tržište obavijestilo o praksama u korporativnom upravljanju, čime bi se izvršio neizravan pritisak na poduzeća u pogledu veće raznolikosti njihovih odbora.

               (19)

               Obveza objavljivanja politike raznolikosti u pogledu administrativnih, upravljačkih i nadzornih tijela s obzirom na aspekte kao što su, na primjer, dob, spol ili obrazovanje i struka, trebala bi se odnositi samo na određena velika poduzeća. Objavljivanje politike raznolikosti trebalo bi biti dijelom izvješća o korporativnom upravljanju, kako je utvrđeno člankom 20. Direktive 2013/34/EU. Ako se politika raznolikosti ne primjenjuje, ne bi trebala postojati obveza njezine uspostave, no u izvješće o korporativnom upravljanju trebalo bi uvrstiti jasno objašnjenje razloga tomu.

               (20)

               Uočene su inicijative na razini Unije, uključujući izvješćivanje po državama za nekoliko sektora, kao i preporuke u zaključcima Europskog vijeća od 22. svibnja 2013. i od 19. i 20. prosinca 2013. u pogledu izvješćivanja po državama velikih trgovačkih društava i grupa te slične odredbe Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (4) i međunarodna nastojanja da se poboljša transparentnost financijskog izvješćivanja. U kontekstu skupina G8 i G20 od OECD-a zatraženo je da izradi predložak standardiziranog obrasca za multinacionalna poduzeća kako bi poreznim tijelima podnosila prijavu o tome gdje u svijetu ostvaruju dobit i plaćaju porez. Takvim nastojanjima dopunjuju se prijedlozi iz ove Direktive, što predstavlja odgovarajuće mjere u pogledu njihovih ciljeva.

               (21)

               S obzirom na to da cilj ove Direktive, a to je jačanje relevantnosti, usklađenosti i usporedivosti informacija koje objavljuju određena velika poduzeća i grupe diljem Unije, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog svoga učinka on može bolje ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.

               (22)

               Ovom Direktivom poštuju se temeljna prava te načela priznata osobito u Povelji o temeljnim pravima Europske unije, uključujući slobodu poduzetništva, poštovanje privatnog života i zaštita osobnih podataka. Ova se Direktiva mora provoditi u skladu s tim pravima i načelima.

               (23)

               Direktivu 2013/34/EU stoga treba izmijeniti na odgovarajući način,

         DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Izmjene Direktive 2013/34/EU
   Direktiva 2013/34/EU mijenja se kako slijedi:

               1.

               Umeće se sljedeći članak:
               „Članak 19.a
               Nefinancijsko izvješće
               1.   Velika poduzeća koja su subjekti od javnog interesa i koja na datum bilance premašuju kriterij prosječnog broja od 500 zaposlenika tijekom financijske godine u svoje izvješće poslovodstva uključuju nefinancijsko izvješće koje sadržava informacije u mjeri nužnoj za razumijevanje razvoja, poslovnih rezultata i položaja poduzeća te učinka njegovih aktivnosti koje se odnose barem na okolišna, socijalna i kadrovska pitanja, poštovanje ljudskih prava, borbu protiv korupcije i pitanja u vezi s podmićivanjem, uključujući:

                           (a)

                           kratak opis poslovnog modela poduzeća;

                           (b)

                           opis politika poduzeća u vezi s tim pitanjima, uključujući postupke temeljite analize koji se provode;

                           (c)

                           rezultate tih mjera;

                           (d)

                           osnovne rizike povezane s tim pitanjima koji se odnose na poslovanje poduzeća, uključujući, kad je to relevantno i razmjerno, njegove poslovne odnose, proizvode ili usluge koji mogu prouzročiti negativne učinke na tim područjima, te način na koji poduzeće upravlja tim rizicima;

                           (e)

                           nefinancijske ključne pokazatelje uspješnosti važne za određeno poslovanje.

                     Ako poduzeće ne provodi mjere povezane s jednim ili više od navedenih pitanja, u nefinancijskom izvješću navodi se jasno i razumno objašnjenje zašto se one ne provode.
               U nefinancijsko izvješće iz prvog podstavka prema potrebi se uključuju pozivanja na iznose iskazane u godišnjim financijskim izvještajima te dodatna objašnjenja tih iznosa.
               Države članice mogu dopustiti da se u iznimnim slučajevima izostave informacije o predstojećim događajima ili pitanjima tijekom pregovora kad bi, u skladu s obrazloženim mišljenjem članova administrativnih, upravljačkih i nadzornih tijela koji djeluju u okviru nadležnosti koje su im dodijeljene nacionalnim pravom i koji snose kolektivnu odgovornost za to mišljenje, objavljivanje takvih informacija moglo nanijeti ozbiljnu štetu poslovnom položaju poduzeća, pod uvjetom da takvo izostavljanje ne sprečava fer i objektivno razumijevanje razvoja, poslovnih rezultata i položaja poduzeća te učinka njegovih aktivnosti.
               Prilikom propisivanja zahtjeva za objavom informacija iz prvog podstavka, države članice osiguravaju da se poduzeća mogu osloniti na nacionalne okvire, okvire Unije ili međunarodne okvire te da, u tom slučaju, poduzeća navode na koje se okvire oslanjaju.
               2.   Smatra se da su poduzeća ispunjavajući obvezu iz stavka 1. ispunila i obvezu koja se odnosi na analizu nefinancijskih informacija iz trećeg podstavka članka 19. stavka 1.
               3.   Poduzeće koje je poduzeće kći izuzima se iz obveze utvrđene u stavku 1. ako su to poduzeće i njegova poduzeća kćeri uključeni u konsolidirano izvješće poslovodstva ili zasebno izvješće drugog poduzeća sastavljeno u skladu s člankom 29. i ovim člankom.
               4.   Ako poduzeće izradi zasebno izvješće koje se odnosi na istu financijsku godinu, bez obzira na to oslanja li se ili ne oslanja na nacionalne okvire, okvire Unije ili međunarodne okvire, te ako su tim izvješćem obuhvaćene informacije koje se zahtijevaju za nefinancijsko izvješće navedene u stavku 1., države članice mogu to poduzeće izuzeti iz obveze pripremanja nefinancijskog izvješća iz stavka 1. pod uvjetom da se to zasebno izvješće:

                           (a)

                           objavi zajedno s izvješćem poslovodstva u skladu s člankom 30.; ili

                           (b)

                           objavi na internetskoj stranici poduzeća na koju se upućuje u izvješću poslovodstva u razumnom roku koji nije dulji od šest mjeseci nakon datuma bilance.

                     Stavak 2. primjenjuje se mutatis mutandis na poduzeća koja izrađuju zasebno izvješće iz prvog podstavka ovog stavka.
               5.   Države članice osiguravaju da ovlašteni revizor ili revizorsko društvo provjeri je li dostavljeno nefinancijsko izvješće iz stavka 1. ili zasebno izvješće iz stavka 4.
               6.   Države članice mogu zahtijevati da informacije iz nefinancijskog izvješća iz stavka 1. ili zasebnog izvješća iz stavka 4. provjeri neovisni pružatelj usluga provjere.”.

               2.

               Članak 20. mijenja se kako slijedi:

                           (a)

                           u stavku 1. dodaje se sljedeća točka:

                                       „(g)

                                       opis politike raznolikosti koja se primjenjuje u vezi s administrativnim, upravljačkim i nadzornim tijelima poduzeća s obzirom na aspekte kao što su, na primjer, dob, spol ili obrazovanje i struka, te ciljeve politike raznolikosti, način na koji se ona provodi i rezultate u izvještajnom razdoblju. Ako se takva politika ne provodi, izvješće sadržava obrazloženje za to.”

                                 ;

                           (b)

                           stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
                           „3.   Ovlašteni revizor ili revizorsko društvo izražava mišljenje u skladu s drugim podstavkom članka 34. stavka 1. u vezi s informacijama izrađenim u skladu s točkama (c) i (d) stavka 1. ovog članka te provjerava jesu li dostavljene informacije iz točaka (a), (b), (e), (f) i (g) stavka 1. ovog članka.”;

                           (c)

                           stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:
                           „4.   Države članice mogu izuzeti poduzeća iz stavka 1. koja su samo izdala vrijednosne papire koji nisu dionice uvrštene na uređeno tržište, u smislu članka 4. stavka 1. točke 14. Direktive 2004/39/EZ, iz primjene točaka (a), (b), (e), (f) i (g) stavka 1. ovog članka, osim ako su ta poduzeća izdala dionice kojima se trguje na multilateralnoj trgovinskoj platformi u smislu točke 15. članka 4. stavka 1. Direktive 2004/39/EZ.”;

                           (d)

                           dodaje se sljedeći stavak:
                           „5.   Neovisno o članku 40., stavak 1. točka (g). ne primjenjuje se na mala i srednja poduzeća.”.

               3.

               Umeće se sljedeći članak:
               „Članak 29.a

               Konsolidirano nefinancijsko izvješće
               1.   Subjekti od javnog interesa koji su matična poduzeća velike grupe koja na datume bilance na konsolidiranoj osnovi premašuje kriterij prosječnog broja od 500 zaposlenika tijekom financijske godine u svoje konsolidirano izvješće poslovodstva uključuju konsolidirano nefinancijsko izvješće koje sadržava informacije u mjeri nužnoj za razumijevanje razvoja, rezultata poslovanja, položaja grupe te učinka njezinih aktivnosti koji se odnosi barem na okolišna, socijalna i kadrovska pitanja, poštovanje ljudskih prava, borbu protiv korupcije i pitanja u vezi s podmićivanjem, uključujući:

                           (a)

                           kratak opis poslovnog modela grupe;

                           (b)

                           opis politika grupe u vezi s tim pitanjima, uključujući postupke temeljite analize koji se provode;

                           (c)

                           rezultate tih mjera;

                           (d)

                           osnovne rizike povezane s tim pitanjima koji se odnose na poslovanje grupe, uključujući, kad je to relevantno i razmjerno, njezine poslovne odnose, proizvode ili usluge koji mogu prouzročiti negativne učinke na tim područjima, te način na koji grupa upravlja tim rizicima;

                           (e)

                           nefinancijske ključne pokazatelje uspješnosti važne za određeno poslovanje.

                     Ako grupa ne provodi mjere povezane s jednim od navedenih pitanja ili više njih, u konsolidiranom nefinancijskom izvješću navodi se jasno i razumno objašnjenje zašto se one ne provode.
               U konsolidirano nefinancijsko izvješće iz prvog podstavka prema potrebi se uključuju pozivanja na iznose iskazane u konsolidiranim financijskim izvještajima te dodatna objašnjenja tih iznosa.
               Države članice mogu dopustiti da se u iznimnim slučajevima izostave informacije o predstojećim događajima ili pitanjima tijekom pregovora kad bi, u skladu s obrazloženim mišljenjem članova administrativnih, upravljačkih i nadzornih tijela koji djeluju u okviru nadležnosti koje su im dodijeljene nacionalnim pravom i koji snose kolektivnu odgovornost za to mišljenje, objavljivanje takvih informacija moglo nanijeti ozbiljnu štetu poslovnom položaju grupe, pod uvjetom da takvo izostavljanje ne sprečava pošteno i objektivno razumijevanje razvoja, poslovnih rezultata i položaja grupe te učinka njezinih aktivnosti.
               Prilikom propisivanja zahtjeva za objavom informacija iz prvog podstavka, države članice osiguravaju da se matično poduzeće može osloniti na nacionalne okvire, okvire Unije ili međunarodne okvire te da, u tom slučaju, matično poduzeće navodi na koje se okvire oslanja.
               2.   Smatra se da je matično poduzeće ispunjavanjem obveze iz stavka 1. ispunilo i obvezu koja se odnosi na analizu nefinancijskih informacija iz trećeg podstavka članka 19. stavka 1. te iz članka 29.
               3.   Matično poduzeće koje je ujedno i poduzeće kći izuzima se iz obveze utvrđene u stavku 1. ako su to izuzeto matično poduzeće i njegova poduzeća kćeri uključeni u konsolidirano izvješće poslovodstva ili zasebno izvješće drugog poduzeća sastavljeno u skladu s člankom 29. i ovim člankom.
               4.   Ako matično poduzeće izradi zasebno izvješće koje se odnosi na istu financijsku godinu i na cijelu grupu, bez obzira na to oslanja li se ili ne oslanja na nacionalne okvire, okvire Unije ili međunarodne okvire, te ako su tim izvješćem obuhvaćene informacije koje se zahtijevaju za konsolidirano nefinancijsko izvješće kako je navedeno u stavku 1., države članice mogu to matično poduzeće izuzeti iz obveze pripremanja konsolidiranog nefinancijskog izvješća utvrđenog u stavku 1. pod uvjetom da se to zasebno izvješće:

                           (a)

                           objavi zajedno s konsolidiranim izvješćem poslovodstva u skladu s člankom 30.; ili

                           (b)

                           objavi na internetskoj stranici matičnog poduzeća na koju se upućuje u konsolidiranom izvješću poslovodstva u razumnom roku koji nije dulji od šest mjeseci nakon datuma bilance.

                     Stavak 2. primjenjuje se mutatis mutandis na matična poduzeća koja izrađuju zasebno izvješće iz prvog podstavka ovog stavka.
               5.   Države članice osiguravaju da ovlašteni revizor ili revizorsko društvo provjeri je li dostavljeno konsolidirano nefinancijsko izvješće iz stavka 1. ili zasebno izvješće iz stavka 4.
               6.   Države članice mogu tražiti da informacije iz konsolidiranog nefinancijskog izvješća iz stavka 1. ili zasebnog izvješća iz stavka 4. provjeri neovisni pružatelj usluga provjere.”.

               4.

               U članku 33. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
               „1.   Države članice osiguravaju da članovi administrativnih, upravljačkih i nadzornih tijela poduzeća, djelujući u okviru nadležnosti koje su im dodijeljene na temelju nacionalnog prava, budu kolektivno odgovorni da se:

                           (a)

                           godišnji financijski izvještaji, izvješće poslovodstva, izvješće o korporativnom upravljanju, ako se navodi odvojeno, te izvješće iz članka 19.a stavka 4. kao i

                           (b)

                           konsolidirani financijski izvještaji, konsolidirana izvješća poslovodstva, konsolidirano izvješće o korporativnom upravljanju, ako se navodi odvojeno, te izvješće iz članka 29.a stavka 4.

                     sastavljaju i objavljuju u skladu sa zahtjevima ove Direktive i prema potrebi u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima koji su usvojeni u skladu s Uredbom (EZ) br. 1606/2002.”.

               5.

               U članku 34. dodaje se sljedeći stavak:
               „3.   Ovaj članak ne primjenjuje se na nefinancijsko izvješće iz članka 19.a stavka 1. i konsolidirano nefinancijsko izvješće iz članka 29.a stavka 1. niti na zasebna izvješća iz članka 19.a stavka 4. i članka 29.a stavka 4.”.

               6

               U članku 48. prije posljednjeg stavka umeće se sljedeći stavak:
               „U izvješću se također razmatra, uzimajući u obzir trendove u OECD-u i rezultate srodnih europskih inicijativa, mogućnost uvođenja obveze za velika poduzeća da svake godine izrađuju izvješća po državama za svaku državu članicu i treću zemlju u kojoj posluju, a koja bi u sadržavala barem informacije o ostvarenoj dobiti, plaćenim porezima na dobit i primljenim javnim subvencijama.”.
         Članak 2.
   Smjernice za izvješćivanje
   Komisija izrađuje neobvezujuće smjernice o metodologiji podnošenja izvješća o nefinancijskim informacijama, uključujući opće i sektorske nefinancijske ključne pokazatelje uspješnosti, radi olakšavanja relevantnog, korisnog i usporedivog objavljivanja nefinancijskih informacija poduzeća. Tijekom tog postupka Komisija se savjetuje s relevantnim dionicima.
   Komisija objavljuje smjernice do 6. prosinca 2016.
   Članak 3.
   Preispitivanje
   Komisija podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o provedbi ove Direktive, uključujući, između ostalih aspekata, područje njezine primjene, posebno kad je riječ o velikim poduzećima koja nisu uvrštena na burzu, učinkovitost te razinu pruženih smjernica i metoda. Izvješće se objavljuje do 6. prosinca 2018. te će prema potrebi biti popraćeno zakonodavnim prijedlozima.
   Članak 4.
   Prenošenje
   1.   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 6. prosinca 2016. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.
   Države članice osiguravaju da se odredbe iz prvog podstavka primjenjuju na sva poduzeća u okviru područja primjene članka 1. za financijsku godinu koja počinje 1. siječnja 2017. ili tijekom kalendarske godine 2017.
   Kada države članice donose te odredbe, one sadržavaju upućivanje na ovu Direktivu ili se na nju upućuje prilikom njihove službene objave. Načine tog upućivanja određuju države članice.
   2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 5.
   Stupanje na snagu
   Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Članak 6.
   Adresati
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Strasbourgu 22. listopada 2014.

            Za Europski parlament

            Predsjednik

         M. SCHULZ

            Za Vijeće

            Predsjednik

         B. DELLA VEDOVA

      (1)  SL C 327, 12.11.2013., str. 47.

      (2)  Stajalište Europskog parlamenta od 15. travnja 2014. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 29. rujna 2014.

      (3)  Direktiva 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o godišnjim financijskim izvještajima, konsolidiranim financijskim izvještajima i povezanim izvješćima za određene vrste poduzeća, o izmjeni Direktive 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i o stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 78/660/EEZ i 83/349/EEZ (SL L 182, 29.6.2013., str. 19.).

      (4)  Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.).