title: 79/488/EEZ: Direktiva Komisije od 18. travnja 1979. o prilagodbi tehničkom napretku Direktive Vijeća 74/483/EEZ o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na vanjske izbočine motornih vozila

text:
               13/Sv. 004

               HR

               Službeni list Europske unije

               102

         31979L0488

               L 128/1

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               18.04.1979.

      DIREKTIVA KOMISIJE

   od 18. travnja 1979.
   o prilagodbi tehničkom napretku Direktive Vijeća 74/483/EEZ o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na vanjske izbočine motornih vozila
   (79/488/EEZ)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 70/156/EEZ od 6. veljače 1970. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na homologaciju tipa motornih vozila i njihovih prikolica (1), kako je zadnje izmijenjena Direktivom 78/547/EEZ (2) a posebno njezine članke 11., 12. i 13.,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 74/483/EEZ od 17. rujna 1974. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na vanjske izbočine motornih vozila (3),
   budući da je u svjetlu stečenog iskustva i posljednjih dostignuća sada moguće postrožiti zahtjeve i bolje ih uskladiti sa sadašnjim uvjetima ispitivanja;
   budući da su nosači prtljage, nosači skija i antene radijskih prijamnika ili radijskih odašiljača već izašli na tržište i zasebno i ugrađeni na vozilo; budući da ako je moguće provjeriti ih prije nego su ugrađeni na vozilo njihovo slobodno kretanje se može olakšati uvođenjem EEZ homologacije tipa za takve sustave smatrajući ih zasebnim tehničkim jedinicama u okviru značenja članka 9.a Direktive 70/156/EEZ;
   budući da su odredbe ove Direktive u skladu s mišljenjem Odbora za prilagodbu tehničkom napretku direktiva kojima je cilj uklanjanje tehničkih prepreka trgovini u sektoru motornih vozila,
   DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Direktiva 74/483/EEZ mijenja se kako slijedi:

               1.

               Članci 2., 3. i 4. zamjenjuju se sljedećim:
               „Članak 2.
               Nijedna država članica ne smije iz razloga koji se odnosi na vanjske izbočine odbiti dodijeljivanje EEZ homologacije tipa ili nacionalne homologacije za motorno vozilo ili za nosače prtljage, nosače skija ili antene radijskih prijamnika ili radijskih odašiljača koji se smatraju zasebnim tehničkim jedinicama, ako:

                           —

                           vozilo zadovoljava odredbe Priloga I. i II. koje se tiču vanjskih izbočina,

                           —

                           nosači prtljage, nosači skija ili antene radijskih prijamnika ili radijskih odašiljača koji se smatraju zasebnim tehničkim jedinicama u okviru značenja članka 9.a Direktive 70/156/EEZ zadovoljavaju odredbe Priloga I.

                     Članak 3.
               1.   Nijedna država članica ne može iz razloga koji se odnosi na vanjske izbočine odbiti registrirati ili zabraniti prodaju, stavljanje u uporabu ili korištenje motornog vozila ako vanjske izbočine zadovoljavaju odredbe priloga I.i II.
               2.   Nijedna država članica ne može zabraniti, iz razloga koji se odnosi na vanjske izbočine, stavljanje na tržište nosača prtljage, nosača skija ili antena radijskih prijamnika ili radijskih odašiljača koji se smatraju zasebnim tehničkim jedinicama u okviru značenja članka 9.a Direktive 70/156/EEZ, ako su sukladni tipu za koji je izdana homologacija tipa u okviru značenja članka 2.
               Članak 4.
               Država članica koja je izdala homologaciju tipa poduzima potrebne mjere kako bi bila obaviještena o svakoj preinaci dijela ili značajke navedene u točki 2.2. Priloga I. Nadležna tijela dotične države članice odlučuju treba li provoditi nova ispitivanja na promijenjenom tipu i treba li izraditi novo izvješće. Ako ispitivanja pokažu da zahtjevi ove Direktive nisu zadovoljeni, preinaka se neće dopustiti.”

               2.

               Prilozi I., II. i III. Direktivi 74/483/EEZ ovime se izmjenjuju u skladu s Prilogom ovoj Direktivi.

         Članak 2.
   1.   Od 1. siječnja 1980. države članice neće iz razloga koji se odnosi na vanjske izbočine:

               —

               odbiti s obzirom na tip motornog vozila dodijeliti EEZ homologaciju tipa ili izdati presliku certifikata kako je određeno u zadnjoj alineji članka 10. stavka 1. Direktive 70/156/EEZ ili izdati nacionalnu homologaciju tipa, ili

               —

               odbiti izdati EEZ homologaciju tipa za nosače prtljage, nosače skija ili antene radijskih prijamnika ili radijskih odašiljača koji se smatraju zasebnim tehničkim jedinicama u okviru značenja članka 9.a Direktive 70/156/EEZ, ili

               —

               zabraniti stavljanje u uporabu vozila,

         ako vanjske izbočine takvog tipa vozila ili takvih vozila ili spomenutih zasebnih tehničkih jedinica zadovoljavaju odredbe Direktive 74/483/EEZ, kako je zadnje izmijenjena ovom Direktivom.
   2.   Od 1. listopada 1981. države članice:

               —

               više neće izdavati presliku certifikata kako je određeno u zadnjoj alineji članka 10. stavka 1. Direktive 70/156/EEZ s obzirom na tip vozila, ako njegove vanjske izbočine ne zadovoljavaju odredbe Direktive 74/483/EEZ, kako je zadnje izmijenjena ovom Direktivom,

               —

               mogu odbiti nacionalnu homologaciju tipa motornog vozila ako njegove vanjske izbočine ne zadovoljavaju odredbe Direktive 74/483/EEZ, kako je zadnje izmijenjena ovom Direktivom.

         3.   Od 1. listopada 1983. države članice mogu zabraniti stavljanje u uporabu vozila ako njegove vanjske izbočine ne zadovoljavaju odredbe Direktive 74/483/EEZ, kako je zadnje izmijenjena ovom Direktivom.
   4.   Države članice donose propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 1. siječnja 1980. i o tome odmah obavješćuju Komisiju.
   Članak 3.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 18. travnja 1979.

            Za Komisiju

         Étienne DAVIGNON

            Član Komisije

      (1)  SL L 42, 23.2.1970., str. 1.

      (2)  SL L 168, 26.6.1978., str. 39.

      (3)  SL L 266, 2.10.1974., str. 4.
   PRILOG
   Izmjene priloga Direktivi 74/483/EEZ

      PRILOG I.:

      OPĆE DEFINICIJE, ZAHTJEVI ZA EEZ HOMOLOGACIJU TIPA, EEZ HOMOLOGACIJA TIPA, OPĆI ZAHTJEVI, POSEBNI ZAHTJEVI, SUKLADNOST PROIZVODNJE

   Točka 1.1. mijenja se kako slijedi:

      1.1.   Odredbe ovoga Priloga ne primjenjuju se na vanjske retrovizore ili na kuglu vučnih naprava.”

   Točki 1.2. dodaje se sljedeća rečenica:

      „To se odnosi i na vozilo koje stoji i na vozilo koje se kreće.”

   Točka 2.3. mijenja se kako slijedi:

      2.3.   ‚vanjska površina’ označava vanjski dio vozila, uključujući i poklopac motora, poklopac prostora za prtljagu, vrata, krilca, krov, uređaje za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju te vidljive sastavne dijelove pojačanja.”

   Točka 2.4. mijenja se kako slijedi:

      2.4.   ‚podna crta’ označava krivulju određenu ovim postupkom:
      stožac s uspravnom osi neodređene visine čiji je polukut 300 u odnosu na okomicu treba uzastopno pomicati oko opterećenog vozila tako da stalno i što niže dodiruje vanjsku površinu nadogradnje. Podna je crta krivulja koja spaja te dodirne točke. Kod određivanja podne crte ne uzimaju se u obzir oslonci za dizalicu, ispušne cijevi i kotači. Za otvore u području kotača treba pretpostaviti da su nadomješteni zamišljenom površinom koja se uklapa u susjednu vanjsku površinu. Kod određivanja podne crte treba uzeti u obzir branike na oba kraja vozila. Ovisno o tipu vozila, podna crta može se nalaziti na rubu profila branika ili na dijelu nadogradnje ispod branika. Kad se istodobno dodiruje dvije ili više točaka, najniža točka dodira upotrebljava se za određivanje podne crte;”

   Točka 2.5. mijenja se kako slijedi:

      2.5.   ‚polumjer zakrivljenosti’ označava polumjer luka kružnice koja se najbliže uklapa u zaobljeni oblik odgovarajućeg sastavnoga dijela;”

   Iza točke 2.5. dodaju se sljedeće nove točke 2.6., 2.7., 2.8. i 2.9.:

      2.6.   ‚Opterećeno vozilo’ znači vozilo opterećeno do najveće dopuštene tehničke mase. Vozila koja su opremljena hidro-pneumatskim, hidrauličnim ili zračnim ovjesom ili uređajem za automatsko prilagođavanje razine ovisno o opterećenju moraju se ispitati u najnepovoljnijim uobičajenim uvjetima vožnje vozila koje je odredio proizvođač.
      ‚Krajnji vanjski rub’ vozila znači, s obzirom na bočne strane vozila, ravnina usporedna sa središnjom uzdužnom ravninom vozila koja dodiruje njegov vanjski bočni rub i, s obzirom na prednje i stražnje krajeve, okomita poprečna ravnina vozila koja dodiruje njegove prednje i stražnje krajeve, ne uzimajući u obzir izbočine:
      2.7.1.   na gumama blizu njihova dodira s tlom i priključaka za mjerila tlaka;
      2.7.2.   na uređajima protiv blokiranja kočnica koji se mogu ugraditi na kotače;
      2.7.3.   na retrovizorima;
      2.7.4.   bočnih pokazivača smjera, gabaritnih svjetala, prednjih i stražnjih pozicijskih (bočnih) svjetala i parkirnih svjetala;
      2.7.5.   dijelova ugrađenih na branike, vučnih naprava i ispušnih cijevi, kod prednjega i stražnjega kraja vozila;
      2.8.   ‚dimenzije izbočine’ na sastavnom dijelu koji je ugrađen na panel znači dimenzije koje se određuju postupkom opisanim u točki 2. Priloga II.
      2.9.   ‚osnovna crta panela’ znači crta koja prolazi kroz dvije točke koje su određene položajem središta kugle kad kugla svojom površinom dodirne prvi i posljednji put sastavni dio u postupku mjerenja opisanog u točki 2.2. Priloga II.”

   Točka 3. mijenja se kako slijedi:

      „3.   ZAHTJEV ZA HOMOLOGACIJU
      3.1.   Zahtjev za EEZ homologaciju tipa vozila s obzirom na njegove vanjske izbočine

      3.1.1.   Zahtjev za EEZ homologaciju tipa vozila s obzirom na njegove vanjske izbočine mora podnijeti proizvođač vozila ili njegov ovlašten predstavnik.
      Zahtjevu se prilažu dolje navedeni dokumenti u tri primjerka:
      3.1.2.1.   fotografije prednje, stražnje i bočnih strana vozila koje su snimljene pod kutom od 30° do 45° u odnosu na vertikalnu uzdužnu središnju ravninu vozila;
      3.1.2.2.   crteži branika;
      3.1.2.3.   po potrebi, crteži određenih vanjskih izbočina i ako je potrebno, crteži određenih dijelova vanjske površine koja se navodi u točki 6.9.1.
      3.1.3.   Vozilo koje predstavlja tip vozila za koje je zatražena homologacija dostavlja se tehničkoj službi koja je odgovorna za homologaciju tipa. Na zahtjev te tehničke službe također se moraju dostaviti određeni sastavni dijelovi i određeni uzorci upotrijebljenih materijala.
      3.2.   Zahtjev za EEZ homologaciju tipa s obzirom na nosače prtljage, nosače skija ili antene radijskih prijamnika ili radijskih odašiljača koje se smatra zasebnim tehničkim jedinicama.

      3.2.1.   Zahtjev za EEZ homologaciju tipa s obzirom na nosače prtljage, nosače skija ili antene radijskih prijamnika ili radijskih odašiljača koje se smatra zasebnim tehničkim jedinicama u smislu članka 9.a Direktive 70/156/EEZ podnosi proizvođač vozila ili proizvođač takvih zasebnih tehničkih jedinica ili njihov ovlašteni predstavnik.
      Za svaki tip bilo koje naprave koja su navodi u točki 3.2.1., zahtjevu se prilažu:
      3.2.2.1.   tri kopije dokumenata sa specifikacijom tehničkih značajki zasebne tehničke jedinice i s uputama za ugradbu koje se daju uz svaku prodanu zasebnu tehničku jedinicu;
      3.2.2.2.   uzorak tipa zasebne tehničke jedinice. Mjerodavno tijelo može zahtijevati dodatni uzorak ako to smatra potrebnim. Uzorci moraju biti jasno i neizbrisivo označeni oznakom koja je navedena u članku 9.a, stavka 3. Direktive 70/156/EEZ. Za nosače prtljage i nosače skija ta se odredba odnosi na oznaku budućega obveznog broja EEZ homologacije tipa. Ispred broja EEZ homologacije tipa nalazit će se međunarodno razlikovno slovo/slova zemlje koja je dodijelila takvu homologaciju (1).”

   Točka 4.6. mijenja se kako slijedi:

      4.6.1.   Ako je dodijeljena homologacija prema zahtjevu iz točke 3.1, formular koji je u skladu s obrascem u Prilogu III. treba priložiti EEZ certifikatu o homologaciji tipa.
      4.6.2.   Ako je dodijeljena homologacija prema zahtjevu iz točke 3.2, izdaje se formular koji je u skladu s obrascem u Prilogu IV.
      4.6.3.   Ako je u zahtjevu prema točki 3.1. naveden formular za tip prikazan u Prilogu IV., opseg ispitivanja vozila s obzirom na vanjske izbočine treba odgovarajuće smanjiti. U takvim slučajevima, certifikatu o homologaciji tipa vozila prilaže se preslika certifikata o homologaciji tipa zasebne tehničke jedinice.”

   Točka 5.1.3. mijenja se kako slijedi:

      5.1.3.   smješteni tako da se u stanju mirovanja, kao i dok rade, ne mogu dodirnuti kuglom promjera 100 mm.”

   Točka 5.4. mijenja se kako slijedi:

      5.4.   Nijedan dio vanjske površine koji strši ne smije imati polumjer zakrivljenosti manji od 2,5 mm. Taj se zahtjev ne primjenjuje na dijelove vanjske površine koji strše manje od 5 mm, ali kutovi vanjskih ploha takvih dijelova moraju biti zatupljeni, osim kada takvi dijelovi strše manje od 1,5 mm.”

   Točki 5.5. dodaju se sljedeće rečenice:

      „Mjerenje tvrdoće treba provesti na sastavnom dijelu koji se ugrađuje na vozilo. Kad nije moguće provesti mjerenje tvrdoće metodom prema shoreu A, za procjenu tvrdoće treba provesti usporediva mjerenja.”

   Iza točke 5.5. dodaje se nova točka 5.6.:

      5.6.   Odredbe u točkama od 5.1. do 5.5. moraju se primijeniti kao dodatak posebnim zahtjevima iz sljedeće točke 6., osim kad ti posebni zahtjevi izričito određuju drukčije.”

   Točki 6.1.1. dodaju se sljedeće rečenice:

      „Za primjenu sile od 10 daN treba upotrijebiti čekić s ravnim čelom, promjera koji nije veći od 50 mm. Kad to nije moguće, treba upotrijebiti drugi istovrijedan postupak. Kad se ukrasi uvuku, odvoje ili saviju, preostale izbočine ne smiju stršiti više od 10 mm. Te izbočine moraju u svakome slučaju zadovoljavati odredbe iz točke 5.2. Ako je ukras ugrađen na postolje, to postolje treba smatrati dijelom ukrasa, a ne površinom oslanjanja.”

   Točka 6.1.3. se briše.
   Točka 6.2.1. dopunjuje se kako slijedi:

      „U slučaju glavnih svjetala ugrađenih iza dodatne prozirne površine, izbočine treba mjeriti od krajnje vanjske prozirne površine. Izbočine treba odrediti u skladu s metodom opisanom u točki 3. Priloga II.”

   Iza točke 6.2.2. dodaje se nova točka 6.2.3.:

      6.2.3.   Odredbe iz točke 6.2.1. ne primjenjuju se na glavna svjetla koja su uvučena u nadogradnju ili su natkrivena nadogradnjom, pod uvjetom da nadogradnja zadovoljava zahtjeve iz točke 6.9.1.”

   Točka 6.3.1. mijenja se kako slijedi:

      6.3.1.   Zahtjevi iz točke 5.4. ne primjenjuju se na razmake između nepomičnih i pomičnih elemenata, uključujući elemente rešetaka za ulazni i izlazni zrak i rešetke hladnjaka, pod uvjetom da razmak između dva susjedna elementa nije veći od 40 mm i pod uvjetom da rešetke i razmaci imaju svoju funkciju. Za razmake između 40 i 25 mm polumjer zakrivljenosti mora biti najmanje 1 mm. Međutim, ako je razmak između dva susjedna elementa jednak ili manji od 25 mm, polumjer zakrivljenosti vanjskih površina elemenata ne može biti manji od 0,5 mm. Rastojanje između dvaju susjednih elemenata rešetaka i razmaka mora se odrediti sukladno postupku opisanom u točki 4. Priloga II.”

   Točka 6.4.1. mijenja se kako slijedi:

      6.4.1.   Držači brisača vjetrobranskog stakla moraju biti postavljeni tako da osovina brisača bude u zaštitnome kućištu s polumjerom zakrivljenosti koji zadovoljava zahtjeve iz točke 5.4. i čija površina nije manja od 150 mm2. U slučaju zaobljenih poklopaca, ti poklopci moraju imati projiciranu površinu najmanje 150 mm2 kad se mjeri na razmaku od najviše 6,5 mm od točke koja strši najdalje. Ti zahtjevi moraju također biti zadovoljeni kod brisača stražnjeg stakla i brisača glavnog svjetla.”

   Točka 6.4.2 mijenja se kako slijedi:

      6.4.2.   Točka 5.4. ne primjenjuje se na metlice brisača ili na bilo koji nosivi dio. Međutim, ti dijelovi moraju biti izrađeni tako da nemaju oštrih uglova ili šiljastih ili oštrih dijelova.”

   Točka 6.5.1. mijenja se kako slijedi:

      6.5.1.   Završeci branika moraju biti okrenuti prema vanjskoj površini radi minimiziranja smanjenja opasnosti od udara. Smatra se da je taj zahtjev zadovoljen ako je branik uvučen ili čini cjelinu s nadogradnjom ili je završetak branika okrenut tako da ne može biti dodirnut kuglom promjera 100 mm te da razmak između branika i susjednoga dijela nadogradnje nije veći od 20 mm.”

   Iza točke 6.5.2. dodaje se nova točka 6.5.3.:

      6.5.3.   Zahtjevi iz točke 6.5.2. ne primjenjuju se na dijelove branika ili na braniku ili na umetke na braniku s izbočinama manjim od 5 mm, posebno na brtvene poklopce i sapnice naprava za pranje glavnih svjetala; međutim, uglovi ploha okrenutih prema vani moraju biti zatupljeni, osim kad takvi dijelovi strše manje od 1,5 mm.”

   Točka 6.6. mijenja se kako slijedi:

      „6.6.   Kvake, šarke i tipkala na vratima, prostori za prtljagu i poklopci motora; čepovi i poklopci na otvoru za punjenje spremnika za gorivo

      6.6.1.   Izbočine ne smiju prijeći 40 mm u slučaju vrata ili kvaka prostora za prtljagu i 30 mm u svim drugim slučajevima.
      Ako se kvake na bočnim vratima zakreću pri otvaranju ili zatvaranju, moraju zadovoljavati jedan od ova dva zahtjeva:
      6.6.2.1.   U slučaju kvaka koje se zakreću usporedno s ravninom vrata završetak kvake u položaju otvaranja vrata mora biti usmjeren prema natrag. Završetak takvih kvaka mora biti zakrenut prema ravnini vrata i mora biti ugrađen u zaštitnu oblogu ili uvučen.
      6.6.2.2.   Kvake koje se mogu pomicati u svakome smjeru koji nije usporedan s ravninom vrata, kad su u položaju zatvorenih vrata, moraju biti zatvorene u zaštitnu oblogu ili uvučene. Završetak kvake treba biti okrenut prema naprijed ili unatrag.
      Međutim, kvake koje ne zadovoljavaju ovaj posljednji zahtjev mogu se prihvatiti ako:

                  —

                  imaju nezavisan povratni mehanizam,

                  —

                  ne strše više od 15 mm kad se pokvari povratni mehanizam,

                  —

                  zadovoljavaju odredbe iz točke 5.4. kad su u takvome otvorenom položaju,

                  —

                  im površina nije manja od 150 mm2 kad se mjeri na razmaku od najdalje točke koja strši ne većem od 6,5 mm.”

   Točka 6.7. mijenja se kako slijedi:

      „6.7.   Kotači, matice kotača, poklopac glavčine i ukrasni poklopci.”

   Točka 6.7.2. mijenja se kako slijedi:

      6.7.2.   Kotači, matice kotača, poklopac glavčine i ukrasni poklopci ne smiju imati oštre izbočine koje strše iznad vanjske ravnine naplatka. Leptiraste matice nisu dopuštene.”

   Točki 6.8.1. dodaje se sljedeća nova rečenica:

      „Nezaštićeni rub smatra se presavijenim prema unutra ako je presavijen približno 180° ili ako je presavijen prema nadogradnji tako da ne može biti dodirnut kuglom promjera 100 mm.”

   Točka 6.9.1., posljednji red treba glasiti:
   „…. točki 1. Priloga II.” umjesto „….Priloga II.”
   Točka 6.11. mijenja se kako slijedi:

      „6.11.   Oslonci za dizalicu i ispušne cijevi

      6.11.1.   Oslonci za dizalicu i ispušna cijev (ispušne cijevi) ne smije (ne smiju) stršiti više od 10 mm iznad uspravne projekcije podne crte koja leži uspravno iznad njih. Kao iznimka od tog zahtjeva, jedna ispušna cijev može stršiti više od 10 mm iznad uspravne projekcije podne crte ako završava zaobljenim rubom, s polumjerom zakrivljenosti od najmanje 2,5 mm.”

   Iza točke 6.11. dodaju se sljedeće nove točke od 6.12. do 6.18.:

      „6.12.   Poklopci ulaznih i izlaznih otvora za zrak

      6.12.1.   Poklopci ulaznih i izlaznih otvora za zrak moraju u svim radnim položajima zadovoljavati zahtjeve iz točaka 5.2., 5.3. i 5.4.
      6.13.   Krov

      6.13.1.   Krovni otvor mora se promatrati samo u zatvorenom položaju.
      Kabrioleti moraju biti ispitani s krovom u podignutom i uvučenom položaju.
      6.13.2.1.   Kad je krov uvučen ne treba provjeravati vozilo unutar zamišljene površine koju formira krov u podignutom položaju.
      6.13.2.2.   Kad je predviđen poklopac za smještaj uvučenoga krova kao uobičajena oprema, provjeru treba provesti s podignutim krovom.
      6.14.   Prozori

      Prozori koji se otvaraju prema van u odnosu na vanjsku površinu vozila moraju zadovoljavati sljedeće odredbe u svim radnim položajima:
      6.14.1.1.   istaknuti rub ne smije biti okrenut prema naprijed;
      6.14.1.2.   nijedan dio prozora ne smije stršiti iznad krajnjega vanjskog ruba vozila.
      6.15.   Nosači registarske pločice

      6.15.1.   Nosači koje osigurava proizvođač vozila za registarske pločice moraju zadovoljavati zahtjeve iz točke 5.4. ovoga Priloga ako mogu biti dodirnuti kuglom promjera 100 mm kad je registarska pločica ugrađena sukladno preporuci proizvođača vozila.
      6.16.   Nosači prtljage i nosači skija

      6.16.1.   Nosači prtljage i nosači skija moraju biti ugrađeni na vozilo tako da postoji sigurno zaključavanje barem u jednome smjeru te da se vodoravne, uzdužne i poprečne sile koje su barem jednake uspravnoj nosivosti nosača prema podacima proizvođača mogu prenositi. Za ispitivanje nosača prtljage ili nosača skija koji su postavljeni na vozilo prema uputama proizvođača, ispitna opterećenja ne smiju se primijeniti samo u jednoj točki.
      6.16.2.   Površine koje nakon ugradbe nosača mogu biti dodirnute kuglom promjera 165 mm ne smiju imati dijelova s polumjerom zakrivljenosti manjim od 2,5 mm, osim kad se mogu primijeniti odredbe iz točke 6.3.
      6.16.3.   Vezni elementi kao što su vijci koji se pritežu ili odvijaju bez alata ne smiju stršiti više od 40 mm iznad površina na koje se poziva u točki 6.16.2., a izbočine se određuju prema postupku koji je propisan u točki 2. Priloga II., ali uporabom kugle promjera 165 mm u slučajevima kad se primjenjuje postupak propisan u točki 2.2. toga Priloga.
      6.17.   Antene radijskih prijamnika i radijskih odašiljača

      6.17.1   Antene radijskih prijamnika i radijskih odašiljača moraju biti ugrađene na vozilo tako da njihov slobodni kraj kad je udaljen od površine ceste manje od 2 m u svakome radnom položaju koji je naveo proizvođač antene bude unutar područja koje je ograničeno vertikalnim ravninama koje su uvučene 10 cm od krajnjega vanjskog ruba vozila prema definiciji u točki 2.7.
      6.17.2.   Također, antene moraju biti tako ugrađene na vozilo i po potrebi, njihovi slobodni krajevi tako ograničeni, da ni jedan njihov dio ne strši izvan krajnjega vanjskog ruba vozila prema definiciji u točki 2.7.
      6.17.3.   Šipke antena moraju imati polumjer zakrivljenosti manji od 2,5 mm. Međutim, slobodni krajevi moraju biti opremljeni nepomičnim kapicama čiji je polumjer zakrivljenosti manji od 2,5 mm.
      6.17.4.   Postolja antena ne smiju stršiti više od 30 mm kad se to određuje prema postupku iz točke 2. Priloga II. Međutim, u slučaju antena s pojačalima ugrađenima u postolje antena ta postolja mogu stršiti do 40 mm.
      6.18.   Upute za ugradbu

      6.18.1.   Nosači prtljage, držači skija i antene radijskih prijamnika ili radijskih odašiljača koji su homologirani kao zasebna tehnička jedinica mogu se ponuditi za prodaju, prodavati ili kupovati samo ako su popraćeni uputama za ugradbu. Upute za ugradbu moraju sadržavati dostatno podataka za ugradbu homologiranih sastavnih dijelova na vozilo tako da zadovolje odgovarajuće odredbe iz točaka 5. i 6. Radni se položaj osobito mora prikazati kod sklopivih antena.”

                  PRILOG II.:

               Naslov se mijenja kako slijedi:

         Točka 1. se mijenja kako slijedi:

      „1.   POSTUPAK ODREĐIVANJA VISINE IZBOČINA NABORA NA OPLATAMA”

   Postojeće točke 1., 2., 3. i 4. se mijenjaju i postaju točke 1.1., 1.2., 1.3. i 1.4.
   Iza točke 1. dodaju se sljedeće nove točke 2., 3. i 4.:

      „2.   POSTUPAK ODREĐIVANJA MJERA IZBOČINA NA SASTAVNOM DIJELU KOJI JE UGRAĐEN NA VANJSKOJ POVRŠINI
      2.1.   Dimenzija izbočine sastavnog dijela koji je ugrađen na ispupčenu površinu može se odrediti izravnim mjerenjem ili pomoću crteža odgovarajućega presjeka toga sastavnog dijela u njegovom ugrađenu položaju.
      2.2.   Kad se dimenzija izbočine sastavnog dijela koji je ugrađen na površinu koja nije ispupčena ne može odrediti jednostavnim mjerenjem, tu dimenziju treba odrediti iz najveće promjene razmaka središta kugle promjera 100 mm u odnosu na osnovnu crtu plohe kad se kugla pomiče preko toga sastavnog dijela, stalno ga dodirujući. Slika 3. pokazuje jedan primjer primjene toga postupka.
      3.   POSTUPAK ODREĐIVANJA IZBOČINA NA RUBOVIMA I OBRUČIMA GLAVNIH SVJETALA
      3.1.   Izbočina na vanjskoj površini glavnog svjetla mora se mjeriti vodoravno od točke dodira kugle promjera 100 mm, kao što je prikazano na slici 4.
      4.   POSTUPAK ODREĐIVANJA DIMENZIJE RAZMAKA ILI PROSTORA IZMEĐU DIJELOVA REŠETKE
      4.1.   Dimenzija razmaka ili prostora između dijelova rešetke mora se odrediti pomoću razmaka između dviju ravnina koje prolaze kroz točke dodira kugle i okomito na pravac koji spaja te točke dodira. Slike 5. i 6. pokazuju primjere primjene toga postupka.”

   Iza slike 2. dodaju se slike od 3. do 6.

                  PRILOG III.:

               Naslov se mijenja kako slijedi:

   Iza Priloga III. dodaje se sljedeći novi Prilog IV.:

         „PRILOG IV.
         OBRAZAC
         (najveći format: A4 (210 x 297 mm))

      (1)  B = Belgija, D = Njemačka, DK = Danska, F = Francuska, GB = Ujedinjena Kraljevina, I = Italija, IRL Irska, L = Luksemburg, NL = Nizozemska.


title: Direktiva Komisije 2009/99/EZ od 4. kolovoza 2009. o izmjeni Direktive 98/8/EZ Europskog parlamenta i Vijeća radi uvrštenja klorofacinona kao aktivne tvari u njezin Prilog I.  Tekst značajan za EGP

text:
                  03/Sv. 69

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  140

            32009L0099

                  L 203/62

                  SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

            DIREKTIVA KOMISIJE 2009/99/EZ
      od 4. kolovoza 2009.
      o izmjeni Direktive 98/8/EZ Europskog parlamenta i Vijeća radi uvrštenja klorofacinona kao aktivne tvari u njezin Prilog I.
      (Tekst značajan za EGP)
      KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
      uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
      uzimajući u obzir Direktivu 98/8/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 1998. o stavljanju biocidnih pripravaka na tržište (1), a posebno njezin članak 16. stavak 2. drugi podstavak,
      budući da:

                  (1)

                  Uredbom Komisije (EZ) br. 1451/2007 od 4. prosinca 2007. o drugoj fazi desetogodišnjeg radnog programa iz članka 16. stavka 2. Direktive 98/8/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju biocidnih pripravaka na tržište (2) utvrđen je popis aktivnih tvari koje treba ocijeniti s obzirom na njihovo moguće uvrštenje u prilog I., I.A ili I.B Direktivi 98/8/EZ. Taj popis uključuje klorofacinon.

                  (2)

                  Na temelju Uredbe (EZ) br. 1451/2007, klorofacinon je ocijenjen u skladu s člankom 11. stavkom 2. Direktive 98/8/EZ o korištenju pripravka 14, rodenticida, kako je utvrđeno u Prilogu V. Direktivi 98/8/EZ.

                  (3)

                  Državom članicom izvjestiteljicom imenovana je Španjolska koja je izvješće nadležnog tijela zajedno s preporukom podnijela Komisiji 31. siječnja 2006. u skladu s člankom 14. stavcima 4. i 6. Uredbe (EZ) br. 1451/2007.

                  (4)

                  Izvješće nadležnog tijela pregledale su države članice i Komisija. U skladu s člankom 15. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1451/2007, nalazi tog pregleda uneseni su u izvješće o ocjeni u okviru Stalnog odbora za biocidne pripravke 20. veljače 2009.

                  (5)

                  Iz provedenih ispitivanja proizlazi da se za biocidne pripravke koji se koriste kao rodenticidi i sadrže klorofacinon može očekivati da neće predstavljati rizik za ljude osim slučajnih incidenata kod djece. Utvrđen je rizik u pogledu neciljnih životinja. Međutim, klorofacinon se za sada smatra bitnim zbog javnog zdravlja i higijene. Stoga je opravdano uvrstiti klorofacinon u Prilog I. kako bi se osiguralo da se dozvole za biocidne pripravke koji se koriste kao rodenticidi i sadrže klorofacinon u svim državama članicama mogu odobriti, izmijeniti ili poništiti u skladu s člankom 16. stavkom 3. Direktive 98/8/EZ.

                  (6)

                  U svjetlu nalaza izvješća o ocjeni, za pripravke koji sadrže klorofacinon i koriste se kao rodenticidi primjereno je zahtijevati primjenu posebnih mjera za ublažavanje rizika na razini izdavanja dozvola za pripravke. Te mjere treba usmjeriti na ograničavanje rizika primarne i sekundarne izloženosti ljudi, neciljnih životinja i okoliša. S tim ciljem, potrebno je sustavno uvesti određena ograničenja kao što su najveća koncentracija, zabrana stavljanja na tržište aktivne tvari u pripravcima koji nisu spremni za uporabu i uporaba agensa koji uzrokuju averziju, dok ostale uvjete države članice trebaju postavljati za svaki slučaj posebno.

                  (7)

                  Zbog utvrđenih rizika, klorofacinon treba uvrstiti u Prilog I. na samo pet godina i treba biti podvrgnut usporednoj ocjeni rizika u skladu s drugim podstavkom članka 10. stavka 5. točke (i) Direktive 98/8/EZ prije ponovnog uvrštenja u Prilog I.

                  (8)

                  Bitno je da se odredbe ove Direktive primjenjuju istodobno u svim državama članicama kako bi se na tržištu osiguralo jednako postupanje s biocidnim pripravcima koji sadrže aktivnu tvar klorofacinon te isto tako olakšalo pravilno funkcioniranje tržišta biocidnih pripravaka općenito.

                  (9)

                  Prije uvrštenja aktivne tvari u Prilog I., državama članicama i zainteresiranim stranama treba osigurati razuman vremenski rok kako bi im se omogućila priprema za udovoljavanje novim zahtjevima koje to uvrštenje donosi i kako bi se osiguralo da podnositelji zahtjeva koji su pripremili dokumentaciju mogu u potpunosti iskoristiti desetogodišnje razdoblje zaštite podataka koje, u skladu s člankom 12. stavkom 1. točkom (c) podtočkom ii. Direktive 98/8/EZ, počinje od dana uvrštenja.

                  (10)

                  Nakon uvrštenja, državama članicama treba omogućiti razuman rok za provedbu članka 16. stavka 3. Direktive 98/8/EZ, a posebno za odobravanje, izmjenu ili poništenje dozvola za biocidne pripravke u vrsti pripravka 14 koji sadrže klorofacinon kako bi osigurale njihovu usklađenost s Direktivom 98/8/EZ.

                  (11)

                  Direktivu 98/8/EZ stoga treba na odgovarajući način izmijeniti.

                  (12)

                  Mjere predviđene u ovoj Direktivi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za biocidne pripravke,

            DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
      Članak 1.
      Prilog I. Direktivi 98/8/EZ mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Direktivi.
      Članak 2.
      1.   Države članice najkasnije do 30. lipnja 2010. donose i objavljuju zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom.
      One te odredbe primjenjuju od 1. srpnja 2011.
      Kad države članice donose ove odredbe, one sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
      2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
      Članak 3.
      Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
      Članak 4.
      Ova je Direktiva upućena državama članicama.

         Sastavljeno u Bruxellesu 4. kolovoza 2009.

               Za Komisiju

            Stavros DIMAS

               Član Komisije

         (1)  SL L 123, 24.4.1998., str. 1.

         (2)  SL L 325, 11.12.2007., str. 3.

         PRILOG
         U Prilog I. Direktivi 98/8/EZ umeće se sljedeći unos „Br. 12”:

                        Br.

                        Opći naziv

                        Naziv IUPAC
                        Identifikacijske oznake

                        Najmanja čistoća aktivne tvari u biocidnom pripravku koji se stavlja na tržište

                        Datum uvrštenja

                        Rok za usklađivanje s člankom 16. stavkom 3.
                        (osim za pripravke koji sadrže više od jedne aktivne tvari, za koje je krajnji rok za usklađivanje s člankom 16. stavkom 3. utvrđen u posljednjoj odluci o uvrštenju koja se odnosi na dotičnu aktivnu tvar)

                        Datum isteka uvrštenja

                        Vrsta pripravka

                        Posebne odredbe (*)

                        „12.

                        Klorofacinon

                        Klorofacinon
                        EZ br.: 223-003-0
                        CAS br.: 3691-35-8

                        978  g/kg

                        1. srpnja 2011.

                        30. lipnja 2013.

                        30. lipnja 2016.

                        14

                        S obzirom na utvrđeni rizik za neciljne životinje, prije ponovnog uvrštenja u ovaj Prilog, aktivna tvar podvrgava se usporednoj ocjeni rizika u skladu s drugim podstavkom članka 10. stavka 5. točke i. Direktive 98/8/EZ.
                        Države članice osiguravaju da dozvole podliježu sljedećim uvjetima:

                                    1.

                                    Nazivna koncentracija aktivne tvari u pripravcima osim u rasutim mamcima ne prelazi 50 mg/kg, a dozvola se izdaje samo za pripravke spremne za uporabu.

                                    2.

                                    Pripravci koji se koriste kao rasuti mamac stavljaju se na tržište samo za uporabu od strane osposobljenih stručnjaka.

                                    3.

                                    Proizvodi sadrže agens koji uzrokuje averziju i, prema potrebi, boju.

                                    4.

                                    Primarna kao i sekundarna izloženost ljudi, neciljnih životinja i okoliša minimalne su zbog poštovanja i primjene svih primjerenih i dostupnih mjera za ublažavanje rizika. Te mjere, između ostalog, obuhvaćaju ograničenje na isključivo profesionalnu uporabu, određivanje najveće veličine pakovanja i utvrđivanje obvezne uporabe sigurnih kutija za mamce koje nije moguće slučajno otvoriti.”

            (*)  Za provedbu općih načela Priloga VI., sadržaj i zaključci izvješća o ocjeni nalaze se na internetskoj stranici Komisije: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm


title: Direktiva 2004/11/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 11. veljače 2004. o izmjeni Direktive Vijeća 92/24/EEZ o uređajima za ograničenje brzine ili sličnim ugrađenim sustavima za ograničenje brzine određenih kategorija motornih vozila

text:
               07/Sv. 019

               HR

               Službeni list Europske unije

               46

         32004L0011

               L 044/19

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               11.02.2004.

      DIREKTIVA 2004/11/EZ EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

   od 11. veljače 2004.
   o izmjeni Direktive Vijeća 92/24/EEZ o uređajima za ograničenje brzine ili sličnim ugrađenim sustavima za ograničenje brzine određenih kategorija motornih vozila
   EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 95.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora,
   u skladu s postupkom utvrđenim u članku 251. Ugovora (1),
   budući da:

               (1)

               Potrebno je donijeti mjere kako bi se osiguralo neometano funkcioniranje unutarnjeg tržišta.

               (2)

               Direktiva Vijeća 92/24/EEZ (2) jedna je od posebnih Direktiva u okviru postupka homologacije Zajednice koji je uveden Direktivom Vijeća 70/156/EEZ od 6. veljače 1970. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na homologaciju tipa motornih vozila i njihovih prikolica (3). Odredbe i definicije utvrđene Direktivom 70/156/EEZ koje se odnose na vozila, sustave vozila, sastavne dijelove i odvojene tehničke jedinice primjenjuju se stoga na ovu Direktivu.

               (3)

               Uređaji za ograničavanje brzine za vozila koja se koriste za prijevoz putnika i roba najveće mase koja premašuje 10 tona, pozitivno su utjecali na sigurnost na cesti i smanjili težinu ozljeda i nesreća, dok istodobno smanjuju zagađenost zraka i potrošnju goriva.

               (4)

               Direktiva Vijeća 92/6/EEZ od 10. veljače 1992. o ugradnji i uporabi uređaja za ograničenje brzine za određene kategorije motornih vozila u Zajednici (4) proširena je tako da obuhvaća i lakša motorna vozila kategorija M2 i N2. Stoga je potrebno izmijeniti područje primjene Direktive 92/24/EEZ o uvjetima izrade za uređaje za ograničenje brzine kako bi i oni, sukladno tomu, obuhvaćali iste kategorije motornih vozila.

               (5)

               Direktivu 92/24/EEZ treba stoga na odgovarajući način izmijeniti,

         DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Direktiva 92/24/EEZ mijenja se kako slijedi:

               1.

               Članak 1. zamjenjuje se sljedećim:
               „Članak 1.
               Za potrebe ove Direktive:

                           —

                           ‚vozilo’ znači bilo koje motorno vozilo kategorije M2, M3, N2 ili N3, kako je definirano u Prilogu II. Direktivi 70/156/EEZ, namijenjeno uporabi na cesti te koje ima najmanje četiri kotača i najveću predviđenu brzinu koja premašuje 25 km/h,

                           —

                           ‚uređaj za ograničavanje brzine’ znači uređaj za ograničavanje brzine namijenjen uporabi u vozilu unutar područja primjene ove Direktive za koje je moguće odobriti homologaciju zasebne tehničke jedinice u smislu Direktive 70/156/EEZ. Ugrađeni sustavi za ograničenje maksimalne brzine vozila, od početka uključeni u konstrukciju vozila, moraju udovoljiti istim uvjetima kao i uređaji za ograničavanje brzine.”;

               2.

               Prva rečenica trećeg podstavka točke 1.1. Priloga I. zamjenjuje se sljedećim:
               „Svrha je ove Direktive ograničavanje na određenu vrijednost maksimalne brzine kretanja vozila koja prevoze robu kategorija N2 i N i vozila koja prevoze putnike kategorija M2 i M3.”

         Članak 2.
   1.   S učinkom od 17. studenoga 2004., države članice ne smiju, na temelju uređaja za ograničavanje brzine ili sličnih sustava:

               —

               odbiti izdati EZ homologaciju tipa vozila ili nacionalnu homologaciju tipa vozila, uređaja za ograničavanje brzine ili ugrađenog sustava za ograničavanje brzine,

               —

               zabraniti registraciju, prodaju ili početak uporabe vozila ili odbiti prodaju ili početak uporabe uređaja za ograničavanje brzine ili ugrađenog sustava za ograničavanje brzine,

         ako vozila, uređaji za ograničavanje brzine ili ugrađeni sustavi za ograničavanje brzine zadovoljavaju odredbe Direktive 92/24/EEZ.
   2.   S učinkom od 1. siječnja 2005., države članice, na temelju uređaja za ograničavanje brzine ili ugrađenih sustava za ograničavanje brzine, zabranjuju prodaju, registraciju ili početak uporabe vozila, uređaja za ograničavanje brzine ili ugrađenog sustava za ograničavanje brzine koji ne zadovoljavaju odredbe Direktive 92/24/EEZ.
   Članak 3.
   1.   Države članice donose i objavljuju, do 17. studenoga 2004., zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom. One o tome odmah obavješćuju Komisiju. One mjere te primjenjuju od 18. studenoga 2004.
   2.   Kada države članice donose ove mjere, te mjere prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine toga upućivanja određuju države članice.
   3.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 4.
   Ova Direktiva stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

   Članak 5.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Strasbourgu 11. veljače 2004.

            Za Europski parlament

            Predsjednik

         P. COX

            Za Vijeće

            Predsjednik

         M. McDOWELL

      (1)  Mišljenje Europskog parlamenta od 9. listopada 2003. (još nije objavljeno u Službenom listu) i Odluka Vijeća od 20. siječnja 2004.

      (2)  SL L 129, 14.5.1992., str. 154.

      (3)  SL L 42, 23.2.1970., str. 1. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ) br. 807/2003 (SL L 122, 16.5.2003., str. 36.).

      (4)  SL L 57, 2.3.1992., str. 27. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom 2002/85/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 327, 4.12.2002., str. 8.).