title: Direktiva Komisije 2005/43/EZ od 23. lipnja 2005. o izmjeni prilogâ Direktivi Vijeća 68/193/EEZ o stavljanju na tržište materijala za vegetativno umnažanje vinove loze

text:
                  03/Sv. 57

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  3

            32005L0043

                  L 164/37

                  SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

            DIREKTIVA KOMISIJE 2005/43/EZ
      od 23. lipnja 2005.
      o izmjeni prilogâ Direktivi Vijeća 68/193/EEZ o stavljanju na tržište materijala za vegetativno umnažanje vinove loze
      KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
      uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
      uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 68/193/EEZ od 9. travnja 1968. o stavljanju na tržište materijala za vegetativno umnažanje vinove loze (1), a posebno njezin članak 2. stavak 1.(DA) točku (c), članak 8. stavak 2., članak 10. stavak 3. i članak 17.a,
      budući da:

                  (1)

                  Direktivom 68/193/EEZ utvrđuju se odredbe Zajednice o stavljanju na tržište materijala za vegetativno umnažanje vinove loze unutar Zajednice. U Direktivi su nabrojeni uvjeti koje moraju ispunjavati matični nasad, sadni materijal, pakiranje i označivanje.

                  (2)

                  Napredna tehnologija razmnožavanja bilja omogućuje da se bilje koje se proizvodi u skladu s tom tehnologijom stavlja na tržište u posudama, sanducima ili kontejnerima a ne samo tradicionalno, u snopovima.

                  (3)

                  Ako države članice zahtijevaju da svaka isporuka materijala proizvedenoga na njihovim područjima bude popraćena i jedinstvenim dokumentom, treba utvrditi uvjete u pogledu toga popratnog dokumenta.

                  (4)

                  Određeni uvjeti koji se odnose na sadni materijal i na sastav pakiranja ne bi trebalo primjenjivati na sadni materijal koji je proizveden u skladu s novim proizvodnim metodama.

                  (5)

                  Uvjeti koje mora ispunjavati matični nasad utvrđeni su u Prilogu I. Direktivi 68/193/EEZ. U taj Prilog treba uključiti uputu na kategoriju i tip sadnog materijala, novi popis štetnih organizama koje treba kontrolirati i metodologiju kontrole i ispitivanja matičnih nasada.

                  (6)

                  Uvjeti koje mora ispunjavati sadni materijal utvrđeni su u Prilogu II. Direktivi 68/193/EEZ. U taj Prilog treba uključiti uputu na sortu i, prema potrebi na klona za svaku kategoriju i tip sadnog materijala u pogledu sortne autentičnosti i čistoće, za metodologiju kontrole sadnog materijala i za ocjenjivanje različitih kategorija sadnog materijala.

                  (7)

                  Uvjeti koje mora ispunjavati pakiranje utvrđeni su u Prilogu III. Direktivi 68/193/EEZ. U taj Prilog treba uključiti uputu na kategoriju sadnog materijala u pogledu broja jedinki po jedinici pakiranja.

                  (8)

                  Uvjeti koji se odnose na označivanje i popratni dokument utvrđeni su u Prilogu IV. Direktivi 68/193/EEZ. U taj Prilog treba uključiti sve informacije o sadnom materijalu koje se traže u članku 10. Direktive 68/193/EEZ.

                  (9)

                  Vegetativni ciklus materijala za umnažanje vinove loze traje nekoliko godina pa je stoga dugačko i razdoblje u kojem se zahtijevaju kontrola i ispitivanje. Brzo uvođenje novih uvjeta moglo bi dovesti do nestašice materijala za umnažanje koji udovoljava novim zahtjevima. Stoga je za usuglašavanje s novim uvjetima koji se utvrđuju u prilozima I., II. i IV. primjereno odrediti prijelazno razdoblje za već postojeći sadni materijal.

                  (10)

                  Stoga Direktivu 68/193/EEZ treba s tim u skladu izmijeniti.

                  (11)

                  Mjere koje se utvrđuju u ovoj Direktivi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za sjeme i reprodukcijski materijal za poljoprivredu, hortikulturu i šumarstvo,

            DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
      Članak 1.
      Prilozi I. do IV. Direktivi 68/193/EEZ zamjenjuju se prilozima I. do IV. ovoj Direktivi.
      Članak 2.
      1.   Države članice donose i objavljuju zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s odredbama ove Direktive najkasnije do 31. srpnja 2006. One odmah obavješćuju Komisiju o tekstu tih odredaba i korelacijskoj tablici između tih odredaba i ove Direktive.
      One primjenjuju te odredbe od 1. kolovoza 2006.
      Kad države članice donose ove odredbe, te odredbe prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
      2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnoga prava koji donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
      Članak 3.
      Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
      Članak 4.
      Ova je Direktiva upućena državama članicama.

         Sastavljeno u Bruxellesu 23. lipnja 2005.

               Za Komisiju

            Markos KYPRIANOU

               Član Komisije

         (1)  SL L 93, 17.4.1968., str. 15. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 268, 18.10.2003., str. 1.).

         PRILOG I.
         UVJETI KOJI SE ODNOSE NA MATIČNI NASAD
         1.   Biljke u nasadu moraju imati sortnu autentičnost i čistoću, te ako je potrebno značajke klona.
         2.   Opće stanje i razvojni stadij matičnog nasada moraju biti takvi da omogućuju provjeravanje sortne autentičnosti i čistoće kulture s obzirom na sortu i, prema potrebi, na klon, kao i provjeru zdravstvenog stanja nasada.
         3.   Tlo ili, prema potrebi, supstrat za sadnju nasada daje dostatna jamstva da nema zaraze štetnim organizmima ili njihovim vektorima, posebno nematodama koje prenose virusne bolesti. Matične nasade i proprišta treba saditi pod odgovarajućim uvjetima kako bi se izbjegao rizik zaraze štetnim organizmima.
         4.   Prisutnost štetnih organizama koji smanjuju upotrebljivost reprodukcijskog sadnog materijala mora biti na najnižoj mogućoj razini.
         5.   Uvjeti utvrđeni u točkama 5.1. do 5.5., podložno točki 5.6., vrijede posebno za štetne organizme koji se spominju u točkama (a), (b) i (c):

                     (a)

                     kompleks infektivne degeneracije: virus lepezastog lista vinove loze (GFLV), virus mozaika gušarke loze (ArMV);

                     (b)

                     uvijenost lista vinove loze: virus uvijenosti lista vinove loze 1 (GLRaV-1) i virus uvijenosti lista vinove loze 3 (GLRaV-3);

                     (c)

                     virus pjegavosti vinove loze (GFkV) (samo za podloge).

               5.1.   Za matične nasade namijenjene proizvodnji osnovnog reprodukcijskog sadnog materijala stručnim nadzorom treba utvrditi da ne sadrže štetne organizme navedene u točkama 5.(a), 5.(b) i 5.(c). Nadzor se temelji na rezultatima pregleda zdravstvenoga stanja bilja metodom indeksacije ili drugom međunarodno priznatom ekvivalentnom ispitnom metodom. Ta se ispitivanja potvrđuju rezultatima pregleda zdravstvenoga stanja bilja koja se za organizme navedene u točkama 5.(a) i 5.(b) provode na svim biljkama svakih pet godina.
         Zaražene biljke obvezno treba ukloniti. Razlozi uklanjanja koji se pripisuju gore spomenutim štetnim organizmima ili drugim čimbenicima upisuju se u knjigu evidencije o matičnom nasadu.
         5.2.   Za matične nasade namijenjene proizvodnji osnovnoga reprodukcijskog sadnog materijala stručnim nadzorom treba utvrditi da ne sadrže štetne organizme navedene u točkama 5.(a) i 5.(b). Nadzor se temelji na rezultatima pregleda zdravstvenoga stanja koji se odnose na sve biljke. Ti se pregledi provode najmanje svakih šest godina počevši s trogodišnjim matičnim nasadima.
         U slučajevima kad se službeni godišnji pregledi nasada vrše nad svim biljkama u nasadu, pregledi zdravstvenoga stanja bilja provode se najmanje svakih šest godina počevši sa šestogodišnjim matičnim nasadima.
         Zaražene biljke obvezno treba ukloniti. Razlozi uklanjanja koji se pripisuju gore spomenutim štetnim organizmima ili drugim čimbenicima upisuju se u knjigu evidencije o matičnom nasadu.
         5.3.   Za matične nasade namijenjene proizvodnji certificiranoga materijala stručnim nadzorom treba utvrditi da ne sadrže štetne organizme navedene u točkama 5.(a) i 5.(b). Nadzor se temelji na rezultatima pregleda zdravstvenoga stanja biljaka koje se provodi u skladu s metodama iz postupaka analize/kontrole usklađenih s opće prihvaćenim i standardiziranim normama. Ti se pregledi provode najmanje svakih 10 godina počevši s petogodišnjim matičnim nasadima.
         U slučajevima kad se službeni godišnji pregledi nasada obavlja nad svim biljkama u nasadu, pregledi zdravstvenoga stanja bilja provode se najmanje svakih 10 godina počevši s 10-godišnjim matičnim nasadima.
         Udio biljaka matičnog nasada zaraženih štetnim organizmima navedenim u točkama 5.(a) i 5.(b) ne smije prijeći 5 %. Zaražene biljke obvezno treba ukloniti. Razlozi uklanjanja koji se pripisuju gore spomenutim štetnim organizmima ili drugim čimbenicima upisuju se u knjigu evidencije o matičnom nasadu.
         5.4.   Za matične nasade namijenjene proizvodnji standardnoga materijala broj slučajeva zaraze matičnih nasada koji se mogu pripisati štetnim organizmima navedenim u točkama 5.(a) i 5.(b) ne smije prijeći 10 %. Zaražene biljke obvezno treba ukloniti iz sadnog materijala. Razlozi uklanjanja koji se pripisuju gore spomenutim štetnim organizmima ili drugim čimbenicima upisuju se u knjigu evidencije o matičnom nasadu.
         5.5.   Za proprišta se utvrđuje da su bez štetnih organizama navedenih u točkama 5.(a) i 5.(b) stručnim godišnjim nadzorom nasada koji se temelji na vizualnom pregledu i, prema potrebi, podupire odgovarajućim ispitivanjima i/ili još jednim dodatnim pregledom.

                     (a)

                     Države članice mogu odlučiti da točke 5.1. i 5.2. neće primjenjivati do 31. srpnja 2011. na matične nasade koji su se na dan stupanja na snagu Direktive Komisije 2005/43/EZ (*) već rabili za proizvodnju inicijalnoga ili osnovnoga sadnog materijala.

                     (b)

                     Države članice mogu odlučiti da točku 5.3. neće primjenjivati do 31. srpnja 2012. na matične nasade koji su se na dan stupanja na snagu Direktive 2005/43/EZ već rabili za proizvodnju certificiranog sadnog materijala.

                     (c)

                     Kad države članice odluče da neće primjenjivati točke 5.1. i 5.2. ili točku 5.3. kako se opisuje u točkama (a) i (b) gore, umjesto toga primijenit će sljedeća pravila:
                     Bolesti uzrokovane štetnim virusima, posebno infektiva degeneracija i uvijenost lišća vinove loze, obvezno treba ukloniti iz nasada namijenjenih proizvodnji inicijalnog i osnovnog sadnog materijala. Nasadi namijenjeni proizvodnji sadnog materijala ostalih kategorija drže se odvojeno od biljaka koje pokazuju simptome štetnih virusnih oboljenja.

               6.   Prporišta nije dozvoljeno saditi unutar vinograda ili matičnih nasada. Najmanja udaljenost od vinograda ili matičnog nasada je 3 m.
         7.   Reprodukcijski sadni materijal koji se upotrebljava za proizvodnju reznica podloga, reznica plemki, reznica za korjenjake, loznih korjenjaka i ukorijenjenih loznih cijepova uzima se iz službeno pregledanih i certificiranih matičnih nasada.
         8.   Ne dovodeći u pitanje stručni nadzor predviđen točkom 5. gore, provodi se najmanje jedan službeni poljski pregled nasada. Dodatni pregledi provode se u slučaju sporova o pitanjima o kojima se odluka može donijeti ne dovodeći u pitanje kvalitetu sadnog materijala.

            (*)  SL L 164, 24.6.2005., str. 37.

         PRILOG II.
         UVJETI KOJI SE ODNOSE NA SADNI MATERIJAL
         I.   OPĆI UVJETI

                     1.

                     Sadni materijal mora imati sortnu autentičnost i čistoću, a prema potrebi i klonsku čistoću; kod stavljanja na tržište standardnoga materijala dozvoljeno je odstupanje od 1 %.

                     2.

                     Sadni materijal mora imati minimalnu tehničku čistoću od 96 %.
                     Tehničkim nečistoćama smatra se:

                                 (a)

                                 sadni materijal koji je u cijelosti ili djelomično isušen, čak i kad je nakon isušivanja umočen u vodu;

                                 (b)

                                 oštećen, savijen ili ranjen sadni materijal, naročito ako je oštećen tučom ili mrazom ili ako je zdrobljen ili slomljen;

                                 (c)

                                 materijal koji ne zadovoljava zahtjeve iz točke III. dalje u tekstu.

                     3.

                     Rozgve moraju doseći zadovoljavajuće stanje zrelosti drveta.

                     4.

                     Prisutnost štetnih organizama koji smanjuju upotrebljivost reprodukcijskog materijala moraju biti na najnižoj razini.
                     Sadni materijal koji pokazuje jasne znakove ili simptome zaraze štetnim organizmima za koje ne postoji učinkovito tretiranje treba ukloniti.

               II.   POSEBNI UVJETI
         1.   Lozni cijepovi

         Lozni cijepovi koji se sastoje od kombinacije sadnog materijala iste kategorije razvrstavaju se u tu kategoriju.
         Lozni cijepovi koji se sastoje od kombinacije sadnog materijala različitih kategorija razvrstavaju se u kategoriju nižega elementa u sastavu.
         2.   Privremeno izuzeće

         Države članice mogu odlučiti da u pogledu loznih cijepova koji se sastoje od pošetnog sadnog materijala cijepljenog na osnovni sadni materijal, neće primjenjivati odredbe točke 1. do 31. srpnja 2010. Kad države članice odluče da neće primjenjivati točku 1., umjesto toga primijenit će sljedeće pravilo:
         Lozni cijepovi koji se sastoje od početnog sadnog materijala cijepljenog na osnovni sadni materijal razvrstavaju se u početnisadni materijal.
         III.   OCJENJIVANJE VELIČINE
         1.   Reznice podloga, reznice za korjenjake i reznice plemke

            Promjer

         Uzima se u obzir najveći promjer presjeka. Ovaj se standard ne primjenjuje na zeljaste reznice.

                     (a)

                     reznice podloga i reznice plemki:

                                 (aa)

                                 promjer na vrhu: 6,5 do 12 mm;

                                 (ab)

                                 maksimalni promjer donjeg dijela: 15 mm, osim u slučaju plemki namijenjenih za cijepljenje in situ;

                     (b)

                     reznice za korjenjake:
                     minimalni promjer na vrhu: 3,5 mm.

               2.   Lozni korjenjaci

         A.   Promjer

         Promjer mjeren na sredini internodija ispod vršnog pupa uzduž najduže osi mora biti najmanje 5 mm. Ovaj se standard ne primjenjuje na lozne korjenjake koje potječu iz zeljastog sadnog materijala.
         B.   Dužina

         Udaljenost od najniže točke na kojoj se javlja korijen do osnove vršnog pupa ne smije biti manja od:

                     (a)

                     30 cm za lozne korjenjake, namijenjene za cijepljenje; međutim, za lozne korjenjake namijenjene za Siciliju, ta je udaljenost 20 cm;

                     b)

                     20 cm za ostale lozne korjenjake.
                     Ovaj se standard ne primjenjuje na ukorijenjene reznice koje potječu iz zeljastog sadnog materijala.

               C.   Korijenje

         Svaka biljka mora imati najmanje tri dobro razvijena i dobro raspoređena korijena. Međutim sorta 420 A može imati samo dva dobro razvijena korijena, pod uvjetom da se oni nalaze na suprotnim stranama.
         D.   Peta

         Rez mora biti napravljen na dovoljnoj udaljenosti od dijafragme, tako da se izbjegne oštećenje, ali ne više od 1 cm ispod nje.
         3.   Lozni cijepovi

         A.   Dužina

         Dužina stabljike mora biti najmanje 20 cm.
         Ovaj se standard ne primjenjuje na lozne cijepove koji potječu od zeljastih mladica.
         B.   Korijenje

         Svaka biljka mora imati najmanje tri dobro razvijena i dobro raspoređena korijena. Međutim, sorta 420 A može imati samo dva dobro razvijena korijena pod uvjetom da se oni nalaze na suprotnim stranama.
         C.   Spojno mjesto

         Svaka biljka mora imati odgovarajuće, pravilno i sraslo spojno mjesto.
         D.   Peta

         Rez mora biti napravljen na dovoljnoj udaljenosti od dijafragme, tako da se izbjegne oštećenje, ali ne više od 1 cm ispod nje.

         PRILOG III.

            PAKIRANJE

            Sastav pakiranja ili snopova

                     1 – Tip

                     2 – Broj jedinki

                     3 – Maksimalna količina

                                 1.

                                 Lozni cijepovi

                     25, 50, 100 ili višekratnici broja 100

                     500

                                 2.

                                 Lozni korjenjaci

                     50, 100 ili višekratnici broja 100

                     500

                                 3.

                                 Reznice plemki

                                 —

                                 s najmanje pet iskoristivih pupova

                     100 ili 200

                     200

                                 —

                                 s jednim iskoristivim pupom

                     500 ili višekratnici broja 500

                     5 000

                                 4.

                                 Reznice podloga

                     100 ili višekratnici broja 100

                     1 000

                                 5.

                                 Reznice za korjenjake

                     100 ili višekratnici broja 100

                     500

               POSEBNI UVJETI
         I.   Male količine

         Kad je potrebno, veličina (broj jedinki) pakovanja i snopova svih tipova i kategorija sadnog materijala u stupcu 1. gornje tablice može biti manja od minimalnih količina u stupcu 2. gornje tablice.
         II.   Ukorijenjene sadnice loze u bilo kojem supstratu u posudama, sanducima ili kontejnerima

         Broj jedinki i maksimalna količina ne primjenjuju se.

         PRILOG IV.

            OZNAČIVANJE

         A.   OZNAKA
         I.   Obvezni podaci

                     1.

                     EZ standard

                     2.

                     Zemlja proizvodnje

                     3.

                     Tijelo odgovorno za certifikaciju ili kontrolu, i država članica, ili njihovi inicijali

                     4.

                     Ime i adresa osobe odgovorne za plombiranje ili identifikacijski broj te osobe

                     5.

                     Vrsta

                     6.

                     Tip materijala

                     7.

                     Kategorija

                     8.

                     Sorta i, prema potrebi, klon. Za lozne cijepove zahtjev se primjenjuje za reznice podloga i plemki

                     9.

                     Referentni broj partije

                     10.

                     Količina

                     11.

                     Dužina – samo za reznice podloga; podrazumijeva se minimalna duljina reznica upartiji

                     12.

                     Godina proizvodnje

               II.   Minimalni uvjeti

         Oznaka mora odgovarati sljedećim zahtjevima:

                     1.

                     oznaka mora biti tiskana neizbrisivom bojom i jasno čitljiva;

                     2.

                     oznaku treba staviti na vidljivo mjesto tako da bude lako uočljiva;

                     3.

                     podatke utvrđene u točki A.I. ne smije se ni na koji način prekriti, potamniti ili u njih umetnuti drugi tekst ili sliku;

                     4.

                     podaci utvrđeni u točki A.I. moraju biti u istom vidnom polju.

               III.   Odstupanja s obzirom na male količine za krajnjega korisnika

         1.   Više od jedne sadnice

         Prema traženom podatku iz točke I.10. na oznaci mora pisati:

            „Točan broj jedinica u pakiranju ili snopu”.

         2.   Samo jedna sadnica

         Sljedeći podaci utvrđeni u točki A.I. nisu obvezni:

                     —

                     vrsta materijala

                     —

                     kategorija

                     —

                     referentni broj partije

                     —

                     količina

                     —

                     dužina reznica loznih podloga

                     —

                     godina proizvodnje.

               IV.   Odstupanja u pogledu sadnica loze u posudama, sanducima ili kontejnerima

         Kad su ukorijenjene sadnice loze u bilo kojem supstratu u posudama, sanducima ili kontejnerima, i takva pakiranja ne mogu zadovoljiti zahtjeve za plombiranjem (uključujući označivanje) zbog svojega sastava:

                     (a)

                     sadni materijal mora se držati u odvojenim pakiranjima odgovarajuće označen prema sorti, i kad je to bitno, prema klonu i prema broju jedinki;

                     (b)

                     službena oznaka nije obvezan;

                     (c)

                     uz reprodukcijski materijal mora biti popratni dokument utvrđen u točki B.

               B.   PRATEĆI DOKUMENT
         I.   Uvjeti koje treba ispuniti

         Kad država članica zahtijeva da se isporuči prateći dokument, taj dokument:

                     (a)

                     se dostavlja u najmanje dva primjerka (za pošiljatelja i za primatelja);

                     (b)

                     prati (primjerak za primatelja) pošiljku od pošiljatelja do primatelja;

                     (c)

                     sadrži sve podatke utvrđene u sljedećoj točki II. koji se odnose na pojedinačne partije isporuke;

                     (d)

                     treba biti pohranjen najmanje jednu godinu i raspoloživ službenom nadzornom tijelu.

               II.   Popis podataka koje treba sadržavati

                     1.

                     EZ standard

                     2.

                     Zemlja proizvodnje

                     3.

                     Tijelo odgovorno za certifikaciju ili kontrolu, i država članica, ili njihovi inicijali

                     4.

                     Serijski broj dokumenta

                     5.

                     Pošiljatelj (adresa, registracijski broj)

                     6.

                     Primatelj (adresa)

                     7.

                     Vrsta

                     8.

                     Tip(ovi) materijala

                     9.

                     Kategorija(-e)

                     10.

                     Sorta(-e) i, prema potrebi, klon(ovi). Za lozne cijepove to vrijedi za podlogu i za plemku

                     11.

                     Broj jedinki po partiji

                     12.

                     Ukupan broj partija

                     13.

                     Datum slanja pošiljke


title: Direktiva 97/7/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 1997. o zaštiti potrošača s obzirom na sklapanje ugovora na daljinu

text:
               15/Sv. 012

               HR

               Službeni list Europske unije

               30

         31997L0007

               L 144/19

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               20.05.1997.

      DIREKTIVA 97/7/EZ EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

   od 20. svibnja 1997.
   o zaštiti potrošača s obzirom na sklapanje ugovora na daljinu
   EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 100.a,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije (1),
   uzimajući u obzir mišljenje Ekonomskog i socijalnog odbora (2),
   u skladu s postupkom utvrđenim u članku 189.b Ugovora (3) s obzirom na zajednički tekst koji je Odbor za mirenje odobrio 27. studenoga 1996.,

               (1)

               Budući da se, s ciljem ostvarivanja unutarnjeg tržišta, moraju poduzeti mjere za postupno konsolidiranje tog tržišta.

               (2)

               Budući da slobodno kretanje robe i usluga ne utječe samo na poslovni sektor, nego i na pojedince; budući da to znači da bi potrošači trebali imati pristup robi i uslugama neke druge države članice pod istim uvjetima kao i domicilno stanovništvo te iste države članice.

               (3)

               Budući da bi, za potrošače, mogućnost prekograničnog trgovanja na daljinu mogla biti jedan od najkonkretnijih učinaka ostvarivanja unutarnjeg tržišta, kao što je, između ostalog, naznačeno u Komunikaciji Komisije Vijeću pod naslovom ‚Prema jedinstvenom tržištu u distribuciji’; budući da je za nesmetano funkcioniranje unutarnjeg tržišta vrlo važno omogućiti da potrošači posluju s poduzećima izvan svojih zemalja, čak i ako dotična poduzeća imaju društva kćeri u zemlji iz koje potječe potrošač.

               (4)

               Budući da uvođenje novih tehnologija daje potrošačima nove mogućnosti da dođu do podataka o ponudama na području cijele Zajednice i da plasiraju narudžbe; budući da su neke države članice već poduzele različite ili divergentne mjere kako bi zaštitile potrošače s obzirom na prodaju na daljinu, što je imalo štetan učinak na konkurentnost poslovanja unutar unutarnjeg tržišta; budući da je,stoga, u tom području neophodno uvesti niz osnovnih, zajedničkih pravila na razini Zajednice.

               (5)

               Budući da stavci 18. i 19. Priloga Rezoluciji Vijeća od 14. travnja 1975. o preliminarnom programu Europske ekonomske zajednice za politiku zaštite i informiranja potrošača (4), ukazuju na potrebu zaštite kupaca roba i korisnika usluga od obveze plaćanja neželjene robe i od agresivnih načina prodaje.

               (6)

               Budući da stavak 33. Komunikacije Komisije Vijeću pod naslovom „Novi poticaj politici zaštite potrošača”, koja je odobrena Rezolucijom Vijeća 23. lipnja 1986. (5), navodi da će Komisija podnijeti prijedloge koji se tiču upotrebe novih informacijskih tehnologija koje će potrošačima omogućiti da iz vlastitih domova šalju narudžbe dobavljačima.

               (7)

               Budući da Rezolucija Vijeća od 9. studenoga 1989. o budućim prioritetima za ponovno provođenje politike zaštite potrošača (6) zahtijeva od Komisije da dâ prioritet područjima koja su navedena u Prilogu toj Rezoluciji; budući da se taj Prilog odnosi na nove tehnologije, uključujući kupovanje na daljinu; budući da je Komisija odgovorila na tu rezoluciju usvajajući trogodišnji plan djelovanja za provođenje politike zaštite potrošača na području Europske ekonomske zajednice (1990.-1992.); budući da taj plan predviđa donošenje Direktive.

               (8)

               Budući da su jezici koji se koriste u ugovorima na daljinu stvar svake pojedine države članice.

               (9)

               Budući da ugovori dogovoreni na daljinu uključuju jedan ili više načina komuniciranja na daljinu; budući da se razni vidovi komunikacija koriste kao dio organiziranih prodaja na daljinu ili kao dio programa pružanja usluga koji ne podrazumijevaju istovremenu prisutnost dobavljača i potrošača; budući da stalan razvoj tih vidova komunikacije ne dozvoljava sastavljanje konačnog popisa, već zahtjeva određivanje smjernica koje će vrijediti i za one vidove komunikacije koji još nisu u širokoj upotrebi.

               (10)

               Budući da se iste transakcije koje uključuju određeni slijed operacija ili niz pojedinačnih povezanih operacija u nekom razdoblju mogu pravno tumačiti na razne načine ovisno o pravu država članica; budući da se odredbe ove Direktive ne mogu različito primjenjivati u skladu s pravom država članica podložno primjeni članka 14.; budući da, u tu svrhu, postoji razlog zbog kojeg je neophodno da usklađenost s odredbama ove Direktive postoji barem u trenutku provođenja prve od niza operacija ili prve u nizu pojedinačnih operacija u određenom razdoblju za koje možemo smatrati da čine cjelinu, bez obzira na to jesu li ti sljedovi operacija ili pojedinačne operacije određene jednim ugovorom ili nizom odvojenih ugovora.

               (11)

               Budući da korištenje raznih vidova komunikacija na daljinu ne smije rezultirati manjom količinom informacija koje se pružaju potrošačima; budući da informacije koje se šalju potrošačima moraju zbog toga biti unaprijed određene i ne smiju ovisiti o vidu komunikacije koji se koristi; budući da informacije dostupne na taj način moraju biti u skladu i s ostalim relevantnim odredbama Zajednice, posebno onima iz Direktive Vijeća 84/450/EEZ od 10. rujna 1984. o usklađivanju zakona i drugih propisa država članica koji se odnose na zavaravajuće oglašavanje (7); budući da, ako su usvojene određene iznimke u odnosu na obvezu pružanja informacija, na potrošaču je da po vlastitoj želji zahtijeva određene osnovne informacije kao što su identitet dobavljača, glavne karakteristike robe ili usluga i njihova cijena.

               (12)

               Budući da je, u slučaju komuniciranja putem telefona primjereno da potrošač na početku razgovora dobije dovoljno informacija na osnovu kojih može odlučiti želi li nastaviti razgovor ili ne.

               (13)

               Budući da je širenje informacija putem određenih elektronskih medija često kratkoročno, ako se ne pohranjuje na nekom trajnom mediju; budući da stoga potrošač mora u dogledno vrijeme primiti pisanu obavijest ili potrebne informacije koje su potrebne za potpuno izvršenje ugovora.

               (14)

               Budući da potrošač nije u mogućnosti stvarno vidjeti proizvod niti procijeniti kvalitetu usluge prije sklapanja ugovora; budući da bi trebalo omogućiti, ako nije drukčije određeno u Direktivi, pravo na odustajanje od ugovora; budući da, ako to pravo nije samo formalno, mogući se troškovi koje bi snosio potrošač ako bi odustao od ugovora moraju ograničiti samo na izravne troškove povrata robe; budući da to pravo odustajanja ne smije dovoditi u pitanje prava potrošača koja su određena nacionalnim zakonima, s posebnim osvrtom na prihvat oštećene robe i usluga, ili one robe i usluga koje ne odgovaraju opisu danom u ponudi; budući da je stvar svake od država članica da odredi ostale uvjete i postupke nakon korištenja prava odustajanja.

               (15)

               Budući da je također potrebno odrediti vremenski rok za izvršavanje ugovora, ako on nije definiran u trenutku naručivanja.

               (16)

               Budući da se ne mogu dopustiti načini reklamiranja koji uključuju uručivanje proizvoda ili pružanje usluga bez prethodnog zahtjeva potrošača, ili bez njegovog izričitog pristanka, ako nije riječ o zamjenskom proizvodu ili usluzi.

               (17)

               Budući da se primjenjuju načela navedena u člancima 8. i 10. Europske konvencije o zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda od 4. studenoga 1950.; budući da bi trebalo prepoznati pravo potrošača na privatnost, posebno u odnosu na zaštitu od posebno nametljivih vidova komunikacije; budući da bi stoga trebalo odrediti posebna ograničenja u korištenju vidova komunikacije; budući da bi države članice trebale poduzeti odgovarajuće mjere kako bi one potrošače koji ne žele da ih se kontaktira putem određenih vidova komunikacije djelotvorno zaštitile od takvih kontakata, ne dovodeći u pitanje određene vrste zaštite koje su potrošačima dostupne u okviru zakonodavstva Zajednice o zaštiti osobnih podataka i privatnosti.

               (18)

               Budući da je važno da se minimum obveza navedenih u Direktivi prema potrebi dopuni dobrovoljnim dogovorima između dotičnih trgovaca, u skladu s Preporukom Komisije 92/295/EEZ od 7. travnja 1992. o kodeksu prakse za zaštitu potrošača u s obzirom na ugovore sklopljenih na daljinu (8).

               (19)

               Budući da je s ciljem optimalne zaštite potrošača važno da potrošači budu zadovoljavajuće informirani o odredbama ove Direktive i kodeksu prakse u tom području.

               (20)

               Budući da nepoštovanje ove Direktive može naštetiti ne samo potrošačima nego i konkurentima; budući da se, stoga, mogu utvrditi odredbe koje javnopravnim tijelima ili njihovim predstavnicima, ili organizacijama potrošača koje u zaštiti potrošača u okviru nacionalnog zakonodavstva imaju legitiman interes, ili profesionalnim organizacijama koje imaju pravo poduzeti djelovanja u tom području, omogućavaju praćenje njihove primjene.

               (21)

               Budući da je u svrhu zaštite potrošača važno riješiti pitanja prekograničnih pritužbi što je prije moguće; budući da je Komisija 14. veljače 1996. objavila plan djelovanja koji se odnosi na pristup potrošača sudu i na rješavanje potrošačkih sporova na unutarnjem tržištu; budući da plan djelovanja uključuje posebne inicijative za promicanje izvansudskih postupaka; budući da su predložena objektivna mjerila (Prilog II.) kako bi se osigurala pouzdanost tih postupaka i predviđena je uporaba standardiziranih obrazaca za reklamacije (Prilog III.).

               (22)

               Budući da prilikom korištenja novih tehnologija potrošač ne može kontrolirati korištena sredstva komunikacije; i budući da je stoga važno osigurati da teret dokaza leži na dobavljaču.

               (23)

               Budući da postoji rizik da se, u pojedinim slučajevima, potrošaču uskrati zaštita određena ovom Direktivom tako da se odredi da se na ugovor primjenjuje pravo zemlje koja nije članica; budući da je stoga u Direktivu potrebno uvesti odredbe koje bi spriječile taj rizik.

               (24)

               Budući da država članica može, radi općeg interesa, na svojem državnom području zabraniti reklamiranje određene robe i usluga putem ugovora na daljinu; budući da ta zabrana mora biti u skladu s pravilima Zajednice; budući da već postoji odredba o takvim zabranama, a koja se prvenstveno odnosi na lijekove, u sklopu Direktive Vijeća 89/552/EEZ od 3. listopada 1989. o koordinaciji određenih odredaba predviđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama u pogledu obavljanja djelatnosti televizijskog emitiranja (9), te u sklopu Direktive Vijeća 92/28/EEZ od 31. ožujka 1992. o oglašavanju lijekova za ljudsku uporabu (10),

         DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Cilj
   Cilj ove Direktive jest uskladiti zakone i druge propise pojedinih država članica koje se odnose na ugovore na daljinu sklopljene između potrošača i dobavljača.
   Članak 2.
   Definicije
   Za potrebe ove Direktive:

               1.

               „ugovor na daljinu” znači bilo koji ugovor koji se odnosi na robu i usluge, a koji je sklopljen između dobavljača i potrošača u okviru organiziranog oblika prodaje robe ili pružanja usluga na daljinu, a koji vodi dobavljač, koji za potrebe ugovora ima isključivo pravo na uporabu jednog ili više načina komuniciranja na daljinu sve do trenutka uključivo i trenutak sklapanja ugovora;

               2.

               „potrošač” znači bilo koja fizička osoba koja, u ugovorima koje obuhvaća ova Direktiva, djeluje u svrhe koje nisu namijenjene njegovom obrtu, poslovnoj djelatnosti ili profesiji;

               3.

               „dobavljač” znači bilo koja fizička ili pravna osoba koja, u ugovorima koje pokriva ova Direktiva, nastupa u svojem poslovnom ili profesionalnom svojstvu;

               4.

               „sredstvo daljinske komunikacije” znači bilo koje sredstvo komunikacije pomoću kojeg se ugovori između dobavljača i potrošača mogu uspješno sklopiti a da oni nisu istodobno prisutni. Popis mogućih sredstava daljinske komunikacije koje obuhvaća ova Direktiva nalazi se u Prilogu I.;

               5.

               „operator sredstva komunikacije” znači bilo koja javna ili privatna fizička ili pravna osoba čiji obrt, poslovna djelatnost ili profesija obuhvaća stavljanje na raspolaganje dobavljaču jedno od ili više sredstava daljinske komunikacije.

         Članak 3.
   Izuzeća
   1.   Ova se Direktiva ne odnosi na ugovore:

               —

               koji se odnose na financijske usluge, čiji je netaksativni popis naveden u Prilogu II.,

               —

               koji su sklopljeni pomoću automata za prodaju ili automatiziranih komercijalnih prostora,

               —

               koji su sklopljeni s telekomunikacijskih operatera uporabom javnih govornica,

               —

               koji su sklopljeni za izgradnju i prodaju nekretnina ili koji se odnose na ostala prava vezana za nekretnine, osim na iznajmljivanje,

               —

               koji su sklopljeni na dražbi.

         2.   Članci 4., 5., 6. i članak 7. stavak 1. ne odnose se na:

               —

               ugovore koji se odnose na dobavljanje hrane i pića ili ostalih proizvoda koji služe za svakodnevnu uporabu i koje dostavljači dostavljaju potrošačima na kućnu adresu, na mjesto stanovanja ili na radno mjesto,

               —

               ugovore koji osiguravaju smještaj, prijevoz, catering ili provođenje slobodnih aktivnosti, u kojima se dobavljač obvezuje da će, po sklapanju ugovora, osigurati gore navedene usluge na određen datum ili unutar određenog razdoblja; iznimno, ako se radi o vanjskim slobodnim aktivnostima, dobavljač može zadržati pravo da u određenim okolnostima ne primijeni članak 7. stavak 2.

         Članak 4.
   Prethodne obavijesti
   1.   U odgovarajućem roku prije sklapanja bilo kojeg ugovora na daljinu potrošač se obavješćuje o sljedećem:

               (a)

               o identitetu dobavljača i, ako ugovor zahtijeva plaćanje unaprijed, o njegovoj adresi;

               (b)

               glavnim karakteristikama robe i usluga;

               (c)

               cijeni robe i usluga, uključujući i sve poreze;

               (d)

               troškovima dostave, prema potrebi;

               (e)

               mogućnostima plaćanja, dostave ili izvršenja;

               (f)

               postojanju prava na odustajanje, osim u slučajevima iz članka 6. stavka 3.;

               (g)

               troškovima korištenja daljinske komunikacije u slučajevima kada se ne radi o osnovnoj tarifi;

               (h)

               razdoblju u kojem su cijena i ponuda važeći;

               (i)

               kada je to potrebno, o minimalnom trajanju ugovora u slučaju ugovora za isporuku proizvoda ili usluga koji se izvršavaju trajno ili se ponavljaju.

         2.   Podaci iz stavka 1., čija komercijalna namjena mora biti jasno izražena, navode se jasno i razumljivo i u skladu sa sredstvom daljinske komunikacije koje se koristi, a posebno u skladu s načelima dobre vjere u trgovačkom poslovanju i načelima zaštite svih onih koji prema zakonodavstvu država članica nisu u mogućnosti dati svoj pristanak, npr. maloljetnici.
   3.   Nadalje, u slučaju komuniciranja putem telefona, identitet dobavljača i komercijalna svrha tog poziva moraju se izričito razjasniti na početku svakog razgovora s potrošačem.
   Članak 5.
   Pisana potvrda informacije
   1.   Potrošač mora primiti pismenu potvrdu ili potvrdu na nekom drugom trajnom mediju koji mu je dostupan, o svim podacima iz članka 4. stavka 1. točaka od (a) do (f), pravovremeno tijekom trajanja ugovora, a najkasnije u trenutku dostave, ako se ne radi o robi namijenjenoj za daljnju prodaju trećim stranama, osim ako su ti podaci već dostavljeni potrošaču prije sklapanja ugovora u pisanom obliku ili na nekom drugom trajnom mediju koji mu je dostupan.
   U svakom slučaju, mora se pružiti sljedeće:

               —

               pisane informacije o uvjetima i postupcima za korištenje prava na odustajanje u smislu članka 6., uključujući i slučajeve iz prve uvlake članka 6. stavka 3.,

               —

               geografska adresa mjesta poslovanja dobavljača na koju potrošač može uputiti moguće pritužbe,

               —

               informacije o postojećim postprodajnim servisima i jamstvima,

               —

               odredbe o raskidu ugovora ako je on neodređenog trajanja ili trajanja koje premašuje 1 godinu.

         2.   Stavak 1. ne odnosi se na usluge koje se obavljaju korištenjem raznih vidova daljinske komunikacije, kada se one koriste samo jednokratno i koje naplaćuje operater takve daljinske komunikacije. Bez obzira na to potrošaču u svim slučajevima mora biti dostupna geografska adresa dobavljača na koju može uputiti eventualne pritužbe.
   Članak 6.
   Pravo odustajanja
   1.   Kod svakog ugovora na daljinu potrošač u razdoblju od barem sedam radnih dana ima pravo odustati od ugovora bez ikakvih posljedica, a da za to ne ponudi valjani razlog. Jedini trošak koji bi potrošač mogao snositi zbog korištenja svog prava na odustajanje bio bi izravan trošak povrata robe.
   Rok za korištenja tog prava započinje:

               —

               od dana primitka robe od strane potrošača, u slučaju da su ispunjene obveze utvrđene u članku 5., ako se radi o robi,

               —

               od dana sklapanja ugovora ili od dana ispunjenja svih obveza utvrđenih u članku 5. ako su one ispunjene nakon sklapanja ugovora, pod uvjetom da to razdoblje ne premaši tromjesečno razdoblje iz slijedećeg podstavka, ako se radi o uslugama.

         Ako dobavljač nije ispunio obveze utvrđene u članku 5., to razdoblje je tri mjeseca. Razdoblje započinje:

               —

               od dana kada potrošač primi robu, ako se radi o robi,

               —

               od dana sklapanja ugovora, ako se radi o uslugama.

         Ako su podaci iz članka 5. dostavljeni u roku od tri mjeseca, tim trenutkom započinje rok od sedam radnih dana iz prvog podstavka.
   2.   Kada potrošač koristi svoje pravo odustajanja prema odredbama ovog članka, dobavljač je obvezan u potpunosti vratiti iznos koji je potrošač uplatio. Jedini trošak koji bi potrošač mogao snositi zbog korištenja svojeg prava odustajanja jest izravan trošak povrata robe. Povrat se mora izvršiti što je prije moguće, a svakako unutar 30 dana.
   3.   Ako se stranke ne dogovore drukčije, pravo odustajanja predviđeno u stavku 1., potrošač ne može koristiti kod ugovora:

               —

               o pružanju usluga, ako je izvršenje, uz pristanak potrošača, započelo prije isteka razdoblja od sedam radnih dana iz stavka 1.,

               —

               za isporuku roba i usluga čija cijena ovisi o kretanjima na financijskim tržištima, a na koja dobavljač ne može utjecati,

               —

               za isporuku robe koja je posebno izrađena po specifikacijama potrošača ili koja je očigledno rađena po mjeri, ili koja, po svojim karakteristikama, ne može biti vraćena ili je podložna kvarenju ili ima kratki rok trajanja,

               —

               za isporuku audio ili video snimaka ili računalnih programa čije je pakovanje potrošač otvorio,

               —

               za isporuku novina ili časopisa,

               —

               o lutriji i igrama na sreću.

         4.   Države članice u svojim zakonodavstvima predviđaju odredbe kojima osiguravaju:

               —

               ako je cijena robe ili usluga djelomično ili u cijelosti pokrivena kreditom koji je odobrio dobavljač, ili

               —

               ako je ta cijena djelomično ili u cijelosti pokrivena kreditom koji je potrošaču odobrila treća strana, a na temelju sporazuma između treće strane i dobavljača,

         da ta kreditna obveza bude u potpunosti poništena bez ikakvih sankcija ako potrošač koristi svoje pravo odustajanja od ugovora u skladu sa stavkom 1.
   Države članice određuju detaljna pravila za raskid ugovora o kreditu.
   Članak 7.
   Izvršenje
   1.   Ako se stranke drukčije ne dogovore, dobavljač mora izvršiti narudžbu u roku od najviše 30 dana od dana kada je potrošač dostavio svoju narudžbu dobavljaču.
   2.   U slučaju da dobavljač ne ispuni svoj dio ugovora zato što su naručena roba ili usluge nedostupni, dobavljač o toj situaciji mora obavijestiti potrošača i mora mu izvršiti uplaćenog povrat iznosa što je prije moguće prije, a najkasnije u roku od 30 dana.
   3.   Unatoč tome, države članice mogu utvrditi da dobavljač može potrošaču isporučiti robu ili usluge ekvivalentne kvalitete i cijene, pod uvjetom da je ta mogućnost ponuđena prije sklapanja ugovora ili da je ona dana u samom ugovoru. Potrošač je o toj mogućnosti obaviješten na jasan i razumljiv način. Troškove povrata robe nakon iskorištenja prava na odustajanje u tom slučaju snosi sam dobavljač, a potrošač o tome mora biti obaviješten. U tim slučajevima isporuka robe ili usluga neće se smatrati prodavanjem bez pristanka u smislu članka 9.
   Članak 8.
   Plaćanje karticom
   Države članice osiguravaju odgovarajuće mjere koje potrošačima omogućuju:

               —

               da zahtijevaju poništenje plaćanja u slučaju zlouporaba kartica koje su u njihovom vlasništvu, a u vezi s ugovorima na daljinu koje obuhvaća Direktiva,

               —

               da ih se, u slučaju zlouporabe njihove kartice, odobri za uplaćene iznose, odnosno da im oni budu vraćeni.

         Članak 9.
   Prodaja bez pristanka
   Države članice poduzimaju mjere potrebne kako bi se:

               —

               zabranilo da se potrošačima dostavljaju roba ili usluga bez prethodne narudžbe od strane potrošača, ako takva dostava zahtijeva i plaćanje,

               —

               izuzelo potrošače od bilo kakvih obveza u slučaju neželjene dostave, s naznakom da izostanak odgovora ne znači pristanak.

         Članak 10.
   Ograničenja korištenja određenih sredstava daljinske komunikacije
   1.   Korištenje slijedećih sredstava komunikacije od strane dobavljača zahtijeva prethodni pristanak potrošača:

               —

               automatski sustav pozivanja bez intervencije čovjeka (automatska sekretarica),

               —

               telefaks.

         2.   Države članice osiguravaju da se sredstva daljinske komunikacije, osim onih navedenih u stavku 1. koji omogućuju individualnu komunikaciju, koriste samo u slučajevima kada nema jasnog prigovora potrošača.
   Članak 11.
   Pravni ili administrativni lijek
   1.   Države članice osiguravaju odgovarajuća i djelotvorna sredstva kako bi se osigurala usklađenost s ovom Direktivom u interesu potrošača.
   2.   Sredstva navedena u stavku 1. uključuju odredbe prema kojima jedno od ili više dolje navedenih tijela kako su određena nacionalnim pravom mogu u skladu s nacionalnim pravom pred nadležnim tijelima pokrenuti sudski ili upravni postupak kako bi osigurali primjenu nacionalnih odredaba za provedbu ove Direktive:

               (a)

               tijela javne uprave ili njihovi predstavnici;

               (b)

               udruge potrošača koje imaju legitimni interes u zaštiti potrošača;

               (c)

               profesionalne organizacije koje imaju legitimni interes da djeluju.

               3.

                           (a)

                           Države članice mogu odrediti da teret dokaza za prethodno informiranje, pisane potvrde, pridržavanje zadanih vremenskih rokova i pristanka potrošača snosi dobavljač.

                           (b)

                           Države članice poduzimaju mjere potrebne kako bi se osiguralo da dobavljači i operateri, u slučajevima u kojima je to moguće, prestanu s praksom koja nije u skladu s mjerama usvojenima na temelju ove Direktive.

         4.   Države članice mogu predvidjeti da samoregulatorna tijela dobrovoljno nadziru način na koji se provode odredbe Direktive, i da se korištenje tih tijela za rješavanje sporova može dodati popisu mjera koje države članice moraju predvidjeti kako bi se osigurala usklađenost s odredbama ove Direktive.
   Članak 12.
   Obvezujuća priroda
   1.   Potrošač se ne može odreći prava koja su mu dodijeljena prenošenjem ove Direktive u nacionalno pravo.
   2.   Države članice mogu poduzeti potrebne mjere kako bi osigurale da potrošač ne izgubi svoja prava odobrena ovom Direktivom na temelju odluke da pravo zemlje nečlanice bude pravo koje se primjenjuje na ugovor, ako je ta zemlja nečlanica usko povezana s državnim područjem jedne od ili više država članica.
   Članak 13.
   Pravila Zajednice
   1.   Odredbe ove Direktive primjenjuju se samo u onoj mjeri u kojoj u pravilima Zajednice ne postoje određene odredbe koje u cijelosti uređuju određene vrste ugovora na daljinu.
   2.   Kada posebna pravila Zajednice sadrže odredbe koje se odnose samo na određene aspekte dobavljanja roba i pružanja usluga, na te posebne aspekte ugovora na daljinu primjenjuju se upravo te odredbe, a ne odredbe ove Direktive.
   Članak 14.
   Minimalna klauzula
   Države članice mogu, u području koje obuhvaća ova Direktiva, uvesti i primjenjivati i strože mjere koje su u skladu s Ugovorom, a s ciljem osiguranja više razine zaštite potrošača. Prema potrebi takvim odredbama u javnom interesu obuhvaćaju i zabranu prodaje određenih roba ili usluga, posebno lijekova putem ugovora na daljinu na svojem području, uz potrebno poštovanje Ugovora.
   Članak 15.
   Provedba
   1.   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije tri godine od njenog stupanja na snagu. One o tome odmah izvješćuju Komisiju.
   2.   Kada što države članice donose mjere iz stavka 1., te mjere prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
   3.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   4.   Najkasnije četiri godine od stupanja na snagu ove Direktive Komisija Europskom parlamentu i Vijeću dostavlja izvješće o njezinoj provedbi kojem prema potrebi prilaže prijedlog za njezinu reviziju.
   Članak 16.
   Informiranje potrošača
   Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi informirale potrošače o nacionalnom pravu kojim se prenosi ova Direktiva i prema potrebi potiču profesionalne organizacija da informiraju potrošače o svojim kodeksima ponašanja.
   Članak 17.
   Sustavi pritužbi
   Komisija razmatra mogućnosti uspostavljanja djelotvornih načina rješavanja pritužbi potrošača koje se odnose na prodaju na daljinu. U roku od dvije godine od uvođenja ove Direktive, Komisija Europskom parlamentu i Vijeću o rezultatima studija podnosi izvješće kojem prilaže i odgovarajuće prijedloge.
   Članak 18.
   Ova Direktiva stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europskih zajednica.
   Članak 19.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 20. svibnja 1997.

            Za Europski parlament

            Predsjednik

         J. M. GIL-ROBLES

            Za Vijeće

            Predsjednik

         J. VAN AARTSEN

      (1)  SL C 156, 23.6.1992., str. 14., i SL C 308, 15.11.1993., str. 18.

      (2)  SL C 19, 25.1.1993., str. 111.

      (3)  Mišljenje Europskog parlamenta od 26. svibnja 1993. (SL C 176, 28.6.1993., str. 95.), Zajedničko stajalište Vijeća od 29. lipnja 1995. (SL C 288, 30.10.1995., str. 1.) i Odluka Europskog parlamenta od 13. prosinca 1995. (SL C 17, 22.1.1996., str. 51.). Odluka Europskog parlamenta od 16. prosinca 1997. i Odluka Vijeća od 20. siječnja 1997.

      (4)  SL C 92, 25.4.1975., str. 1.

      (5)  SL C 167, 5.7.1986., str. 1.

      (6)  SL C 294, 22.11.1989., str. 1.

      (7)  SL L 250, 19.9.1984., str. 17.

      (8)  SL L 156, 10.6.1992., str. 21.

      (9)  SL L 298, 17.10.1989., str. 23.

      (10)  SL L 113, 30.4.1992., str. 13.
   PRILOG I.
   Sredstva komunikacije obuhvaćena člankom 2. stavkom 4.

               —

               Neadresirani tiskani materijal

               —

               Adresirani tiskani materijal

               —

               Standardno pismo

               —

               Novinski oglas s narudžbenicom

               —

               Katalog

               —

               Telefon s ljudskim posredovanjem

               —

               Telefon bez ljudskog posredovanja (automatske sekretarice, audiotekst)

               —

               Radio

               —

               Videofon (telefon sa zaslonom)

               —

               Videoteks (mikroračunalo i televizijski zaslon) s tipkovnicom i aktivnim ekranom

               —

               Elektronska pošta

               —

               Telefaks uređaj (faks)

               —

               Televizija (televizijska prodaja)

         PRILOG II.
   Financijske usluge u smislu članka 3. stavka 1.

               —

               Investicijske usluge

               —

               Operacije osiguranja i reosiguranja

               —

               Bankovne usluge

               —

               Operacije koje se odnose na poslovanje s budućnosnicama ili opcijama

         Takve usluge uključuju posebno:

               —

               investicijske usluge iz Priloga Direktivi 93/22/EEZ (1); usluge subjekata za zajednička ulaganja,

               —

               usluge obuhvaćene djelatnostima koja podliježu uzajamnom priznavanju iz Priloga Direktivi 89/646/EEZ (2),

               —

               operacije obuhvaćene djelatnostima osiguranja i re-osiguranja iz:

                           —

                           Priloga 1. Direktivi 73/239/EEZ (3),

                           —

                           Priloga Direktivi 79/267/EEZ (4),

                           —

                           Direktive 64/225/EEZ (5),

                           —

                           direktiva 92/49/EEZ (6) i 92/96/EEZ (7).

      (1)  SL L 141, 11.6.1993., str. 27.

      (2)  SL L 386, 30.12.1989., str. 1. Direktiva kako je izmijenjena Direktivom 92/30/EEZ (SL L 110, 28.4.1992., str. 52.).

      (3)  SL L 228, 16.8.1973., str. 3. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom 92/49/EEZ (SL L 228, 11.8.1992., str. 1.).

      (4)  SL L 63, 13.3.1979., str. 1. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom 90/619/EEZ (SL L 330, 29.11.1990., str. 50.).

      (5)  SL br. 56, 4.4.1964., str. 878/64. Direktiva kako je izmijenjena Ugovorom o pristupanju iz 1973.

      (6)  SL L 228, 11.8.1992., str. 1.

      (7)  SL L 360, 9.12.1992., str. 1.


title: Direktiva Komisije 2011/18/EU od 1. ožujka 2011. o izmjeni priloga II., V. i VI. Direktivi 2008/57/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o interoperabilnosti željezničkog sustava u Zajednici  Tekst značajan za EGP

text:
               07/Sv. 010

               HR

               Službeni list Europske unije

               281

         32011L0018

               L 057/21

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               01.03.2011.

      DIREKTIVA KOMISIJE 2011/18/EU
   od 1. ožujka 2011.
   o izmjeni priloga II., V. i VI. Direktivi 2008/57/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o interoperabilnosti željezničkog sustava u Zajednici
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Direktivu 2008/57/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o interoperabilnosti željezničkog sustava u Zajednici (1), a posebno njezin članak 30. stavak 3.,
   budući da:

               (1)

               Mjere namijenjene izmjenama elemenata Direktive 2008/57/EZ koji nisu ključni, a koji se odnose na prilagodbu priloga II. do IX. toj Direktivi donose se u skladu s regulatornim postupkom s kontrolom iz članka 29. stavka 4. Direktive 2008/57/EZ.

               (2)

               Prometno-upravljački i signalno-sigurnosni podsustav sastoji se od pružne opreme i od opreme na vozilima, te bi se trebali smatrati dvama odvojenim podsustavima. Stoga je potrebno izmijeniti Prilog II. Direktivi 2008/57/EZ.

               (3)

               Oprema za mjerenje potrošnje električne energije fizički je integrirana u željeznička vozila. Stoga je potrebno izmijeniti Prilog II. Direktivi 2008/57/EZ.

               (4)

               U skladu s člankom 17. stavkom 3. Direktive 2008/57/EZ, države članice bi trebale odrediti tijela odgovorna za provođenje postupaka provjere u slučaju nacionalnih pravila. Stoga je potrebno izmijeniti priloge V. i VI. Direktivi 2008/57/EZ kako bi se utvrdili ti postupci koje primjenjuju ta tijela.

               (5)

               U pogledu odjeljka 2. Priloga VI. Direktivi 2008/57/EZ i primjene privremene izjave o provjeri (dalje u tekstu „ISV”), prijavljeno tijelo bi prvo trebalo izdati „EZ” potvrdu o privremenoj izjavi o provjeri, nakon čega bi podnositelj zahtjeva trebao sastaviti odgovarajuću „EZ” izjavu. Stoga je potrebno izmijeniti priloge V. i VI. Direktivi 2008/57/EZ.

               (6)

               Mjere predviđene ovom Direktivom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog na temelju članka 29. stavka 1. Direktive 2008/57/EZ,

         DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Prilozi II., V. i VI. Direktivi 2008/57/EZ zamjenjuju se tekstom iz priloga I., II. i III. ovoj Direktivi.
   Članak 2.
   1.   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 31. prosinca 2011. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba.
   2.   Kada države članice donose ove odredbe, te odredbe prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Države članice određuju načine tog upućivanja.
   3.   Obveze prenošenja i provedbe ove Direktive ne primjenjuju se na Republiku Cipar i Republiku Maltu sve dok se na njihovim državnim područjima ne uspostavi željeznički sustav.
   Članak 3.
   Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

   Članak 4.
   Ova je Odluka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 1. ožujka 2011.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  SL L 191, 18.7.2008., str. 1.
   PRILOG I

         „PRILOG II.

            PODSUSTAVI

         1.   Popis podsustava

         Za potrebe ove Direktive željeznički sustav dijeli se na sljedeće podsustave:

                     (a)

                     strukturna područja:

                                 —

                                 građevinski podsustav,

                                 —

                                 elektroenergetski podsustav,

                                 —

                                 prometno-upravljački i signalno-sigurnosni podsustav na pruzi,

                                 —

                                 prometno-upravljački i signalno-sigurnosni podsustav na vozilu,

                                 —

                                 željeznička vozila.

                     (b)

                     funkcionalna područja:

                                 —

                                 odvijanje i upravljanje prometom,

                                 —

                                 održavanje,

                                 —

                                 telematske aplikacije za putnički i teretni promet.

               2.   Opis podsustava

         Za svaki podsustav ili dio podsustava, Agencija pri izradi nacrta relevantnog TSI-ja predlaže popis sastavnih dijelova i aspekata koji se odnose na interoperabilnost. Ne dovodeći u pitanje izbor aspekata i sastavnih dijelova koji se odnose na interoperabilnost ili redoslijed s kojim će biti uključeni u TSI, podsustavi uključuju:
         2.1.   Građevinski podsustav

         Kolosijek, skretnice, građevinske konstrukcije (mostovi, tuneli itd.), pripadajuća infrastruktura u kolodvorima (peroni, područja pristupa, uključujući poštivanje potreba osoba smanjene pokretljivosti itd.), sigurnosna i zaštitna oprema.
         2.2.   Elektroenergetski podsustav

         Sustav napajanja električnom energijom, uključujući kontaktnu mrežu i dio sustava za mjerenje potrošnje električne energije ugrađen na pruzi.
         2.3.   Prometno-upravljački i signalno-sigurnosni podsustav na pruzi

         Sva pružna oprema koja je potrebna radi osiguranja sigurnosti, upravljanja i nadzora vožnje vlakova kojima je odobreno obavljanje prometa na mreži.
         2.4.   Prometno-upravljački i signalno-sigurnosni podsustav na vozilu

         Sva oprema ugrađena na vozilu koja je potrebna za osiguranje sigurnosti, upravljanja i nadzora vožnje vlakova kojima je odobreno obavljanje prometa na mreži.
         2.5.   Odvijanje i upravljanje prometom

         Postupci i pripadajuća oprema koja omogućuje usklađen rad različitih strukturnih podsustava kako pri uobičajenom radu, tako i pri radu u otežanim uvjetima, uključujući posebno sastavljanje i vožnju vlaka, te planiranje i upravljanje prometom.
         Stručna osposobljenost koja bi mogla biti potrebna za obavljanje usluga međunarodnog prijevoza.
         2.6.   Telematske aplikacije

         U skladu s Prilogom I. taj se podsustav sastoji od dva dijela:

                     (a)

                     aplikacije za putnički promet, uključujući sustave davanja informacija putnicima prije i tijekom putovanja, sustavi rezervacija i plaćanja, postupanje s prtljagom i presjedanje između vlakova i povezivanje s drugim vrstama prijevoza;

                     (b)

                     aplikacije za teretni promet, uključujući informacijske sustave (nadzor tereta i vlakova u realnom vremenu), sustavi za ranžiranje i sastavljanje vlakova, sustavi rezervacije, plaćanja i fakturiranja, povezivanje s ostalim vrstama prijevoza i izrada pratećih dokumenata u elektroničkom obliku.

               2.7.   Željeznička vozila

         Konstrukcija, sustav upravljanja i nadzora za svu opremu na vlaku, pantografi, vučna oprema i pretvarači, oprema za mjerenje potrošnje električne energije na vozilu, kočiona oprema, kvačila i vlačna oprema, osovinski sklop (okretna postolja, osovine itd.) i ovjes, vrata, sučelja čovjek/stroj (strojovođa, osoblje u vlaku i putnici, uključujući potrebe osoba smanjene pokretljivosti), pasivna ili aktivna sigurnosna oprema i pomagala koja osiguravaju zdravlje putnika i osoblja u vlaku.
         2.8.   Održavanje

         Postupci, pripadajuća oprema, logistički centri za održavanje i rezerve koji provode obvezno korektivno i preventivno održavanje kako bi se osigurala interoperabilnost željezničkog sustava i potrebna učinkovitost.”

   PRILOG II

         „PRILOG V.

            IZJAVA O PROVJERI PODSUSTAVA

         1.   ‚EZ’ Izjava o provjeri podsustava

         ‚EZ’ izjava o provjeri podsustava i prateća dokumentacija moraju biti datirani i potpisani.
         Navedena se izjava temelji na informacijama koje su rezultat postupka ‚EZ’ provjere za podsustave kako je utvrđeno u odjeljku 2. Priloga VI. Ona mora biti napisana na istom jeziku kao tehnička dokumentacija i mora sadržavati sljedeće:

                     —

                     upućivanja na Direktivu,

                     —

                     naziv i adresu naručitelja ili proizvođača ili njegovog ovlaštenog predstavnika s poslovnim nastanom u Europskoj uniji (navesti tvrtku i punu adresu; u slučaju ovlaštenog predstavnika također navesti i tvrtku naručitelja ili proizvođača),

                     —

                     kratak opis podsustava,

                     —

                     naziv i adresu prijavljenog tijela koje je provelo ‚EZ’ provjeru iz članka 18.,

                     —

                     upućivanja na dokumente sadržane u tehničkoj dokumentaciji,

                     —

                     sve relevantne privremene ili konačne propise kojima podsustavi moraju odgovarati, a posebno prema potrebi ograničenja ili uvjete za uporabu,

                     —

                     ako je privremena: trajanje valjanosti ‚EZ’ izjave,

                     —

                     podatke o potpisniku.

               Tamo gdje se u Prilogu VI. upućuje na ‚EZ’ privremenu izjavu o provjeri, na tu se izjavu primjenjuju odredbe ovog odjeljka.
         2.   Izjava o provjeri podsustava u slučaju nacionalnih pravila

         Tamo gdje se u Prilogu VI. upućuje na izjavu o provjeri podsustava u slučaju nacionalnih pravila, na tu se izjavu primjenjuju odredbe odjeljka 1. mutatis mutandi.”

   PRILOG III

         „PRILOG VI.

            POSTUPAK PROVJERE ZA PODSUSTAVE

         1.   OPĆA NAČELA
         Provjera podsustava je postupak u kojem se provjerava i potvrđuje da je podsustav:

                     —

                     projektiran, izgrađen i instaliran na način kojim se ispunjavaju osnovni zahtjevi koji se na njega odnose, i

                     —

                     da se za njega može izdati odobrenje za početak rada i uporabu.

               2.   POSTUPAK ‚EZ’ PROVJERE
         2.1.   Uvod

         ‚EZ’ provjera je postupak u kojem prijavljeno tijelo provjerava i potvrđuje da je podsustav:

                     —

                     u skladu s relevantnim TSI(-jima),

                     —

                     u skladu s drugim propisima koje proizlaze iz Ugovora.

               2.2.   Dijelovi podsustava i faze

         2.2.1.   Privremena izjava o provjeri (ISV)

         Ako je u TSI-jima utvrđeno ili prema potrebi na zahtjev podnositelja zahtjeva, podsustav se može podijeliti na određene dijelove ili provjeravati u određenim fazama postupka provjere.
         Privremena izjava o provjeri (ISV) je postupak tijekom kojega prijavljeno tijelo provjerava i potvrđuje određene dijelove podsustava ili određene faze postupka provjere.
         Svaka privremena izjava o provjeri (ISV) vodi do izdavanja ‚EZ’potvrde o privremenoj izjavi o provjeri, koju izdaje prijavljeno tijelo koje je odabrao podnositelj zahtjeva, a koji prema potrebi sastavlja ‚EZ’izjavu o privremenoj izjavi o provjeri. Potvrda i izjava o privremenoj izjavi o provjeri moraju sadržavati uputu na TSI-je u odnosu na koje je ocijenjena sukladnost.
         2.2.2.   Dijelovi podsustava

         Podnositelj zahtjeva može za svaki dio podnijeti zahtjev za izdavanje privremene izjave o provjeri. Svaki se dio provjerava u svakoj fazi kako je opisano u odjeljku 2.2.3.
         2.2.3.   Faze postupka provjere

         Podsustav ili određeni dijelovi podsustava provjeravaju se u svakoj od sljedećih faza:

                     —

                     cjelokupnom projektu,

                     —

                     proizvodnji: izgradnji podsustava, uključujući posebno građevinske radove, proizvodnji, sklapanju sastavnih dijelova, prilagodbi cijelog podsustava,

                     —

                     konačnom ispitivanju podsustava.

               Za fazu projektiranja (uključujući tipsko ispitivanje) i za fazu proizvodnje podnositelj zahtjeva može podnijeti zahtjev za privremenu izjavu o provjeri.
         2.3.   Potvrda o provjeri

         2.3.1.   Prijavljeno tijelo odgovorno za ‚EZ’ provjeru ocjenjuje projekt, izgradnju i konačno ispitivanje podsustava, te sastavlja ‚EZ’ potvrdu o provjeri koja je namijenjena podnositelju zahtjeva, koji zatim sastavlja ‚EZ’ izjavu o provjeri. ‚EZ’ potvrda o provjeri mora sadržavati uputu na TSI-je u odnosu na koje je ocijenjena sukladnost.
         Tamo gdje sukladnost podsustava sa svim relevantnim TSI-jima nije ocijenjena (npr. u slučaju odstupanja, djelomične primjene TSI-ja kod modernizacije ili obnove, prijelaznog razdoblja u TSI-ju ili u specifičnom slučaju), u ‚EZ’ potvrdi navodi se točna uputa na onaj(-e) TSI(-je ili njihove dijelove čiju sukladnost prijavljeno tijelo nije ispitalo tijekom postupka ‚EZ’ provjere.
         2.3.2.   Tamo gdje su izdane ‚EZ’ potvrde privremenoj izjavi o provjeri, prijavljeno tijelo odgovorno za ‚EZ’ provjeru podsustava uzima u obzir ‚EZ’ potvrde o privremenoj izjavi o provjeri (ISV), te prije izdavanja ‚EZ’ potvrde o provjeri, ono:

                     —

                     provjerava obuhvaćaju li ‚EZ’ potvrde o privremenoj izjavi o provjeri relevantne zahtjeve TSI-ja na ispravan način, ‚EZ’

                     —

                     provjerava sve aspekte koje nisu obuhvaćeni ‚EZ’ potvrdom (potvrdama) o privremenoj izjavi o provjeri, te

                     —

                     provjerava konačno ispitivanje podsustava u cjelini.

               2.4.   Tehnička dokumentacija

         Tehnička dokumentacija priložena ‚EZ’ izjavi o provjeri mora sadržavati sljedeće:

                     —

                     tehničke značajke vezane uz projekt, uključujući opće i detaljne nacrte u vezi izvođenja, nacrte električne i hidraulične opreme, nacrte električnih instalacija, opis sustava za obradu podataka i automatiku, upute za uporabu i održavanje itd., a koje su od važnosti za dotičan podsustav,

                     —

                     popis interoperabilnih sastavnih dijelova ugrađenih u podsustav, kako je navedeno u članku 5. stavku 3. točki (d),

                     —

                     preslike ‚EZ’ izjava o sukladnosti ili prikladnosti za uporabu, koje su, u skladu s člankom 13. Direktive, propisane za gore navedene sastavne dijelove, prema potrebi zajedno s pripadajućim izračunima i preslikom zapisnika o ispitivanju i pregledu koja obavljaju prijavljena tijela na temelju zajedničkih tehničkih specifikacija,

                     —

                     prema potrebi ‚EZ’ potvrdu o privremenoj izjavi o provjeri i u tom slučaju, relevantnu ‚EZ’ izjavu o privremenoj izjavi o provjeri podsustava, koja je priložena ‚EZ’ potvrdi o provjeri uključujući i rezultat provjere valjanosti izjava koju je provelo prijavljeno tijelo,

                     —

                     ‚EZ’izjavu o provjeri, koju je izdalo i potpisalo tijelo odgovorno za ‚EZ’ provjeru, a kojom se potvrđuje sukladnost podsustava sa zahtjevima mjerodavnih TSI-ja i u kojoj navodi eventualne zadrške zabilježene tijekom izvođenja radova koje nisu povučene; ‚EZ’ potvrdi o provjeri također valja priložiti izvješća o ispitivanju i inspekcijskim pregledima koja je sastavilo isto tijelo u okviru svojih zadataka, kako je utvrđeno u odjeljcima 2.5.3. i 2.5.4.,

                     —

                     ‚EZ’ potvrde izdane u skladu s ostalim propisima koji proizlaze iz Ugovora,

                     —

                     tamo gdje se zahtijeva sigurnu integraciju u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 325/2009 (1), podnositelj zahtjeva tehničkoj dokumentaciji prilaže i izvještaj ocjenitelja o zajedničkim sigurnosnim metodama (CSM) o procjeni rizika iz članka 6. stavka 3. Direktive 2004/49/EZ.

               2.5.   Praćenje

         2.5.1.   Cilj ‚EZ’ praćenja za vrijeme izvedbe podsustava je osigurati ispunjavanje obveza koje proizlaze iz tehničke dokumentacije.
         2.5.2.   Prijavljeno tijelo odgovorno za provjeru proizvodnje mora imati stalan pristup gradilištima, proizvodnim radionicama, skladišnim prostorima i prema potrebi postrojenjima za montažu i ispitivanje i općenito svim prostorima koje smatra potrebnim za ispunjavanje svojih zadataka. Podnositelj zahtjeva mora prijavljenom tijelu poslati ili se pobrinuti da mu se pošalju svi dokumenti potrebni za tu namjenu, a naročito izvedbeni nacrti i tehnička dokumentacija za podsustav.
         2.5.3.   Prijavljeno tijelo odgovorno za provjeru provedbe mora povremeno obavljati inspekcijske preglede kako bi potvrdilo sukladnost s odgovarajućim TSI-jima. Izvješće o inspekcijskom pregledu dostavlja odgovornima za provedbu. Može zahtijevati da bude nazočno tijekom određenih faza izgradnje.
         2.5.4.   Pored toga, prijavljeno tijelo može nenajavljeno posjetiti gradilišta ili proizvodne radionice. Tijekom takvih posjeta prijavljeno tijelo može provesti cjelokupne ili djelomične inspekcijske preglede. Izvješće o ispitivanju i prema potrebi, izvješće o inspekcijskom pregledu, mora dostaviti odgovornima za provođenje.
         2.5.5.   Za izdavanje ‚EZ’ izjave o prikladnosti za uporabu iz odjeljka 2. Priloga IV., prijavljenom se tijelu omogućuje praćenje podsustava na koji je ugrađen interoperabilni sastavni dio kako bi se ocijenila, ako se to odgovarajućim TSI-jem nalaže, njegova prikladnost za uporabu u predviđenom željezničkom okruženju.
         2.6.   Podnošenje

         Cjelokupna dokumentacija iz stavka 2.4. dostavlja se podnositelju zahtjeva, zajedno s ‚EZ’ potvrdom (potvrdama) o privremenoj izjavi o provjeri, koju je izdalo za to odgovorno prijavljeno tijelo, ako je dostupna, ili zajedno s potvrdom o sukladnosti, koju je izdalo prijavljeno tijelo ovlašteno za ‚EZ’ provjeru podsustava. Dokumentacija mora biti priložena ‚EZ’ izjavi o provjeri, koju podnositelj zahtjeva nadzornom tijelu šalje za izdavanje odobrenja za početak rada i uporabu.
         Podnositelj zahtjeva čuva primjerak dokumentacije tijekom životnog vijeka podsustava. Ona se mora poslati svim državama članicama koje to zatraže.
         2.7.   Objavljivanje

         Svako prijavljeno tijelo mora povremeno objavljivati bitne informacije o:

                     —

                     zaprimljenim zahtjevima za ‚EZ’ provjeru i privremenu izjavu o provjeri (ISV),

                     —

                     zahtjevima za ocjenu sukladnosti i/ili prikladnosti za uporabu interoperabilnog sastavnog dijela,

                     —

                     izdanim ili odbijenim ‚EZ’ potvrdama o privremenoj izjavi o provjeri (ISV),

                     —

                     izdanim ili odbijenim ‚EZ’ potvrdama o sukladnosti i/ili prikladnosti za uporabu,

                     —

                     izdanim ili odbijenim ‚EZ’ potvrdama o provjeri.

               2.8.   Jezik

         Dokumentacija i dopisi u vezi s ‚EZ’ postupcima provjere moraju biti sastavljeni na službenom jeziku države članice EU-a u kojoj podnositelj zahtjeva ima poslovni nastan ili na službenom jeziku EU-a koji prihvati podnositelj zahtjeva.
         3.   POSTUPAK PROVJERE U SLUČAJU NACIONALNIH PRAVILA
         3.1.   Uvod

         Postupak provjere u slučaju nacionalnih pravila je postupak u kojem tijelo ovlašteno u skladu s člankom 17. stavkom 3. („imenovano tijelo”) provjerava i potvrđuje sukladnost podsustava s nacionalnim pravilima prijavljenima u skladu s člankom 17. stavkom 3.
         3.2.   Potvrda o provjeri

         Imenovano tijelo odgovorno za postupak provjere u slučaju nacionalnih pravila sastavlja potvrdu o provjeri koja je namijenjena podnositelju zahtjeva.
         Potvrda sadrži točnu uputu na nacionalno/-a pravilo/-a čiju je sukladnost tijekom postupka provjere ocijenilo ovlašteno tijelo, uključujući ona koja se odnose na dijelove koji podliježu odstupanju od TSI-ja, modernizaciji ili obnovi.
         U slučaju nacionalnih pravila koji se odnose na podsustave od kojih se sastoji vozilo, imenovano tijelo dijeli potvrdu na dva dijela, gdje su u prvom navedena ona nacionalna pravila koji se strogo odnose na tehničku kompatibilnost između vozila i dotične mreže, a u drugom sva ostala nacionalna pravila.
         3.3.   Tehnička dokumentacija

         Tehnička dokumentacija koja se prilaže uz potvrdu o provjeri u slučaju nacionalnih pravila mora biti uključena u tehničku dokumentaciju iz točke 2.4. i sadržavati tehničke podatke od značaja za ocjenu sukladnosti podsustava s nacionalnim pravilima.”

      (1)  SL L 108, 22.4.2009., str. 4.


title: 80/754/EEZ: Direktiva Komisije od 17. srpnja 1980. o izmjeni Priloga II. Direktivi Vijeća 66/401/EEZ o stavljanju na tržište sjemena krmnog bilja

text:
               03/Sv. 056

               HR

               Službeni list Europske unije

               56

         31980L0754

               L 207/36

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               17.07.1980.

      DIREKTIVA KOMISIJE

   od 17. srpnja 1980.
   o izmjeni Priloga II. Direktivi Vijeća 66/401/EEZ o stavljanju na tržište sjemena krmnog bilja
   (80/754/EEZ)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 66/401/EEZ od 14. lipnja 1966. o stavljanju na tržište sjemena krmnog bilja (1), kako je zadnje izmijenjena Direktivom 79/692/EEZ (2), a posebno njezin članak 21.a,
   budući da, s obzirom na razvoj znanstvenih i tehničkih saznanja, Prilog II. Direktivi 66/401/EEZ treba izmijeniti zbog razloga navedenog u nastavku;
   budući da standard u pogledu najvećeg sadržaja prema broju sjemena Rumex spp. treba prilagoditi kakvoći sjemena koja se uobičajeno postiže;
   budući da su mjere predviđene ovom Direktivom u skladu s mišljenjem Stalnog odbora za sjeme i reprodukcijski materijal u poljoprivredi, hortikulturi i šumarstvu,
   DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Prilog II. Direktivi 66/401/EEZ mijenja se kako slijedi:

               1.

               U odjeljku I. točki 2. slovu A, tekst naslova stupca 14. zamjenjuje se sljedećim: „Rumex spp. osim Rumex acetosella i Rumex maritimus”.

               2.

               U odjeljku I. točki 2. slovu B, tekst podtočke (n) zamjenjuje se sljedećim:
               „Određivanje sjemena Rumex spp. osim Rumex acetosella i Rumex maritimus prema broju ne treba izvršiti osim ako ne postoji sumnja u vezi s ispunjenjem uvjeta utvrđenim u stupcu 14.”.

               3.

               U odjeljku II. točki 2. slovu A, tekst naslova stupca 4. zamjenjuje se sljedećim: „Rumex spp. osim Rumex acetosella i Rumex maritimus”.

         Članak 2.
   1.   Države članice donose potrebne zakone i druge propise radi usklađivanja s ovom Direktivom najkasnije do 1. srpnja 1980.
   2.   Države članice osiguravaju da sjeme krmnog bilja ne podliježe nikakvim tržišnim ograničenjima zbog različitih datuma provedbe ove Direktive.
   Članak 3.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 17. srpnja 1980.

            Za Komisiju

         Finn GUNDELACH

            Potpredsjednik

      (1)  SL 125, 11.7.1966., str. 2298/66.

      (2)  SL L 205, 13.8.1979., str. 1.


title: Direktiva 2009/62/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o prostoru za ugradbu stražnje registarske pločice za motorna vozila na dva ili tri kotača (kodificirana verzija)  Tekst značajan za EGP

text:
               13/Sv. 036

               HR

               Službeni list Europske unije

               216

         32009L0062

               L 198/20

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               13.07.2009.

      DIREKTIVA 2009/62/EZ EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

   od 13. srpnja 2009.
   o prostoru za ugradbu stražnje registarske pločice za motorna vozila na dva ili tri kotača
   (kodificirana verzija)
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 95.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
   u skladu s postupkom utvrđenim u članku 251. Ugovora (2),
   budući da:

               (1)

               Direktiva Vijeća 93/94/EEZ od 29. listopada 1993. o prostoru za ugradbu stražnje registarske pločice za motorna vozila na dva ili tri kotača (3) znatno je izmijenjena (4). Radi jasnoće i racionalnosti, navedenu je Direktivu potrebno kodificirati.

               (2)

               Direktiva 93/94/EEZ jedna je od zasebnih Direktiva sustava EZ homologacije tipa vozila, kako je predviđeno Direktivom Vijeća 92/61/EEZ od 30. lipnja 1992. o homologaciji tipa motornih vozila na dva ili tri kotača kako je zamijenjena Direktivom 2002/24/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. ožujka 2002. o homologaciji tipa motornih vozila na dva ili tri kotača (5) te utvrđuje tehničke propise u pogledu projektiranja i izrade vozila na dva ili tri kotača s obzirom na prostor za ugradbu stražnje registarske pločice. Ti se tehnički propisi odnose na usklađivanje zakonodavstva država članica kako bi se omogućio postupak EZ homologacije tipa, kako je predviđeno Direktivom 2002/24/EZ, koji se primjenjuje s obzirom na sve tipove vozila. Stoga se odredbe propisane Direktivom 2002/24/EZ koje se odnose na sustave, sastavne dijelove i zasebne tehničke jedinice vozila primjenjuju na ovu Direktivu.

               (3)

               Cilj ove Direktive nije uskladiti dimenzije registarskih pločica koje se koriste u različitim državama članicama. Države članice bi se stoga trebale pobrinuti da izbočene registarske pločice ne predstavljaju opasnost za korisnike, ali bez potrebe za ikakvim preinakama s obzirom na izgradnju vozila.

               (4)

               Ova Direktiva ne bi smjela dovoditi u pitanje obveze država članica s obzirom na rokove za prenošenje u nacionalno zakonodavstvo i primjenu direktiva iz Priloga II., dijela B,

         DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Ova se Direktiva primjenjuje na prostor za ugradbu stražnje registarske pločice svih tipova motornih vozila kako je utvrđeno u članku 1. Direktive 2002/24/EZ.
   Članak 2.
   Postupak za dodjelu EZ homologacije tipa sastavnog dijela s obzirom na prostor za ugradbu stražnje registarske pločice za tip motornog vozila na dva ili tri kotača te uvjeti kojima se uređuje slobodno kretanje takvih vozila propisuju se u poglavljima II. i III. Direktive 2002/24/EZ.
   Članak 3.
   Izmjene nužne za prilagodbu tehničkom napretku zahtjeva iz Priloga I. prihvaćaju se u skladu s postupkom iz članka 18. stavka 2. Direktive 2002/24/EZ.
   Članak 4.
   1.   Države članice, zbog razloga koji se odnose na prostor za ugradbu stražnje registarske pločice, ne smiju:

               —

               odbiti dodjelu EZ homologacije tipa s obzirom na tip motornog vozila na dva ili tri kotača,

               —

               zabraniti registraciju, prodaju ili puštanje u promet motornih vozila na dva ili tri kotača,

         ako je prostor za ugradbu stražnje registarske pločice u skladu sa zahtjevima ove Direktive.
   2.   Države članice odbijaju odobriti EZ homologaciju tipa za svaki tip motornog vozila na dva ili tri kotača zbog razloga koji se odnose na prostor za ugradbu stražnje registarske pločice ako zahtjevi ove Direktive nisu ispunjeni.
   3.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 5.
   Direktiva 93/94/EEZ kako je izmijenjena Direktivom navedenom u Prilogu II., dijelu A, stavlja se izvan snage, ne dovodeći u pitanje obveze država članica s obzirom na vremenske rokove za prenošenje u nacionalno zakonodavstvo i primjenu direktiva navedenih u Prilogu II., dijelu B.
   Upućivanja na Direktivu stavljenu izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Direktivu i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom u Prilogu III.
   Članak 6.
   Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

   Primjenjuje se od 1. siječnja 2010.
   Članak 7.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 13. srpnja 2009.

            Za Europski parlament

            Predsjednik

         H.-G. PÖTTERING

            Za Vijeće

            Predsjednik

         E. ERLANDSSON

      (1)  SL C 324, 30.12.2006., str. 11.

      (2)  Mišljenje Europskog parlamenta od 27. rujna 2007. (SL C 219 E, 28.8.2008., str. 66.) i Odluka Vijeća od 22. lipnja 2009.

      (3)  SL L 311, 14.12.1993., str. 83.

      (4)  Vidjeti Prilog II., dio A.

      (5)  SL L 124, 9.5.2002., str. 1.
   PRILOG I.
   1.   DIMENZIJE
   Dimenzije prostora za ugradbu stražnje registarske pločice za motorna vozila na dva ili tri kotača (1) su sljedeće:
   1.1.   Mopedi i laki četverocikli bez nadogradnje

   1.1.1.   Širina: 100 mm;
   1.1.2.   Visina: 175 mm;
   ili
   1.1.3.   Širina: 145 mm;
   1.1.4.   Visina: 125 mm.
   1.2.   Motocikli, tricikli najveće snage do 15 kW i četverocikli, osim lakih četverocikala, bez nadogradnje

   1.2.1.   Širina: 280 mm;
   1.2.2.   Visina: 210 mm.
   1.3.   Tricikli najveće snage veće od 15 kW, laki četverocikli s nadogradnjom i četverocikli, osim lakih četverocikala, s nadogradnjom

   1.3.1.   Primjenjuje se odredba za osobna vozila iz Direktive Vijeća 70/222/EEZ (2).
   2.   POLOŽAJ OPĆENITO
   2.1.   Prostor za ugradbu stražnje registarske pločice mora se nalaziti na stražnjoj strani vozila, tako da je:
   2.1.1.   pločicu moguće postaviti između uzdužnih ravnina koje prolaze vanjskim rubovima vozila.
   3.   NAGIB
   3.1.   Stražnja registarska pločica:

               3.1.1.

               mora biti pod pravim kutom u odnosu na uzdužnu ravninu vozila;

               3.1.2.

               može biti nagnuta u odnosu na okomitu ravninu najviše 30°, dok je vozilo neopterećeno, kada je lice ploče na kojem je registracijski broj okrenuto prema gore;

               3.1.3.

               može biti nagnuta u odnosu na okomitu ravninu najviše 15°, dok je vozilo neopterećeno, kada je lice ploče na kojem je registracijski broj okrenuto prema dolje.

         4.   NAJVEĆA VISINA
   4.1.   Nijedna točka prostora za ugradbu registarske pločice ne smije biti više od 1,5 m iznad tla kada je vozilo neopterećeno.
   5.   NAJMANJA VISINA
   5.1.   Nijedna točka prostora za ugradbu registarske pločice ne smije biti iznad tla manje od 0,20 m ili manje od polumjera kotača ako je on manji od 0,20 m, dok je vozilo neopterećeno.
   6.   GEOMETRIJSKA VIDLJIVOST
   6.1.   Prostor za ugradbu pločice mora biti vidljiv u prostoru omeđenom dvama prostornim kutovima: jednim vodoravnim, kojeg određuju dvije ravnine koje prolaze kroz gornje i donje vodoravne rubove prostora za ugradbu pločice, čiji su kutovi u odnosu na vodoravnu liniju prikazani na slici 1.; te drugim, s jasno okomitim rubom, koji određuju dvije ravnine koje prolaze kroz svaku stranu pločice, čiji su kutovi u odnosu na srednju uzdužnu ravninu vozila prikazani na slici 2.

      (1)  U slučaju mopeda, ovo je svaka registarska i/ili identifikacijska pločica.

      (2)  SL L 76, 6.4.1970., str. 25.
   Dodatak 1.

      Opisni dokument s obzirom na prostor za ugradbu stražnje registarske pločice za tip motornog vozila na dva ili tri kotača

   (prilaže se uz zahtjev za EZ homologaciju tipa sastavnoga dijela kada se on podnosi odvojeno od zahtjeva za EZ homologaciju tipa vozila)
   Br. narudžbe (dodjeljuje podnositelj zahtjeva):
   Zahtjev za EZ homologaciju tipa sastavnog dijela s obzirom na prostor za ugradbu stražnje registarske pločice za tip motornog vozila na dva ili tri kotača mora sadržavati podatke navedene u Prilogu II. Direktivi 2002/24/EZ, dijelu 1., odjeljku A, točkama:

               —

               0.1.

               —

               0.2.

               —

               0.4. do 0.6.

               —

               2.2.

               —

               2.2.1.

               —

               9.6.

               —

               9.6.1.

         Dodatak 2.

      EZ homologacija tipa sastavnog dijela s obzirom na prostor za ugradbu stražnje registarske pločice tipa motornog vozila na dva ili tri kotača

      MODEL

   Br. izvješća … tehničke službe … datum …
   Br. EZ homologacije tipa sastavnog dijela … br. dopune …

               1.

               Trgovačka oznaka ili naziv vozila …

               2.

               Tip vozila …

               3.

               Naziv i adresa proizvođača …
               …

               4.

               Naziv i adresa zastupnika proizvođača (ako postoji) …
               …

               5.

               Datum kada je vozilo podvrgnuto ispitivanju …

               6.

               EZ homologacija tipa sastavnog dijela je odobrena/odbijena (1)

               7.

               Mjesto …

               8.

               Datum …

               9.

               Potpis …

      (1)  Prekrižiti nepotrebno.
   PRILOG II.
   DIO A

      Direktiva stavljena izvan snage s izmjenama

      (iz članka 5.)

               Direktiva Vijeća 93/94/EEZ

               (SL L 311, 14.12.1993., str. 83.).

               Direktiva Komisije 1999/26/EZ

               (SL L 118, 6.5.1999., str. 32.).

         DIO B

      Popis vremenskih rokova za prijenos u nacionalno zakonodavstvo i primjenu

      (iz članka 5.)

               Direktiva

               Vremenski rokovi za prijenos

               Datum primjene

               93/94/EEZ

               30. travnja 1995.

               1. studenoga 1995. (1)

               1999/26/EZ

               31. prosinca 1999.

               1. siječnja 2000. (2)

      (1)  U skladu s člankom 4. Direktive 93/94/EEZ:

      „Od [1. svibnja 1995.] države članice ne smiju, zbog razloga koji se odnose na prostor za ugradbu stražnje registarske pločice, zabraniti prvo stavljanje u uporabu vozila koja su u skladu s ovom Direktivom.”

      (2)  U skladu s člankom 2. Direktive 1999/26/EZ:

      „1.   S učinkom od 1. siječnja 2000., države članice neće, zbog razloga koji se odnose na prostor za ugradbu stražnje registarske pločice:

                  —

                  odbijati dodjelu EZ homologacije tipa, s obzirom na tip vozila na dva ili tri kotača,

                  —

                  zabraniti registraciju, prodaju ni stavljanje u uporabu motornih vozila na dva ili tri kotača,

            ako je prostor za ugradbu stražnje registarske pločice u skladu sa zahtjevima Direktive 93/94/EEZ kako je izmijenjena ovom Direktivom.
      2.   S učinkom od 1. srpnja 2000., države članice odbijaju dodjelu EZ homologaciju tipa za svaki tip motornog vozila na dva ili tri kotača s obzirom na prostor za ugradbu stražnje registarske pločice ako nisu ispunjeni zahtjevi Direktive 93/94/EEZ kako je izmijenjena ovom Direktivom.”

   PRILOG III.

      Korelacijska tablica

               Direktiva 93/94/EEZ

               Direktiva 1999/26/EZ

               Ova Direktiva

               članci 1., 2. i 3.

               članci 1., 2. i 3.

               članak 2. stavak 1.

               članak 4. stavak 1.

               članak 2. stavak 2.

               članak 4. stavak 2.

               članak 4. stavak 1.

               —

               članak 4. stavak 2.

               članak 4. stavak 3.

               —

               Članak 5.

               —

               Članak 6.

               Članak 5.

               Članak 7.

               Prilog

               Prilog I.

               —

               Prilog II.

               —

               Prilog III.