title: Direktiva Komisije 2006/141/EZ od 22. prosinca 2006. o početnoj i prijelaznoj hrani za dojenčad i izmjeni Direktive 1999/21/EZ  Tekst značajan za EGP

text:
               13/Sv. 029

               HR

               Službeni list Europske unije

               103

         32006L0141

               L 401/1

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               22.12.2006.

      DIREKTIVA KOMISIJE 2006/141/EZ
   od 22. prosinca 2006.
   o početnoj i prijelaznoj hrani za dojenčad i izmjeni Direktive 1999/21/EZ
   (Tekst značajan za EGP)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 89/398/EEZ od 3. svibnja 1989. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na hranu za posebne prehrambene potrebe (1), a posebno njezin članak 4. stavak 1.,
   nakon savjetovanja s Europskom agencijom za sigurnost hrane („Agencija”),
   budući da:

               (1)

               Direktiva 89/398/EEZ odnosi se na hranu za posebne prehrambene potrebe. Specifične odredbe koje se primjenjuju na neke skupine hrane za posebne prehrambene potrebe utvrđene su posebnim direktivama.

               (2)

               Direktiva Komisije 91/321/EEZ od 14. svibnja 1991. o početnoj i prijelaznoj hrani za dojenčad (2) posebna je Direktiva donesena u skladu s Direktivom 89/398/EEZ. Ta je Direktiva značajno izmijenjena nekoliko puta (3). Budući da treba donijeti daljnje izmjene, potrebno ju je preinačiti radi jasnoće.

               (3)

               Uzimajući u obzir rasprave na međunarodnim forumima, a posebno Codex Alimentarius, u pogledu vremena uvođenja dodatne hrane u prehranu dojenčadi, prikladno je izmijeniti sadašnje definicije početne i prijelazne hrane za dojenčad i određene odredbe o označivanju prijelazne hrane za dojenčad u Direktivi 91/321/EEZ.

               (4)

               Početna hrana za dojenčad je jedina prerađena hrana koja u cijelosti zadovoljava prehrambene potrebe dojenčadi tijekom prvih mjeseci života do uvođenja odgovarajuće dodatne prehrane. Radi očuvanja zdravlja takve dojenčadi potrebno je osigurati da jedini proizvodi koji se stavljaju na tržište kao primjereni za takvu upotrebu tijekom tog razdoblja budu početna hrana za dojenčad.

               (5)

               Osnovni sastav početne i prijelazne hrane za dojenčad mora zadovoljavati prehrambene potrebe zdrave dojenčadi kako su utvrđene opće prihvaćenim znanstvenim podacima.

               (6)

               Zahtjevi u pogledu osnovnog sastava početne i prijelazne hrane za dojenčad trebaju uključivati detaljne odredbe o sadržaju bjelančevina. Neovisno o tome što su se za izračun sadržaja bjelančevina iz sadržaja dušika različitih izvora bjelančevina tradicionalno koristili različiti odgovarajući faktori konverzije, nedavna znanstvena mišljenja upućuju na to da je u posebne svrhe izračuna sadržaja bjelančevina početne i prijelazne hrane za dojenčad primjereno koristiti jedinstveni faktor konverzije prilagođen tim proizvodima. Budući da su početna i prijelazna hrana za dojenčad sofisticirani proizvodi koji su posebno formulirani za svoju namjenu, treba odrediti dodatne osnovne zahtjeve za bjelančevine, uključujući minimalne i maksimalne razine bjelančevina i minimalne razine određenih aminokiselina. Zahtjevi u pogledu bjelančevina navedeni u ovoj Direktivi trebaju se odnositi na gotove proizvode kao takve, pripremljene i spremne za konzumaciju.

               (7)

               Na temelju takvih podataka već se može definirati osnovni sastav početne i prijelazne hrane za dojenčad proizvedene samo od bjelančevina kravljega mlijeka i bjelančevina soje ili od njihove mješavine, kao i početne hrane za dojenčad koja se osniva na hidrolizatima bjelančevina. To se ne odnosi na pripravke koji se u cijelosti ili djelomično osnivaju na drugim izvorima bjelančevina. Zbog toga za takve proizvode, ako je potrebno, treba naknadno usvojiti posebna pravila.

               (8)

               Važno je da su sastojci koji se koriste u proizvodnji početne i prijelazne hrane za dojenčad prikladni za posebne prehrambene potrebe dojenčadi i da je njihova prikladnost, kada je to potrebno, dokazana odgovarajućim istraživanjima. Smjernice za planiranje i provedbu odgovarajućih istraživanja objavile su stručne znanstvene skupine kao što je Znanstveni odbor za hranu, UK Committee on the Medical Aspects of Food and Nutrition Policy (Odbor za medicinske aspekte hrane i prehrambene politike Ujedinjene Kraljevine) i European
               Society for Paediatric Gastroenterology, Hepatology and Nutrition (Europsko društvo za pedijatrijsku gastroenterologiju, hepatologiju i prehranu). Takve smjernice treba uzeti u obzir pri uvođenju sastojaka u početnu i prijelaznu hranu za dojenčad.

               (9)

               Brojne tvari koje se mogu koristiti u proizvodnji početne i prijelazne hrane za dojenčad također se mogu koristiti u hrani kao prehrambeni aditivi. U tom kontekstu kriteriji čistoće su već usvojeni ili ih treba usvojiti na razini Zajednice, u skladu s Direktivom Vijeća 89/107/EEZ od 21. prosinca 1988. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na prehrambene aditive koji su odobreni za uporabu u hrani namijenjenoj za prehranu ljudi (4). Ti se kriteriji čistoće trebaju primjenjivati na te tvari bez obzira na svrhu njihovog korištenja u hrani.

               (10)

               Do usvajanja kriterija čistoće za tvari za koje takvi kriteriji još nisu usvojeni na razini Zajednice i radi osiguravanja visokog stupnja zaštite javnog zdravlja treba primjenjivati opće prihvatljive kriterije čistoće koje preporučuju međunarodne organizacije ili agencije, kao što su Zajednički stručni odbor FAO/WHO za prehrambene aditive (JECFA) ili Europska farmakopeja (EUP). Dodatno, državama članicama treba dopustiti da zadrže nacionalne propise kojima su određeni stroži kriteriji čistoće.

               (11)

               S obzirom na posebnu prirodu početne hrane za dojenčad, nadzorna tijela, uz uobičajeno raspoloživa sredstva, trebaju imati na raspolaganju dodatna sredstva kako bi se omogućilo učinkovito praćenje tih proizvoda.

               (12)

               Početna hrana za dojenčad koja se osniva na hidrolizatima bjelančevina razlikuje se od poluelementarnih dijetetskih proizvoda koji se osnivaju na hidrolizatima visokog stupnja, koji se koriste za prehranu pri dijagnosticiranim medicinskim stanjima, a nisu obuhvaćeni ovom Direktivom.

               (13)

               Ova Direktiva odražava postojeće spoznaje o dotičnim proizvodima. Kako bi se omogućile inovacije na temelju znanstvenog i tehničkog napretka, o svim izmjenama treba odlučivati primjenom postupka iz članka 13. stavka 2. Direktive 89/398/EEZ.

               (14)

               Maksimalne razine ostataka pesticida, utvrđene u odgovarajućem zakonodavstvu Zajednice, posebno u Direktivi Vijeća 76/895/EEZ od 23. studenoga 1976. o utvrđivanju maksimalnih razina ostataka pesticida u i na voću i povrću (5), Direktivi Vijeća 86/362/EEZ od 24. srpnja 1986. o utvrđivanju maksimalnih razina ostataka pesticida u i na žitaricama (6), Direktivi Vijeća 86/363/EEZ od 24. srpnja 1986. o utvrđivanju maksimalnih razina ostataka pesticida u i na hrani životinjskog podrijetla (7) te Direktivi Vijeća 90/642/EEZ od 27. studenoga 1990. o utvrđivanju maksimalnih razina ostataka pesticida u i na određenim proizvodima biljnog podrijetla, uključujući voće i povrće (8), trebaju se primjenjivati ne dovodeći u pitanje posebne odredbe utvrđene u ovoj Direktivi.

               (15)

               Uzimajući u obzir međunarodne obveze Zajednice, u slučajevima kad su relevantni znanstveni dokazi nedostatni, načelo opreznosti iz članka 7. Uredbe (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta propisa o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane i utvrđivanju postupaka o pitanjima sigurnosti hrane (9) omogućuju Zajednici da privremeno usvaja mjere na temelju raspoloživih primjerenih podataka, do dodatne procjene rizika i preispitivanja mjera u razumnom vremenskom roku.

               (16)

               Na temelju dvaju mišljenja koja je dao Znanstveni odbor za hranu 19. rujna 1997. i 4. lipnja 1998., trenutačno postoje sumnje o prikladnosti postojećih vrijednosti prihvatljivog dnevnog unosa (ADI) pesticida i ostataka pesticida radi zaštite zdravlja dojenčadi i male djece. Stoga, u pogledu hrane za posebne prehrambene potrebe dojenčadi i male djece, primjereno je da se usvoji vrlo niska zajednička granica za sve pesticide. Ta vrlo niska zajednička granica treba biti utvrđena na 0,01 mg/kg, što je obično u praksi minimalna razina koja se može otkriti.

               (17)

               Potrebna su stroga ograničenja za ostatke pesticida. Pomnjivim izborom sirovina i jer se početna i prijelazna hrana za dojenčad podvrgava opsežnoj preradi tijekom proizvodnje moguće je proizvesti proizvode koji sadrže vrlo niske razine ostataka pesticida. Međutim, u slučaju malog broja pesticida ili metabolita pesticida, čak i maksimalna razina ostataka od 0,01 mg/kg može, u najnepovoljnijim mogućim uvjetima unosa, omogućiti da se premaši ADI kod dojenčadi i male djece. To je slučaj kod pesticida i metabolita pesticida čiji je ADI manji od 0,0005 mg/kg tjelesne težine.

               (18)

               Ova bi Direktiva trebala uspostaviti načelo zabrane korištenja tih pesticida u proizvodnji poljoprivrednih proizvoda namijenjenih proizvodnji početne i prijelazne hrane za dojenčad. Međutim, ta zabrana nužno ne jamči da su proizvodi slobodni od takvih pesticida jer neki pesticidi kontaminiraju okoliš i njihovi se ostaci mogu naći u dotičnim proizvodima.

               (19)

               Većina pesticida, čije su vrijednosti ADI niže od 0,0005 mg/kg tjelesne težine, već je zabranjena u Zajednici. Zabranjeni pesticidi ne bi se smjeli moći otkriti u početnoj i prijelaznoj hrani za dojenčad najsuvremenijim analitičkim metodama. Međutim, neki se pesticidi sporo razgrađuju i ipak kontaminiraju okoliš. Oni mogu biti prisutni u početnoj i prijelaznoj hrani za dojenčad čak i ako nisu bili korišteni. U svrhu nadzora treba primijeniti usklađeni pristup.

               (20)

               Dok Komisija ne donese odluke o tome ispunjavaju li sigurnosne zahtjeve članka 5. Direktive Vijeća 91/414/EEZ od 15. srpnja 1991. o stavljanju sredstava za zaštitu bilja na tržište (10), daljnje korištenje odobrenih pesticida trebalo bi dopustiti, sve dok njihovi ostaci udovoljavaju maksimalnim razinama ostataka utvrđenima u ovoj Direktivi. One bi trebale biti utvrđene na razinama koje osiguravaju da njihove vrijednosti ADI ne budu premašene kod dojenčadi i male djece ni u najnepovoljnijim mogućim uvjetima unosa.

               (21)

               Priloge ovoj Direktivi koji se odnose na pesticide trebalo bi izmijeniti nakon dovršetka programa preispitivanja koji se provodi u skladu s Direktivom 91/414/EEZ.

               (22)

               Na temelju članka 7. stavka 1. Direktive 89/398/EEZ, proizvodi obuhvaćeni ovom Direktivom podložni su općim pravilima utvrđenima Direktivom 2000/13/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 20. ožujka 2000. o usklađivanju zakonodavstava država članica o označivanju, prezentiranju i oglašavanju hrane (11). Ovom Direktivom donose se i proširuju dodaci i iznimke od tih općih pravila, kad je potrebno, kako bi se poticalo i štitilo dojenje.

               (23)

               Osobito, priroda i namjena proizvoda obuhvaćenih ovom Direktivom zahtijevaju označivanje hranjive vrijednosti kojim se prikazuje energetska vrijednost i osnovni hranjivi sastojci koje sadržavaju. S druge strane, način upotrebe bi trebao biti utvrđen u skladu s točkom 9. članka 3. stavka 1. i člankom 11. stavkom 2. Direktive 2000/13/EZ radi sprečavanja neodgovarajućih upotreba koje bi mogle štetiti zdravlju dojenčadi.

               (24)

               S obzirom na prirodu početne i prijelazne hrane za dojenčad, potrebno je razjasniti detaljna pravila za deklaraciju hranjivih tvari na oznaci kako bi se izbjegli mogući problemi koji bi se mogli pojaviti iz primjene drugog odgovarajućeg zakonodavstva Zajednice.

               (25)

               Uredba (EZ) br. 1924/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o prehrambenim i zdravstvenim tvrdnjama za hranu (12) utvrđuje pravila i uvjete za korištenje prehrambenih i zdravstvenih tvrdnji koje se navode na hrani. Međutim, u članku 1. stavku 5. te Uredbe navodi se da se ona primjenjuje ne dovodeći u pitanje, posebno, Direktivu 89/398/EEZ i direktive donesene u vezi s hranom za posebne prehrambene potrebe.

               (26)

               Primjereno je u ovoj Direktivi odrediti posebne uvjete za korištenje prehrambenih i zdravstvenih tvrdnji u pogledu početne hrane za dojenčad. U tom pogledu, potrebno je, kako bi se pružile objektivne i znanstveno potvrđene informacije, definirati uvjete pod kojima se odobravaju prehrambene i zdravstvene tvrdnje i utvrditi popis odobrenih tvrdnji. U skladu s trećim podstavkom članka 4. stavka 1. Direktive 89/398/EEZ trebalo bi usvojiti izmjenu tog popisa prehrambenih i zdravstvenih tvrdnji, ako je potrebno, nakon savjetovanja s Agencijom.

               (27)

               U nastojanju da se osigura bolja zaštita zdravlja dojenčadi, pravila o sastavu, označivanju i oglašavanju utvrđena u ovoj Direktivi trebaju biti usklađena s načelima i ciljevima Međunarodnog kodeksa za stavljanje na tržište nadomjestaka za majčino mlijeko, usvojenog na 34. Svjetskoj zdravstvenoj skupštini, imajući na umu posebnu zakonsku i činjeničnu situaciju u Zajednici.

               (28)

               S obzirom na važnu ulogu koju informacije o prehrani dojenčadi imaju za trudnice i majke dojenčadi pri odabiru vrste prehrane za svoju djecu, potrebno je da države članice poduzmu odgovarajuće mjere kako bi te informacije osigurale odgovarajuće korištenje dotičnih proizvoda i ne bi bile u suprotnosti s poticanjem dojenja.

               (29)

               Ova se Direktiva ne odnosi na uvjete prodaje publikacija specijaliziranih za njegu djece i znanstvenih publikacija.

               (30)

               Direktiva Komisije 1999/21/EZ od 25. ožujka 1999. o hrani za posebne medicinske potrebe (13) utvrđuje zahtjeve u pogledu sastava i označivanja hrane za posebne medicinske potrebe. Prilog toj Direktivi utvrđuje vrijednosti mineralnih tvari u prehrambeno potpunoj hrani namijenjenoj prehrani dojenčadi. Pojavila su se nova znanstvena mišljenja u pogledu minimalne razine mangana u hrani namijenjenoj dojenčadi. Zbog toga je primjereno izmijeniti razine mangana u hrani za posebne medicinske potrebe namijenjenoj dojenčadi, utvrđene u tom Prilogu. Zbog toga treba na odgovarajući način izmijeniti Direktivu 1999/21/EZ.

               (31)

               Radi posebne prirode hrane za posebne medicinske potrebe namijenjene dojenčadi i potrebe za procjenom nove formulacije takvih proizvoda, proizvođačima je potrebno dulje razdoblje za prilagodbu svojih proizvoda osnovnom sastavu koji proizlazi iz novih zahtjeva utvrđenih u toj Direktivi.

               (32)

               Obveza prijenosa ove Direktive u nacionalno pravo trebala bi biti ograničena na odredbe koje predstavljaju značajnu promjenu u usporedbi s prijašnjom Direktivom. Obveza prijenosa nepromijenjenih odredaba proizlazi iz prijašnje Direktive.

               (33)

               Ova Direktiva ne smije dovoditi u pitanje obveze država članica u vezi s rokovima prijenosa u nacionalno pravo Direktiva utvrđenih u dijelu B Priloga X.

               (34)

               Mjere predviđene ovom Direktivom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja,

         DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Ova je Direktiva „posebna Direktiva” u smislu članka 4. stavka 1. Direktive 89/398/EEZ i utvrđuje zahtjeve u pogledu sastava i označivanja početne i prijelazne hrane namijenjene prehrani zdrave dojenčadi u Zajednici.
   Ona također predviđa da države članice primjenjuju načela i ciljeve Međunarodnog kodeksa za stavljanje na tržište nadomjestaka za majčino mlijeko, koji se odnose na stavljanje na tržište, informiranje i odgovornosti zdravstvenih tijela.
   Članak 2.
   U svrhu ove Direktive primjenjuju se definicije „tvrdnja”, „prehrambena tvrdnja”, „zdravstvena tvrdnja” i „tvrdnja o smanjenju rizika od bolesti” iz članka 2. stavka 2. točaka 1., 4., 5. i 6. Uredbe (EZ) br. 1924/2006.
   Primjenjuju se također sljedeće definicije:

               (a)

               „dojenčad” znači djeca dobi do 12 mjeseci;

               (b)

               „mala djeca” znači djeca u dobi od jedne do tri godine;

               (c)

               „početna hrana” znači hrana za posebne prehrambene potrebe dojenčadi u prvim mjesecima života koja zadovoljava prehrambene potrebe takve dojenčadi do uvođenja odgovarajuće dodatne prehrane;

               (d)

               „prijelazna hrana” znači hrana za posebne prehrambene potrebe dojenčadi kada se uvodi odgovarajuća dodatna prehrana i koja predstavlja osnovni tekući element u sve raznolikijoj ishrani takve dojenčadi;

               (e)

               „ostatak pesticida” znači ostatak u početnoj i prijelaznoj hrani za dojenčad sredstva za zaštitu bilja kako je definirano u točki 1. članka 2. Direktive 91/414/EEZ, uključujući njegove metabolite i proizvode koji nastaju pri njegovom raspadu ili kemijskim reakcijama.

         Članak 3.
   Početna i prijelazna hrana za dojenčad može se stavljati na tržište u Zajednici samo ako udovoljava ovoj Direktivi.
   Zabranjeno je stavljati na tržište ili predstavljati druge proizvode, osim početne hrane za dojenčad, kao pogodne sami po sebi za zadovoljavanje prehrambenih potreba zdrave dojenčadi tijekom prvih mjeseci života do uvođenja odgovarajuće dodatne prehrane.
   Članak 4.
   Početna i prijelazna hrana za dojenčad ne smije sadržavati ni jednu tvar u količini koja bi mogla ugroziti zdravlje dojenčadi i male djece.
   Članak 5.
   Početna hrana za dojenčad proizvodi se od izvora bjelančevina utvrđenih u točki 2. Priloga I. i drugih sastojaka hrane, ovisno o slučaju, za koje je na temelju opće prihvaćenih znanstvenih podataka utvrđeno da su primjereni za posebne prehrambene potrebe dojenčadi od njihovog rođenja.
   Takva se primjerenost dokazuje sustavnim preispitivanjem raspoloživih podataka u vezi s očekivanim koristima i razmatranjima o sigurnosti te, ako je potrebno, odgovarajućim istraživanjima provedenima u skladu s opće prihvaćenim stručnim smjernicama o planiranju i vođenju takvih istraživanja.
   Članak 6.
   Prijelazna hrana proizvodi se od izvora bjelančevina utvrđenih u točki 2. Priloga II. i drugih sastojaka hrane, ovisno o slučaju, za koje je na temelju opće prihvaćenih znanstvenih podataka utvrđeno da su primjereni za posebne prehrambene potrebe dojenčadi starije od šest mjeseci.
   Takva se primjerenost dokazuje sustavnim preispitivanjem raspoloživih podataka u vezi s očekivanim koristima i razmatranjima o sigurnosti te, ako je potrebno, odgovarajućim istraživanjima provedenima u skladu s opće prihvaćenim stručnim smjernicama o planiranju i vođenju takvih istraživanja.
   Članak 7.
   1.   Početna hrana za dojenčad mora udovoljavati kriterijima u pogledu sastava, utvrđenima u Prilogu I., uzimajući u obzir specifikacije u Prilogu V.
   U slučaju kada se početna hrana za dojenčad proizvodi od bjelančevina kravljega mlijeka utvrđenih u točki 2.1. Priloga I., sa sadržajem bjelančevina između minimuma i 0,5 g/100 kJ (2 g/100 kcal), mora se dokazati primjerenost početne hrane za posebne prehrambene potrebe dojenčadi odgovarajućim istraživanjima provedenima u skladu s opće prihvaćenim stručnim smjernicama o planiranju i vođenju takvih istraživanja.
   U slučaju kada se početna hrana za dojenčad proizvodi od hidrolizata bjelančevina utvrđenih u točki 2.2. Priloga I., sa sadržajem bjelančevina između minimuma i 0,56 g/100 kJ (2,25 g/100 kcal), mora se dokazati primjerenost početne hrane za posebne prehrambene potrebe dojenčadi odgovarajućim istraživanjima provedenima u skladu s opće prihvaćenim stručnim smjernicama o planiranju i vođenju takvih istraživanja i u skladu s odgovarajućim specifikacijama utvrđenima u Prilogu VI.
   2.   Prijelazna hrana za dojenčad mora udovoljavati kriterijima u pogledu sastava utvrđenima u Prilogu II., uzimajući u obzir specifikacije iz Priloga V.
   3.   Za pripremu početne i prijelazne hrane za dojenčad, kako bi bila spremna za konzumaciju, ovisno o slučaju, ne smije biti potrebno ništa drugo osim dodatka vode.
   4.   Potrebno je pridržavati se zabrana i ograničenja korištenja sastojaka hrane u početnoj i prijelaznoj hrani za dojenčad, utvrđenih u prilozima I. i II.
   Članak 8.
   1.   Samo se tvari navedene u Prilogu III. smiju koristiti u proizvodnji početne i prijelazne hrane za dojenčad kako bi se udovoljilo zahtjevima za:

               (a)

               mineralnim tvarima;

               (b)

               vitaminima;

               (c)

               aminokiselinama i drugim dušikovim spojevima;

               (d)

               drugim tvarima koje imaju posebnu prehrambenu namjenu.

         2.   Primjenjuju se kriteriji čistoće za tvari, kako je predviđeno u zakonodavstvu Zajednice koje se odnosi na korištenje tvari navedenih u Prilogu III. u proizvodnji hrane za druge namjene osim onih obuhvaćenih ovom Direktivom.
   3.   Za tvari za koje zakonodavstvom Zajednice nisu predviđeni kriteriji čistoće, do usvajanja takvih kriterija na razini Zajednice primjenjuju se opće prihvatljivi kriteriji čistoće koje preporučuju međunarodna tijela.
   Međutim, mogu se zadržati nacionalni propisi koja utvrđuju strože kriterije čistoće od onih koje preporučuju međunarodna tijela.
   Članak 9.
   1.   Kako bi se olakšalo učinkovito službeno praćenje početne hrane za dojenčad, subjekt u poslovanju s hranom, kada stavlja na tržište početnu hranu za dojenčad, mora obavijestiti nadležno tijelo država članica u kojima se proizvod stavlja na tržište, dostavljajući uzorak oznake koja se koristi za proizvod.
   2.   Nadležna tijela u svrhu ovoga članka su tijela navedena u članku 9. stavku 4. Direktive 89/398/EEZ.
   Članak 10.
   1.   Početna i prijelazna hrana za dojenčad ne smije sadržavati ostatke pojedinih pesticida u razinama višima od 0,01 mg/kg proizvoda spremnog za konzumaciju ili pripremljenog prema uputama proizvođača.
   Za određivanje razina ostataka pesticida primjenjuju se opće prihvatljive standardizirane analitičke metode.
   2.   Pesticidi navedeni u Prilogu VIII. ne smiju se koristiti u poljoprivrednim proizvodima namijenjenima za proizvodnju početne i prijelazne hrane za dojenčad.
   Međutim, u svrhu službene kontrole:

               (a)

               smatra se da pesticidi navedeni u tablici 1. Priloga VIII. nisu bili upotrebljavani ako njihovi ostaci ne premašuju razinu od 0,003 mg/kg. Ta razina, koja se smatra granicom kvantifikacije analitičkih metoda, redovito se preispituje s obzirom na tehnički napredak;

               (b)

               smatra se da pesticidi navedeni u tablici 2. Priloga VIII. nisu bili upotrebljavani ako njihovi ostaci ne premašuju razinu od 0,003 mg/kg. Ta se razina redovito preispituje s obzirom na podatke o onečišćenju okoliša.

         3.   Odstupajući od stavka 1., za pesticide navedene u Prilogu IX. primjenjuju se ondje navedene maksimalne razine ostataka.
   4.   Razine iz stavaka 2. i 3. primjenjuju se na proizvode pripremljene i spremne za konzumaciju ili pripremljene prema uputama proizvođača.
   Članak 11.
   Osim kako je predviđeno člankom 12., početna i prijelazna hrana za dojenčad stavlja se na tržište pod nazivom:

               —

               na bugarskom: „храни за кърмачета” i „преходни храни”,

               —

               na španjolskom: „Preparado para lactantes” i „Preparado de continuación”,

               —

               na češkom: „počátečni kojenecká výživa” i „pokračovací kojenecká výživa”,

               —

               na danskom: „Modermælkserstatning” i „Tilskudblanding”,

               —

               na njemačkom: „Säuglingsanfangsnahrung” i „Folgenahrung”,

               —

               na estonskom: „imiku piimasegu” i „jätkupiimasegu”,

               —

               na grčkom: „Παρασκεύασμα για βρέφη” i „Παρασκεύασμα δεύτερης βρεφικής ηλικίας”,

               —

               na engleskom: „infant formula” i „follow-on formula”,

               —

               na francuskom: „Préparation pour nourissons” i „Préparation de suite”,

               —

               na talijanskom: „Alimento per lattanti” i „Alimento di proseguimento”,

               —

               na latvijskom: „Mākslïgais maisijums zidainiem” i „Mākslïgais papildu edinašanas maisijums zidainiem”,

               —

               na litavskom: „mišinys kūdikiams iki papildomo maitinimo įvedimo” i „mišinys kūdikiams, įvedus papildomą maitinimą”,

               —

               na mađarskom: „anyatej-helyettesítő tápszer” i „anyatej-kiegésítő tápszer”,

               —

               na malteškom: „formula tat-trabi” i „formula tal-prosegwiment”,

               —

               na nizozemskom: „Volledige zuigelingenvoeding” i „Opvolgzuigelingenvoeding”,

               —

               na poljskom: „preparat do początkowego zywienia niemowląt” i „preparat do dalszego zywienia niemowląt”,

               —

               na portugalskom: „Fórmula para lactentes” i „Fórmula de transição”,

               —

               na rumunjskom: „preparate pentru sugari” i „preparate pentru copii de vârst mic”,

               —

               na slovačkom: „piočiatočná dojčenská výživa” i „následná dojčenská výživa”,

               —

               na slovenskom: „začetna formula za dojenčke” i „nadaljevalna formula za dojenčke”,

               —

               na finskom: „Äidinmaidonkorvike” i „Vieroitusvalmiste”,

               —

               na švedskom: „Modersmjölksersättning” i „Tillskottsnäring”.

         Članak 12.
   Početna i prijelazna hrana za dojenčad koja je u cijelosti proizvedena od bjelančevina kravljega mlijeka, stavlja se na tržište pod nazivom:

               —

               na bugarskom: „млека за кърмачета” i „преходни млека”,

               —

               na španjolskom: „Leche para lactantes” i „Leche de continuación”,

               —

               na češkom: „počátečni mléčná kojenecká výživa” i „pokračovací mléčná kojenecká výživa”,

               —

               na danskom: „Modermælkserstatning udelukkende baseret på mælk” i „Tilskudblanding udelukkende baseret på mælk”,

               —

               na njemačkom: „Säuglingsmilchnahrung” i „Folgemilch”,

               —

               na estonskom: „Piimal põhinev imiku piimasegu” i „Piimal põhinev jätku piimasegu”,

               —

               na grčkom: „Γάλα για βρέφη” i „Γάλα δεύτερης βρεφικής ηλικίας”,

               —

               na engleskom: „infant milk” i „follow-on milk”,

               —

               na francuskom: „Lait pour nourissons” i „Lait de suite”,

               —

               na talijanskom: „Latte per lattanti” i „Latte di proseguimento”,

               —

               na latvijskom: „Mākslïgais piena maisijums zidainiem” i „Mākslïgais papildu edinašanas piena maisijums zidainiem”,

               —

               na litavskom:„pieno mišinys kūdikiams ikji papildomo maitinimo įvedimo”i„pieno mišinys kūdikiams, įvedus papildomą maitinimą”,

               —

               na mađarskom: „tejalapú anyatej-helyettesítő tápszer” i „tejalapú anyatej-kiegésítő tápszer”,

               —

               na malteškom: „halib tat-trabi” i „halib tal-prosegwiment”,

               —

               na nizozemskom: „Volledige zuigelingenvoeding op basis van melk” ili„Zuigelingenmelk” i „Opvolgmelk”,

               —

               na poljskom: „mleko początkowego zywienia niemowląt” i mleko następne”,

               —

               na portugalskom: „Leite para lactentes” i „Leite de transição”,

               —

               na rumunjskom: „lapte pentru sugari” i „lapte pentru copii de vârst mic”,

               —

               na slovačkom: „piočiatočná dojčenská mliečna výživa” i „následná dojčenská mliečna výživa”,

               —

               na slovenskom:„začetno mleko za dojenčke”i„nadaljevalno mleko za dojenčke”

               —

               na finskom:„Maitopohjainen äidinmaidonkorvike”i„Maitopohjainen vieroitusvalmiste”,

               —

               na švedskom: „Modersmjölksersättning uteslutande baserad på mjölk” i „Tillskottsnäring uteslutande baserad på mjölk”.

         Članak 13.
   1.   Na oznaci se moraju nalaziti, uz podatke koji su predviđeni člankom 3. stavkom 1. Direktive 2000/13/EZ, sljedeće obvezne pojedinosti:

               (a)

               u slučaju početne hrane za dojenčad, izjava da je proizvod pogodan za posebne prehrambene potrebe dojenčadi od rođenja kada nije dojena;

               (b)

               u slučaju prijelazne hrane za dojenčad, izjava da je proizvod pogodan samo za posebne prehrambene potrebe dojenčadi starije od šest mjeseci, da treba činiti samo dio raznovrsne prehrane, da se ne smije koristiti kao nadomjestak za majčino mlijeko tijekom prvih šest mjeseci života i da odluku o uvođenju dodatne prehrane, uključujući sve iznimke do dobi od šest mjeseci, treba donijeti samo prema savjetu nezavisnih medicinskih, prehrambenih, farmaceutskih i drugih stručnjaka za njegu majke i djeteta, na temelju posebnih potreba za rast i razvoj pojedinog dojenčeta;

               (c)

               u slučaju početne i prijelazne hrane za dojenčad, raspoloživa energetska vrijednost izražena u kJ i kcal, i sadržaj bjelančevina, ugljikohidrata i lipida, izražen u brojčanom obliku, na 100 ml proizvoda spremnog za konzumaciju;

               (d)

               u slučaju početne i prijelazne hrane za dojenčad, prosječna količina svake mineralne tvari i svakog vitamina navedenih u prilozima I. i II., i prema potrebi, kolina, inozitola i karnitina, izražena u brojčanom obliku, na 100 ml proizvoda spremnog za konzumaciju;

               (e)

               u slučaju početne i prijelazne hrane za dojenčad, upute za pravilnu pripremu, čuvanje i odlaganje proizvoda te upozorenje o opasnosti po zdravlje pri nepropisnoj pripremi i čuvanju.

         2.   Na oznaci se mogu nalaziti sljedeće pojedinosti:

               (a)

               na početnoj i prijelaznoj hrani za dojenčad prosječna količina hranjivih tvari navedena u Prilogu III. na 100 ml proizvoda spremnog za konzumaciju, izražena u brojčanom obliku, ako takva izjava nije obuhvaćena stavkom 1. točkom (d) ovog članka;

               (b)

               na prijelaznoj hrani za dojenčad, osim brojčanih podataka, podaci o vitaminima i mineralnim tvarima iz Priloga VII., na 100 ml proizvoda spremnog za konzumaciju, izraženi kao postotak ondje navedenih referentnih vrijednosti.

         3.   Označivanje početne i prijelazne hrane za dojenčad mora biti oblikovano tako da pruža potrebne informacije o pravilnom korištenju proizvoda kako ne bi obeshrabrivalo dojenje.
   Zabranjena je uporaba izraza „humaniziran”, „materniziran”, „adaptiran” ili srodnih izraza.
   4.   Označivanje početne hrane za dojenčad mora sadržavati i sljedeće obvezne pojedinosti, ispred kojih se nalaze riječi: „Važna obavijest”, ili sličan izraz:

               (a)

               izjavu o prednosti dojenja;

               (b)

               izjavu kojom se preporučuje da se proizvod koristi samo prema savjetu nezavisnih medicinskih, prehrambenih, farmaceutskih ili drugih stručnjaka za njegu majke i djeteta.

         5.   Označivanje početne hrane za dojenčad ne smije uključivati slike dojenčadi ni druge slike ili tekst koji bi mogli idealizirati korištenje proizvoda. Međutim, može sadržavati grafičke prikaze za laku identifikaciju proizvoda i prikaz načina pripreme.
   6.   Označivanje početne hrane za dojenčad smije sadržavati prehrambene i zdravstvene tvrdnje isključivo u slučajevima navedenima u Prilogu IV. i u skladu s ondje utvrđenim uvjetima.
   7.   Početna i prijelazna hrana za dojenčad mora biti označena tako da potrošačima omogućuje jasno razlikovanje među takvim proizvodima kako bi se izbjegao svaki rizik zamjene početne i prijelazne hrane za dojenčad.
   8.   Zahtjevi, zabrane i ograničenja iz stavaka 3. do 7. primjenjuju se također na:

               (a)

               prezentiranje dotičnih proizvoda, posebno na njihov oblik, izgled ili pakiranje, materijale korištene za pakiranje, način na koji su aranžirani ili okruženje u kojem su izloženi;

               (b)

               oglašavanje.

         Članak 14.
   1.   Oglašavanje početne hrane za dojenčad ograničeno je na publikacije specijalizirane za njegu djece te znanstvene publikacije. Države članice mogu dodatno ograničiti ili zabraniti takvo oglašavanje. Takvo oglašavanje početne hrane za dojenčad podliježe uvjetima utvrđenima u članku 13. stavcima 3. do 7. i članku 13. stavku 8. točki (b), i sadržava samo informacije znanstvene i činjenične prirode. Takve informacije ne smiju podrazumijevati ili stvarati uvjerenje da je hranjenje na bočicu istovrijedno ili bolje od dojenja.
   2.   Zabranjeno je oglašavanje na prodajnim mjestima, davanje uzoraka ili drugog reklamnog materijala za poticanje prodaje početne hrane za dojenčad izravno potrošaču u maloprodaji, kao što je posebno izlaganje, kuponi za popust, darovi, posebna prodaja, prodaja po niskim cijenama i vezana prodaja.
   3.   Proizvođači i distributeri hrane za dojenčad ne smiju davati široj populaciji, trudnicama, majkama ili članovima njihovih obitelji besplatne proizvode ili proizvode po niskim cijenama, uzorke ili bilo koje druge promotivne darove, bilo izravno ili neizravno putem zdravstvenog sustava ili zdravstvenih djelatnika.
   Članak 15.
   1.   Države članice moraju osigurati da obitelji i osobe uključene u prehranu dojenčadi i male djece dobiju objektivne i dosljedne informacije o prehrani dojenčadi i male djece, što uključuje planiranje, pružanje, oblikovanje te širenje informacija i njihov nadzor.
   2.   Države članice moraju osigurati da informativni i obrazovni materijali, bilo u pisanom ili audiovizualnom obliku, koji se odnose na prehranu dojenčadi, a namijenjeni su trudnicama i majkama dojenčadi i male djece, uključuju jasne informacije o svim sljedećim točkama:

               (a)

               koristima i prednostima dojenja;

               (b)

               prehrani majki i pripremi za dojenje i održavanje dojenja;

               (c)

               mogućim negativnim učincima na dojenje uvođenjem djelomičnoga hranjenja na bočicu;

               (d)

               poteškoćama pri promjeni odluke da se ne doji;

               (e)

               kad je potrebno, pravilnoj upotrebi početne hrane za dojenčad.

         Kad takvi materijali sadrže informacije o korištenju početne hrane za dojenčad, oni moraju uključivati društvene i financijske posljedice njezinog korištenja, opasnosti za zdravlje neprimjerene hrane ili načina hranjenja i, posebno, opasnosti po zdravlje nepravilnog korištenja početne hrane za dojenčad. Takvi materijali ne smiju koristiti slike koje bi mogle idealizirati korištenje početne hrane za dojenčad.
   3.   Države članice moraju osigurati da proizvođači ili distributeri daruju informativne ili obrazovne materijale samo na zahtjev i uz pismeno odobrenje odgovarajućeg nacionalnog tijela, ili u okviru smjernica koje je to tijelo dalo u tu svrhu. Na takvoj opremi ili materijalima se može nalaziti tvrtka ili logotip poduzeća koje ih daruje, ali ne smiju sadržavati trgovačku oznaku početne hrane za dojenčad i smiju se distribuirati samo putem zdravstvenog sustava.
   4.   Države članice moraju osigurati da se darivanje ili prodaja po niskim cijenama početne hrane za dojenčad ustanovama ili organizacijama, bilo za korištenje u tim ustanovama ili distribuciju izvan njih, koriste ili distribuiraju samo za dojenčad koja se mora hraniti početnom hranom za dojenčad, i to samo onoliko dugo koliko je to potrebno takvoj dojenčadi.
   Članak 16.
   U Prilogu Direktivi 1999/21/EZ redak koji se odnosi na mangan, kao što je utvrđeno u drugom dijelu tablice I. koja se odnosi na mineralne tvari, zamjenjuje se sa sljedećim:

                  „Mangan (μg)

                  0,25

                  25

                  1

                  100”

   Članak 17.
   Novi zahtjevi utvrđeni u članku 7. stavcima 1. i 2. ove Direktive ne primjenjuju se obvezno na hranu za posebne medicinske potrebe namijenjenu posebno dojenčadi, kao što je navedeno u točki 4. Priloga Direktivi 1999/21/EZ, do 1. siječnja 2012.
   Članak 18.
   1.   Države članice donose i objavljuju zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s člancima 2., 3. i 5. do 17. i prilozima od I. do VII. najkasnije do 31. prosinca 2007. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba i korelacijsku tablicu između tih odredaba i ove Direktive.
   Navedene odredbe primjenjuju tako da:

               —

               dopuste trgovinu proizvodima koji udovoljavaju ovoj Direktivi najkasnije do 1. siječnja 2008.,

               —

               ne dovodeći u pitanje članak 17., s učinkom od 31. prosinca 2009., zabrane trgovinu proizvodima koji ne udovoljavaju ovoj Direktivi.

         Kada države članice donose ove odredbe, te odredbe prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu, ili se uz njih navodi takva uputa. One također uključuju izjavu da se upućivanja u postojećim zakonima i drugim propisima na Direktivu stavljenu izvan snage ovom Direktivom smatraju upućivanjima na ovu Direktivu. Države članice određuju načine tog upućivanja i kako treba biti formulirana ta izjava.
   2.   Države članice dostavljaju Komisiji tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području koje obuhvaća ova Direktiva.
   Članak 19.
   Direktiva 91/321/EEZ, kako je izmijenjena Direktivama navedenima u Prilogu X., dijelu A., stavlja se izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2008. ne dovodeći u pitanje obveze država članica u pogledu rokova za prijenos direktiva navedenih u Prilogu X. dijelu B u nacionalno pravo.
   Upućivanja na Direktivu stavljenu izvan snage tumače se kao upućivanja na ovu Direktivu i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom u Prilogu XI.
   Članak 20.
   Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Članak 21.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 22. prosinca 2006.

            Za Komisiju

         Markos KYPRIANOU

            Član Komisije

      (1)  SL L 186, 30.6.1989., str. 27. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1882/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 284., 31.10.2003., str. 1.).

      (2)  SL L 175, 4.7.1991., str. 35. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Aktom o pristupanju iz 2003. godine.

      (3)  Vidjeti Prilog X.‚ dio A.

      (4)  SL L 40, 11.2.1989., str. 27., Direktiva kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1882./2003.

      (5)  SL L 340, 9.12.1976., str. 26., Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 2006/92/EZ (SL L 311., 10.11.2006., str. 31.).

      (6)  SL L 221, 7.8.1986., str. 37., Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom 2006/92/EZ.

      (7)  SL L 221, 7.8.1986., str. 43., Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 2006/62/EZ (SL L 206., 27.7.2006., str. 27.).

      (8)  SL L 350, 14.12.1990., str. 71., Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom 2006/92/EZ.

      (9)  SL L 31, 1.2.2002., str. 1., Uredba kako je zadnje izmijenjena Uredbom Komisije (EZ) br. 575/2006., (SL L 100., 8.4.2006., str. 3.).

      (10)  SL L 230, 19.8.1991., str. 1. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 2006/85/EZ (SL L 293, 24.10.2006., str. 3.).

      (11)  SL L 109, 6.5.2000., str. 29., Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom 2003/89/EZ (SL L 308, 25.11.2003., str. 15.).

      (12)  SL L 404, 30.12.2006., str. 9.

      (13)  SL L 91, 7.4.1999., str. 29., Direktiva kako je izmijenjena Aktom o pristupanju iz 2003. godine.
   PRILOG I.
   OSNOVNI SASTAV POČETNE HRANE ZA DOJENČAD PRIPREMLJENE PREMA UPUTAMA PROIZVOĐAČA
   Vrijednosti utvrđene u ovom Prilogu odnose se na konačni proizvod spreman za upotrebu, koji se kao takav stavlja na tržište ili se priprema prema uputama proizvođača.
   1.   ENERGETSKA VRIJEDNOST

               Minimalno

               Maksimalno

               250 kJ/100 ml
               (60 kcal/100 ml)

               295 kJ/100 ml
               (70 kcal/100 ml)

         2.   BJELANČEVINE
   (Sadržaj bjelančevina = sadržaj dušika × 6,25)
   2.1.   Početna hrana za dojenčad proizvedena od bjelančevina kravljega mlijeka

               Minimalno (1)

               Maksimalno

               0,45 g/100 kJ
               (1,8 g/100 kcal)

               0,7 g/100 kJ
               (3 g/100 kcal)

         Za jednaku energetsku vrijednost, početna hrana za dojenčad mora sadržavati raspoloživu količinu svake esencijalne i uvjetno esencijalne aminokiseline, koja je najmanje jednaka količini sadržanoj u referentnoj bjelančevini (majčino mlijeko, kao što je utvrđeno u Prilogu V.). Međutim, radi preračunavanja, koncentracija metionina i cistina se može prikazati zajedno ako omjer metionina i cistina nije veći od 2, i koncentracija fenilalanina i tirozina može se prikazati zajedno ako omjer tirozina i fenilalanina nije veći od 2. Omjer metionina i cistina može biti veći od 2, ali ne veći od 3, pod uvjetom da se primjerenost proizvoda za posebne prehrambene potrebe dojenčadi dokaže odgovarajućim istraživanjima, provedenima u skladu s opće prihvaćenim stručnim smjernicama o planiranju i vođenju takvih istraživanja.
   2.2.   Početna hrana za dojenčad proizvedena od hidrolizata bjelančevina

               Minimalno (2)

               Maksimalno

               0,45 g/100 kJ
               (1,8 g/100 kcal)

               0,7 g/100 kJ
               (3 g/100 kcal)

         Za jednaku energetsku vrijednost, početna hrana za dojenčad mora sadržavati raspoloživu količinu svake esencijalne i uvjetno esencijalne aminokiseline, koja je najmanje jednaka količini sadržanoj u referentnoj bjelančevini (majčino mlijeko, kao što je utvrđeno u Prilogu V.). Međutim, radi preračunavanja, koncentracija metionina i cistina može se prikazati zajedno ako omjer metionina i cistina nije veći od 2, i koncentracija fenilalanina i tirozina se može prikazati zajedno ako omjer tirozina i fenilalanina nije veći od 2. Omjer metionina i cistina može biti veći od 2, ali ne veći od 3, pod uvjetom da se primjerenost proizvoda za posebne prehrambene potrebe dojenčadi dokaže odgovarajućim istraživanjima, provedenima u skladu s opće prihvaćenim stručnim smjernicama o planu i vođenju takvih istraživanja.
   Sadržaj L-karnitina mora biti jednak najmanje 0,3 mg/100 kJ (1,2 mg/100 kcal).
   2.3.   Početna hrana za dojenčad proizvedena od izolata bjelančevina soje, samih ili u mješavini s bjelančevinama kravljega mlijeka

               Minimalno

               Maksimalno

               0,56 g/100 kJ
               (2,25 g/100 kcal)

               0,7 g/100 kJ
               (3 g/100 kcal)

         Za proizvodnju te početne hrane za dojenčad upotrebljavaju se samo izolati bjelančevina soje.
   Za jednaku energetsku vrijednost, početna hrana za dojenčad mora sadržavati raspoloživu količinu svake esencijalne i uvjetno esencijalne aminokiseline koja je najmanje jednaka količini sadržanoj u referentnoj bjelančevini (majčino mlijeko, kao što je utvrđeno u Prilogu V.). Međutim, radi preračunavanja, koncentracija metionina i cistina može se prikazati zajedno ako omjer metionina i cistina nije veći od 2, i koncentracija fenilalanina i tirozina se može prikazati zajedno ako omjer tirozina i fenilalanina nije veći od 2. Omjer metionina i cistina može biti veći od 2, ali ne veći od 3, pod uvjetom da se primjerenost proizvoda za posebne prehrambene potrebe dojenčadi dokaže odgovarajućim studijama, provedenima u skladu s opće prihvaćenim stručnim smjernicama o planiranju i vođenju takvih istraživanja.
   Sadržaj L-karnitina mora biti jednak najmanje 0,3 mg/100 kJ (1,2 mg/100 kcal).
   2.4.   U svim se slučajevima aminokiseline mogu dodavati početnoj hrani za dojenčad samo za poboljšanje prehrambene vrijednosti bjelančevina i samo u količinama potrebnima u tu svrhu.
   3.   TAURIN
   Ako se taurin dodaje početnoj hrani za dojenčad njegov sadržaj ne smije biti veći od 2,9 mg/100 kJ (12 mg/100 kcal).
   4.   KOLIN

               Minimalno

               Maksimalno

               1,7 mg/100 kJ
               (7 mg/100 kcal)

               12 mg/100 kJ
               (50 mg/100 kcal)

         5.   LIPIDI

               Minimalno

               Maksimalno

               1,05 g/100 kJ
               (4,4 g/100 kcal)

               1,4 g/100 kJ
               (6,0 g/100 kcal)

         5.1.   Zabranjena je upotreba sljedećih tvari:

               —

               ulja sjemenki sezama,

               —

               ulja sjemena pamuka.

         5.2.   Laurinska kiselina i miristinska kiselina

               Minimalno

               Maksimalno

               —

               posebno ili zajedno:
               20 % od ukupnoga sadržaja masti

         5.3.   Sadržaj trans-masnih kiselina ne smije premašiti 3 % ukupnoga sadržaja masti.
   5.4.   Sadržaj eruka kiseline ne smije premašiti 1 % ukupnoga sadržaja masti.
   5.5.   Linolna kiselina (u obliku glicerida = linoleata)

               Minimalno

               Maksimalno

               70 mg/100 kJ
               (300 mg/100 kcal)

               285 mg/100 kJ
               (1 200 mg/100 kcal)

         5.6.   Sadržaj alfa-linolenske kiseline ne smije biti manji od 12 mg/100 kJ (50 mg/100 kcal).
   Omjer linolne i alfa-linolenske kiseline ne smije biti manji od 5 ni veći od 15.
   5.7.   Mogu se dodavati dugolančane višestruko nezasićene kiseline (LCP) (20 i 22 atoma ugljika). U tom slučaju njihov sadržaj ne smije premašiti:

               —

               1 % ukupnoga sadržaja masti za n-3 LCP, i

               —

               2 % ukupnoga sadržaja masti za n-6 LCP (1 % ukupnoga sadržaja masti za arahidonsku kiselinu (20:4 n-6)).

         Sadržaj eikosapentaenske kiseline (20:5 n-3) ne smije premašiti sadržaj dokosaheksaenske kiseline (22:6 n-3).
   Sadržaj dokosaheksaenske kiseline (22:6 n-6) ne smije premašiti sadržaj n-6 LCP.
   6.   FOSFOLIPIDI
   Sadržaj fosfolipida u početnoj hrani za dojenčad ne smije biti veći od 2 g/l.
   7.   INOZITOL

               Minimalno

               Maksimalno

               1 mg/100 kJ
               (4 mg/100 kcal)

               10 mg/100 kJ
               (40 mg/100 kcal)

         8.   UGLJIKOHIDRATI

               Minimalno

               Maksimalno

               2,2 mg/100 kJ
               (9 mg/100 kcal)

               3,4 mg/100 kJ
               (14 mg/100 kcal)

         8.1.   Smiju se koristiti samo sljedeći ugljikohidrati:

                           —

                           laktoza,

                           —

                           maltoza,

                           —

                           saharoza,

                           —

                           glukoza,

                           —

                           maltodekstrini,

                           —

                           glukozni sirup ili osušeni glukozni sirup,

                           —

                           aktivirani škrob

               prirodno bez glutena.

                           —

                           želatinirani škrob

         8.2.   Laktoza

               Minimalno

               Maksimalno

               1,1 g/100 kJ

               —

               (4,5 g/100 kcal)

               —

         Ova se odredba ne primjenjuje na početnu hranu za dojenčad u kojoj izolati bjelančevina soje predstavljaju više od 50 % ukupnoga sadržaja bjelančevina.
   8.3.   Saharoza

   Saharoza se smije dodavati samo početnoj hrani za dojenčad proizvedenoj od hidrolizata bjelančevina. Ako se dodaje saharoza, njezin sadržaj ne smije premašiti 20 % ukupnoga sadržaja ugljikohidrata.
   8.4.   Glukoza

   Glukoza se smije dodavati samo početnoj hrani za dojenčad proizvedenoj od hidrolizata bjelančevina. Ako se dodaje glukoza, njezin sadržaj ne smije premašiti 0,5 g/100 kJ (2 g/100 kcal).
   8.5.   Aktivirani škrob i/ili želatinirani škrob

               Minimalno

               Maksimalno

               —

               2 g/100 ml, i 30 % od ukupnog sadržaja ugljikohidrata

         9.   FRUKTO-OLIGOSAHARIDI I GALAKTO-OLIGOSAHARIDI
   Frukto-oligosaharidi i galakto-oligosaharidi mogu se dodavati početnoj hrani za dojenčad. U tom slučaju njihov sadržaj ne smije premašiti 0,8 g/100 ml u kombinaciji 90 % oligogalaktozil-laktoze i 10 % oligofruktozil saharoze velike molekularne težine.
   Druge kombinacije i maksimalne razine frukto-oligosaharida i galakto-oligosaharida mogu se koristiti u skladu s člankom 5.
   10.   MINERALNE TVARI
   10.1.   Početna hrana za dojenčad proizvedena od bjelančevina kravljega mlijeka ili hidrolizata bjelančevina

               Na 100 kJ

               Na 100 kcal

               Minimalno

               Maksimalno

               Minimalno

               Maksimalno

               Natrij (mg)

               5

               14

               20

               60

               Kalij (mg)

               15

               38

               60

               160

               Klorid (mg)

               12

               38

               50

               160

               Kalcij (mg)12

               12

               33

               50

               140

               Fosfor (mg)

               6

               22

               25

               90

               Magnezij (mg)

               1,2

               3,6

               5

               15

               Željezo (mg)

               0,07

               0,3

               0,3

               1,3

               Cink (mg)

               0,12

               0,36

               0,5

               1,5

               Bakar (μg)

               8,4

               25

               35

               100

               Jod (μg)

               2,5

               12

               10

               50

               Selen (μg)

               0,25

               2,2

               1

               9

               Mangan (μg)

               0,25

               25

               1

               100

               Fluorid (μg)

               —

               25

               —

               100

         Omjer kalcija i fosfora ne smije biti manji od 1 ni veći od 2.
   10.2.   Početna hrana za dojenčad proizvedena od izolata bjelančevina soje, samih ili u mješavini s bjelančevinama kravljega mlijeka.

   Primjenjuju se svi zahtjevi iz točke 10.1., osim zahtjeva koji se odnose na željezo i fosfor, koji su kako slijedi:

               Na 100 kJ

               Na 100 kcal

               Minimalno

               Maksimalno

               Minimalno

               Maksimalno

               Željezo (mg)

               0,12

               0,5

               0,45

               2

               Fosfor (mg)

               7,5

               25

               30

               100

         11.   VITAMINI

               Na 100 kJ

               Na 100 kcal

               Minimalno

               Maksimalno

               Minimalno

               Maksimalno

               Vitamin A (μg-RE) (3)

               14

               43

               60

               180

               Vitamin D (μg) (4)

               0,25

               0,65

               1

               2,5

               Tiamin (μg)

               14

               72

               60

               300

               Riboflavin (μg)

               19

               95

               80

               400

               Niacin (μg) (5)

               72

               375

               300

               1 500

               Pantotenska kiselina (μg)

               95

               475

               400

               2 000

               Vitamin B6 (μg)

               9

               42

               35

               175

               Biotin (μg)

               0,4

               1,8

               1,5

               7,5

               Folna kiselina (μg)

               2,5

               12

               10

               50

               Vitamin B12 (μg)

               0,025

               0,12

               0,1

               0,5

               Vitamin C (mg)

               2,5

               7,5

               10

               30

               Vitamin K (μg)

               1

               6

               4

               25

               Vitamin E (mg α-TE) (6)

               0,5 g višestruko nezasićenih masnih kiselina, izraženih kao linoleinska kiselina, i izraženo na dvostruku vezu (7), ali ne manje od 0,1 mg na raspoloživih 100 kJ

               1,2

               0,5 g višestruko nezasićenih masnih kiselina, izraženih kao linoleinska kiselina, i izraženo na dvostruku vezu (7), ali ne manje od 0,1 mg na raspoloživih 100 kJ

         12.   NUKLEOTIDI
   Mogu se dodavati sljedeći nukleotidi:

               Maksimalno (8)

               (mg/100 kJ)

               (mg/100 kcal)

               Citidin 5′-monofosfat

               0 ,60

               2 ,50

               Uridin 5′-monofosfat

               0 ,42

               1 ,75

               Adenozin 5′-monofosfat

               0 ,36

               1 ,50

               Gvanozin 5′-monofosfat

               0 ,12

               0 ,50

               Inozin 5′-monofosfat

               0 ,24

               1,00

      (1)  Početna hrana za dojenčad proizvedena od bjelančevina kravljega mlijeka sa sadržajem bjelančevina između minimuma i 0,5 g/100 kJ (2 g/100 kcal) mora biti u skladu s drugim podstavkom članka 7. stavka 1.

      (2)  Početna hrana za dojenčad proizvedena od hidrolizata bjelančevina sa sadržajem bjelančevina između minimuma i 0,56 g/100 kJ (2,25 g/100 kcal) mora biti u skladu s drugim podstavkom članka 7. stavka 1.

      (3)  RE = svi ekvivalenti trans retinola.

      (4)  U obliku kolekalciferola, od čega 10 μg = 400 i.u. vitamina D.

      (5)  Niacin u gotovom, formiranom obliku.

      (6)  α-TE = ekvivalent d-α-tokoferola.

      (7)  0,5 mg α-TE/1 g linolne kiseline (18:2 n-6); 0,75 mg α-TE/1 g α-linolenske kiseline (18:3 n-3); 1,0 mg α-TE/1 g arahidonske kiseline (20:4 n-6); 1,25 mg α-TE/1 g eikoaapentaenske kiseline (20:5 n-3); 1,5 mg α-TE/1 g dokosaheksaenske kiseline (22:6 n-3).

      (8)  Ukupna koncentracija nukleotida ne smije premašiti 1,2 mg/100 kJ (5 mg/100 kcal).
   PRILOG II.
   OSNOVNI SASTAV PRIJELAZNE HRANE ZA DOJENČAD PRIPREMLJENE PREMA UPUTAMA PROIZVOĐAČA
   Vrijednosti utvrđene u ovom Prilogu odnose se na konačni proizvod spreman za upotrebu, koji se kao takav stavlja na tržište ili se priprema prema uputama proizvođača.
   1.   ENERGETSKA VRIJEDNOST

               Minimalno

               Maksimalno

               250 kJ/100 ml
               (60 kcal/100 ml)

               295/kJ/100 ml
               (70 kcal/100 ml)

         2.   BJELANČEVINE
   (Sadržaj bjelančevina = sadržaj dušika × 6,25)
   2.1.   Prijelazna hrana za dojenčad proizvedena od bjelančevina kravljega mlijeka

               Minimalno

               Maksimalno

               0, 45g/100 kJ
               (1,8 g/100 kcal)

               0,8 g/100 kJ
               (3,5 g/100 kcal)

         Za jednaku energetsku vrijednost prijelazna hrana za dojenčad mora sadržavati raspoloživu količinu svake esencijalne i uvjetno esencijalne aminokiseline, koja je najmanje jednaka količini sadržanoj u referentnoj bjelančevini (majčino mlijeko, kao što je utvrđeno u Prilogu V.). Međutim, radi preračunavanja, koncentracija metionina i cistina može se prikazati zajedno ako omjer metionina i cistina nije veći od 3, i koncentracija fenilalanina i tirozina se može prikazati zajedno ako omjer tirozina i fenilalanina nije veći od 2.
   2.2.   Prijelazna hrana za dojenčad proizvedena od hidrolizata bjelančevina

               Minimalno

               Maksimalno

               0,56 g/100 kJ
               (2,25 g/100 kcal)

               0,8 g/100 kJ
               (3,5 g/100 kcal)

         Za jednaku energetsku vrijednost prijelazna hrana za dojenčad mora sadržavati raspoloživu količinu svake esencijalne i uvjetno esencijalne aminokiseline, koja je najmanje jednaka količini sadržanoj u referentnoj bjelančevini (majčino mlijeko, kao što je utvrđeno u Prilogu V.). Međutim, radi preračunavanja, koncentracija metionina i cistina može se prikazati zajedno ako omjer metionina i cistina nije veći od 3, i koncentracija fenilalanina i tirozina može se prikazati zajedno ako omjer tirozina i fenilalanina nije veći od 2.
   2.3.   Prijelazna hrana za dojenčad proizvedena iz izolata bjelančevina soje, samih ili u mješavini s proteinima kravljega mlijeka

               Minimalno

               Maksimalno

               0,56 g/100 kJ
               (2,25 g/100 kcal)

               0,8 g/100 kJ
               (3,5 g/100 kcal)

         Za proizvodnju te hrane za dojenčad koriste se samo izolati bjelančevina soje.
   Za jednaku energetsku vrijednost prijelazna hrana za dojenčad mora sadržavati raspoloživu količinu svake esencijalne i uvjetno esencijalne aminokiseline koja je najmanje jednaka količini sadržanoj u referentnoj bjelančevini (majčino mlijeko, kao što je utvrđeno u Prilogu V.). Međutim, radi preračunavanja, koncentracija metionina i cistina može se prikazati zajedno ako omjer metionina i cistina nije veći od 3, i koncentracija fenilalanina i tirozina može se prikazati zajedno ako omjer tirozina i fenilalanina nije veći od 2.
   2.4.   U svim slučajevima, aminokiseline se mogu dodavati prijelaznoj hrani za dojenčad samo radi poboljšanja prehrambene vrijednosti bjelančevina i samo u količinama potrebnima u tu svrhu.
   3.   TAURIN
   Ako se taurin dodaje prijelaznoj hrani za dojenčad, njegov sadržaj ne smije biti veći od 2,9 mg/100 kJ (12 mg/100 kcal).
   4.   LIPIDI

               Minimalno

               Maksimalno

               0,96 g/100 kJ
               (4,0 g/100 kcal)

               1,4 g/100 kJ
               (6,0 g/100 kcal)

         4.1.   Zabranjena je upotreba sljedećih tvari:

               —

               ulja sjemenki sezama,

               —

               ulja sjemena pamuka.

         4.2.   Laurinska kiselina i miristinska kiselina

               Minimalno

               Maksimalno

               —

               posebno ili zajedno:
               20 % od ukupnoga sadržaja masti

         4.3.   Sadržaj trans masnih kiselina ne smije premašiti 3 % ukupnoga sadržaja masti.
   4.4.   Sadržaj eruka kiseline ne smije premašiti 1 % ukupnoga sadržaja masti.
   4.5.   Linolna kiselina (u obliku glicerida = linoleata)

               Minimalno

               Maksimalno

               70 mg/100 kJ
               (300 mg/100 kcal)

               285 mg/100 kJ
               (1 200 mg/100 kcal)

         4.6.   Sadržaj alfa-linolenske kiseline ne smije biti manji od 12 mg/100 kJ (50 mg/100 kcal).
   Omjer linolne i alfa-linolenske kiseline ne smije biti manji od 5 niti veći od 15.
   4.7.   Mogu se dodavati dugolančane (20 i 22 atoma ugljika) višestruko nezasićene kiseline (LCP). U tom slučaju njihov sadržaj ne smije premašiti:

               —

               1 % ukupnoga sadržaja masti za n-3 LCP, i

               —

               2 % ukupnoga sadržaja masti za n-6 LCP (1 % ukupnoga sadržaja masti za arahidonsku kiselinu (20:4 n-6)).

         Sadržaj eikosapentaenske kiseline (20:5 n-3) ne smije premašiti sadržaj dokosaheksaenske kiseline (22:6 n-3).
   Sadržaj dokosaheksaenske kiseline (22:6 n-3) ne smije premašiti sadržaj n-6 LCP.
   5.   FOSFOLIPIDI
   Sadržaj fosfolipida u prijelaznoj hrani za dojenčad ne smije biti veći od 2 g/l.
   6.   UGLJIKOHIDRATI

               Minimalno

               Maksimalno

               2,2 g/100 kJ
               (9 g/100 kcal)

               3,4 g/100 kJ
               (14 g/100 kcal)

         6.1.   Zabranjeno je korištenje sastojaka koji sadrže gluten.
   6.2.   Laktoza

               Minimalno

               Maksimalno

               1,1 g/100 kJ
               (4,5 g/100 kcal)

               —

         Ova odredba se ne primjenjuje na prijelaznu hranu za dojenčad u kojoj izolati bjelančevina soje predstavljaju više od 50 % ukupnoga sadržaja bjelančevina.
   6.3.   Saharoza, fruktoza, med

               Minimalno

               Maksimalno

               —

               posebno ili zajedno:
               20 % od ukupnog sadržaja ugljikohidrata

         Med se mora obraditi tako da se unište spore Clostridum botulinum.
   6.4.   Glukoza

   Glukoza se smije dodavati samo prijelaznoj hrani za dojenčad proizvedenoj od hidrolizata bjelančevina. Ako se dodaje glukoza, njezin sadržaj ne smije premašiti 0,5 g/100 kJ (2 g/100 kcal).
   7.   FRUKTO-OLIGOSAHARIDI I GALAKTO-OLIGOSAHARIDI
   Frukto-oligosaharidi i galakto-oligosaharidi mogu se dodavati prijelaznoj hrani za dojenčad. U tom slučaju njihov sadržaj ne smije premašiti 0,8 g/100 ml u kombinaciji 90 % oligogalaktozil-laktoze i 10 % oligofruktozil-saharoze velike molekularne težine.
   Druge kombinacije i maksimalne razine frukto-oligosaharida i galakto-oligosaharida mogu se koristiti u skladu s člankom 6.
   8.   MINERALNE TVARI
   8.1.   Prijelazna hrana za dojenčad proizvedena od bjelančevina kravljega mlijeka ili hidrolizata bjelančevina

               Na 100 kJ

               Na 100 kcal

               Minimalno

               Maksimalno

               Minimalno

               Maksimalno

               Natrij (mg)

               5

               14

               20

               60

               Kalij (mg)

               15

               38

               60

               160

               Klorid (mg)

               12

               38

               50

               160

               Kalcij (mg)12

               12

               33

               50

               140

               Fosfor (mg)

               6

               22

               25

               90

               Magnezij (mg)

               1,2

               3,6

               5

               15

               Željezo (mg)

               0,07

               0,3

               0,3

               1,3

               Cink (mg)

               0,12

               0,36

               0,5

               1,5

               Bakar (μg)

               8,4

               25

               35

               100

               Jod (μg)

               2,5

               12

               10

               50

               Selen (μg)

               0,25

               2,2

               1

               9

               Mangan (μg)

               0,25

               25

               1

               100

               Fluorid (μg)

               —

               25

               —

               100

         Omjer kalcija i fosfora u prijelaznoj hrani za dojenčad ne smije biti manji od 1 ni veći od 2.
   8.2.   Prijelazna hrana za dojenčad, proizvedena od izolata bjelančevina soje, samih ili u mješavini s bjelančevinama kravljega mlijeka.

   Primjenjuju se svi zahtjevi iz točke 8.1., osim zahtjeva koji se odnose na željezo i fosfor, koji su kako slijedi:

               Na 100 kJ

               Na 100 kcal

               Minimalno

               Maksimalno

               Minimalno

               Maksimalno

               Željezo (mg)

               0,22

               0,65

               0,9

               2,5

               Fosfor (mg)

               7,5

               25

               30

               100

         9.   VITAMINI

               Na 100 kJ

               Na 100 kcal

               Minimalno

               Maksimalno

               Minimalno

               Maksimalno

               Vitamin A (μg-RE) (1)

               14

               43

               60

               180

               Vitamin D (μg) (2)

               0,25

               0,65

               1

               2,5

               Tiamin (μg)

               14

               72

               60

               300

               Riboflavin (μg)

               19

               95

               80

               400

               Niacin (μg) (3)

               72

               375

               300

               1 500

               Pantotenska kiselina (μg)

               95

               475

               400

               2 000

               Vitamin B6 (μg)

               9

               42

               35

               175

               Biotin (μg)

               0,4

               1,8

               1,5

               7,5

               Folna kiselina (μg)

               2,5

               12

               10

               50

               Vitamin B12 (μg)

               0,025

               0,12

               0,1

               0,5

               Vitamin C (mg)

               2,5

               7,5

               10

               30

               Vitamin K

               1

               6

               4

               25

               Vitamin E (mg α-TE) (4)

               0,5 g višestruko nezasićenih masnih kiselina, izraženih kao linoleinska kiselina, i izraženo na dvostruku vezu (5), ali ne manje od 0,1 mg na raspoloživih 100 kJ

               1,2

               0,5 g višestruko nezasićenih masnih kiselina, izraženih kao linoleinska kiselina, i izraženo na dvostruku vezu (5), ali ne manje od 0,1 mg na raspoloživih 100 kJ

         10.   NUKLEOTIDI
   Mogu se dodavati sljedeći nukleotidi:

               Maksimalno (6)

               (mg/100 kJ)

               (mg/100 kcal)

               Citidin 5′-monofosfat

               0,60

               2,50

               Uridin 5′-monofosfat

               0,42

               1,75

               Adenozin 5′-monofosfat

               0,36

               1,50

               Gvanozin 5′-monofosfat

               0,12

               0,50

               Inozin 5′-monofosfat

               0,24

               1,00

      (1)  RE = svi ekvivalenti trans retinola.

      (2)  U obliku holekalciferola, od čega 10 μg = 400 i.u. vitamina D.

      (3)  Niacin u gotovom, formiranom obliku.

      (4)  α-TE = ekvivalent d-α-tokoferola.

      (5)  0,5 mg α-TE/1 g linolne kiseline (18:2 n-6); 0,75 mg α-TE/1 g α-linolenske kiseline (18:3 n-3); 1,0 mg α-TE/1 g arahidonske kiseline (20:4 n-6); 1,25 mg α-TE/1 g eikosapentaenske kiseline (20:5 n-3); 1,5 mg α-TE/1 g dokosaheksaenske kiseline (22:6 n-3).

      (6)  Ukupna koncentracija nukleotida ne smije premašiti 1,2 mg/100 kJ (5 mg/100 kcal).
   PRILOG III.
   HRANJIVE TVARI
   1.   Vitamini

               Vitamin

               Derivati vitamina

               Vitamin A

               Retinil acetat
               Retinil palmitat
               Retinol

               Vitamin D

               Vitamin D2 (ergokalciferol)
               Vitamin D3 (holekalciferol)

               Vitamin B1

               Tiamin hidroklorid
               Tiamin mononitrat

               Vitamin B2

               Riboflavin
               Natrijev riboflavin-5′-fosfat

               Niacin

               Nikotinamid
               Nikotinska kiselina

               Vitamin B6

               Pirodoksin hidroklorid
               Pirodoksin-5′-fosfat

               Folat

               Folna kiselina

               Pantotenska kiselina

               Kalcijev D-pantotenat
               Natrijev D-pantotenat
               Dekspantenol

               Vitamin B12

               Cijanokobalamin
               Hidroksikobalamin

               Biotin

               D-biotin

               Vitamin C

               L-askorbinska kiselina
               Natrijev L-askorbat
               Kalcijev L-askorbat
               6-palmitil-L-askorbinska kiselina (askorbil palmitat)
               Kalijev askorbat

               Vitamin E

               D-alfa tokoferol
               DL-alfa tokoferol
               D-alfa tokoferol acetat
               DL-alfa tokoferol acetat

               Vitamin K

               Filokinon (fitomenadion)

         2.   Mineralne tvari

               Mineralne tvari

               Dopuštene soli

               Kalcij (Ca)

               Kalcijev karbonat
               Kalcijev klorid
               Kalcijeve soli limunske kiseline
               Kalcijev glukonat
               Kalcijev glicerofosfat
               Kalcijev laktat
               Kalcijeve soli ortofosforne kiseline
               Kalcijev hidroksid

               Magnezij (Mg)

               Magnezijev karbonat
               Magnezijev klorid
               Magnezijev oksid
               Magnezijeve soli ortofosforne kiseline
               Magnezijev sulfat
               Magnezijev glukonat
               Magnezijev hidroksid
               Magnezijeve soli limunske kiseline

               Željezo (Fe)

               Željezov citrat
               Željezov glukonat
               Željezov laktat
               Željezov sulfat
               Željezov amonijev citrat
               Željezov fumarat
               Željezov difopsfat (željezo pirofosfat)
               Željezov biglicinat

               Bakar (Cu)

               Bakrov citrat
               Bakrov glukonat
               Bakrov sulfat
               Kompleks bakar-lizin
               Bakrov karbonat

               Jod (J)

               Kalijev jodid
               Natrijev jodid
               Kalijev jodat

               Cink (Zn)

               Cinkov acetat
               Cinkov klorid
               Cinkov laktat
               Cinkov sulfat
               Cinkov citrat
               Cinkov glukonat
               Cinkov oksid

               Mangan (Mn)

               Manganov karbonat
               Manganov klorid
               Manganov citrat
               Manganov sulfat
               Manganov glukonat

               Natrij (Na)

               Natrijev bikarbonat
               Natrijev klorid
               Natrijev citrat
               Natrijev glukonat
               Natrijev karbonat
               Natrijev laktat
               Natrijeve soli ortofosforne kiseline
               Natrijev hidroksid

               Kalij (K)

               Kalijev bikarbonat
               Kalijev karbonat
               Kalijev klorid
               Kalijeve soli limunske kiseline
               Kalijev glukonat
               Kalijev laktat
               Kalijeve soli ortofosforne kiseline
               Kalijev hidroksid

               Selen (Se)

               Natrijev selenat
               Natrijev selenit

         3.   Aminokiseline i drugi dušikovi spojevi

               L-cistin i njegov hidroklorid

               L-histidin i njegov hidroklorid

               L-izoleucin i njegov hidroklorid

               L-leucin i njegov hidroklorid

               L-lizin i njegov hidroklorid

               L-cistein i njegov hidroklorid

               L-metionin

               L-fenilalanin

               L-treonin

               L-triptofan

               L-tirozin

               L-valin

               L-karnitin i njegov hidroklorid

               L-karnitin-L-tartrat

               Taurin

               Citidin 5′ -monofosfat i njegova natrijeva sol

               Uridin 5′ -monofosfat i njegova natrijeva sol

               Adenozin 5′ -monofosfat i njegova natrijeva sol

               Guanozin 5′ -monofosfat i njegova natrijeva sol

               Inozin 5′ -monofosfat i njegova natrijeva sol

         4.   Druge hranjive tvari

               Kolin

               Kolin klorid

               Kolin citrat

               Kolin bitartrat

               Inozitol

         PRILOG IV.
   PREHRAMBENE I ZDRAVSTVENE TVRDNJE ZA POČETNU HRANU ZA DOJENČAD I UVJETI ZA NAVOĐENJE ODGOVARAJUĆE TVRDNJE
   1.   PREHRAMBENE TVRDNJE

               Prehrambena tvrdnja

               Uvjeti za navođenje odgovarajuće prehrambene tvrdnje

                           1.1.

                           Samo laktoza

               Laktoza je jedini prisutni ugljikohidrat.

                           1.2.

                           Bez laktoze

               Sadržaj laktoze nije veći od 2,5 mg/100 kJ (10 mg/100 kcal).

                           1.3.

                           Tvrdnja o dodanim dugolančanim višestruko nezasićenim masnim kiselinama ili odgovarajuća prehrambena tvrdnja o dodanoj dokosaheksaenskoj kiselini

               Sadržaj dokosaheksaenske kiseline nije manji od 0,2 % ukupnog sadržaja masnih kiselina.

                           1.4.

                           Prehrambene tvrdnje o dodatku sljedećih neobveznih sastojaka

                           1.4.1.

                           Taurin

               Slobodno dodani u količini primjerenoj za posebne prehrambene potrebe dojenčadi i u skladu s uvjetima iz Priloga I.

                           1.4.2.

                           Frukto-oligosaharidi i galakto- oligosaharidi

                           1.4.3.

                           Nukleotidi

         2.   ZDRAVSTVENE TVRDNJE (UKLJUČUJUĆI TVRDNJE O SMANJENJU RIZIKA OD BOLESTI)

               Zdravstvena tvrdnja

               Uvjeti za navođenje odgovarajuće zdravstvene tvrdnje

                           2.1.

                           Smanjenje rizika od alergije na bjelančevine mlijeka. Ova zdravstvena tvrdnja može uključivati izraze koji se odnose na smanjeni alergen ili alergen sa smanjenim svojstvima antigena.

                           (a)

                           Na raspolaganju moraju biti objektivno i znanstveno provjereni podaci kao dokaz za navedena svojstva;

                           (b)

                           Početna hrana za dojenčad mora zadovoljavati odredbe iz točke 2.2. Priloga I., i količina imuno reaktivnih bjelančevina, izmjerena metodama koje su opće priznate kao prikladne, je manja od 1 % tvari koje sadrže dušik u hrani;

                           (c)

                           Na oznaci mora biti navedeno da proizvod ne smije konzumirati dojenčad alergična na nepromijenjene bjelančevine od kojih je proizvod proizveden, osim ako opće prihvaćena klinička ispitivanja ne daju dokaz o podnošljivosti početne hrane za dojenčad kod više od 90 % dojenčadi (interval pouzdanosti 95 %) preosjetljive na bjelančevine od kojih je hidrolizat proizveden;

                           (d)

                           Početna hrana za dojenčad koja se uzima oralno ne smije u životinja prouzročiti senzibilizaciju na nepromijenjene bjelančevine od kojih je proizvedena.

         PRILOG V.

      ESENCIJALNE I UVJETNO ESENCIJALNE AMINOKISELINE U MAJČINU MLIJEKU

   Za potrebe ove Direktive esencijalne i uvjetno esencijalne aminokiseline u majčinu mlijeku, izražene na mg i 100 kJ, jesu sljedeće:

               Na
               100 kJ (1)

               Na
               100 kcal

               Cistin

               9

               38

               Histidin

               10

               40

               Izoleucin

               22

               90

               Leucin

               40

               166

               Lizin

               27

               113

               Metionin

               5

               23

               Fenilalanin

               20

               83

               Treonin

               18

               77

               Triptofan

               8

               32

               Tirozin

               18

               76

               Valin

               21

               88

      (1)  1 kJ = 0,239 kcal.
   PRILOG VI.

      Specifikacija sadržaja bjelančevina i izvor i obrada bjelančevina korištenih u proizvodnji početne hrane za dojenčad sa sadržajem bjelančevina manjim od 0,56 g/100 kJ (2,25 g/100 kcal), proizvedenih iz hidrolizata bjelančevina surutke dobivenih iz bjelančevina kravljega mlijeka

   1.   Sadržaj bjelančevina

   Sadržaj bjelančevina = sadržaj dušika × 6,25

               Minimalno

               Maksimalno

               0,44 g/100 kJ

               0,7 g/100 kJ

               (1,86 g/100 kcal)

               (3g/100 kcal)

         2.   Izvor bjelančevina

   Bjelančevine demineralizirane slatke sirutke iz kravljega mlijeka nakon enzimatskog taloženja kazeina korištenjem kimozina, koje se sastoje od:

               (a)

               63 % izolata bjelančevina surutke bez kazeino-glikomakropeptida, s minimalnim sadržajem bjelančevina od 95 % bjelančevina na suhu tvar i denaturacijom bjelančevina manjom od 70 % i s maksimalnim sadržajem pepela od 3 %; i

               (b)

               37 % koncentrata bjelančevina slatke sirutke s minimalnim sadržajem bjelančevina od 87 % bjelančevina na suhu tvar i denaturacijom bjelančevina manjom od 70 % i s maksimalnim sadržajem pepela od 3,5 %.

         3.   Prerada bjelančevina

   Dvofazni postupak hidrolize upotrebom pripravka tripsina u fazi toplinske obrade (od 3 do 10 minuta pri 80 do 100 °C) između dvaju faza hidrolize.
   PRILOG VII.

      REFERENTNE VRIJEDNOSTI ZA OZNAČIVANJE PREHRAMBENE VRIJEDNOSTI HRANE NAMIJENJENE DOJENČADI I MALOJ DJECI

               Hranjiva tvar

               Referentna vrijednost na oznaci

               Vitamin A

               (μg) 400

               Vitamin D

               (μg) 7

               Vitamin E

               (mg TE) 5

               Vitamin K

               (μg) 12

               Vitamin C

               (mg) 45

               Tiamin

               (mg) 0,5

               Riboflavin

               (mg) 0,7

               Niacin

               (mg) 7

               Vitamin B6

               (mg) 0,7

               Folat

               (μg) 125

               Vitamin B12

               (μg) 0,8

               Pantotenska kiselina

               (mg) 3

               Biotin

               (μg) 10

               Kalcij

               (mg) 550

               Fosfor

               (mg) 550

               Kalij

               (mg) 1 000

               Natrij

               (mg) 400

               Klorid

               (mg) 500

               Željezo

               (mg) 8

               Cink

               (mg) 5

               Jod

               (μg) 80

               Selen

               (μg) 20

               Bakar

               (mg) 0,5

               Magnezij

               (mg) 80

               Mangan

               (mg) 1,2

         PRILOG VIII.
   PESTICIDI KOJI SE NE SMIJU KORISTITI U POLJOPRIVREDNOJ PROIZVODNJI NAMIJENJENOJ ZA PROIZVODNJU POČETNE I PRIJELAZNE HRANE ZA DOJENČAD

      Tablica 1.

   Kemijski naziv tvari (definicija ostatka)
   Disulfoton (zbroj disulfotona, disulfoton sulfoksida i disulfoton sulfona, izražen kao disulfoton)
   Fensulfotion (zbroj fensulfotiona, njegova kisikova analoga i njihovih sulfona, izražen kao fensulfotion)
   Fentin, izražen kao trifeniltin kation
   Haloksifop (zbroj haloksifopa, njegovih soli i estera, uključujući konjugate, izražen kao haloksifop)
   Heptaklor i trans-heptaklor epoksid, izražen kao heptaklor
   Heksaklorbenzen
   Nitrofen
   Ometoat
   Terbufos (zbroj terbufosa, njegovih sulfoksida i sulfona, izražen kao terbufos)
   Kemijski naziv tvari
   Aldrin i dieldrin, izražen kao dieldrin
   Endrin
   PRILOG IX.
   SPECIFIČNE MAKSIMALNE RAZINE OSTATAKA PESTICIDA ILI METABOLITA PESTICIDA U POČETNOJ I PRIJELAZNOJ HRANI ZA DOJENČAD

               Kemijski naziv tvari

               Maksimalna dopuštena razina
               (mg/kg)

               Kadusafos

               0,006

               Demeton-S-metil/demeton-S-metil sulfon/oksidemeton-metil (zasebno ili u kombinaciji, izražen kao demeton-S-metil)

               0,006

               Etoprofos

               0,008

               Firponil (zbroj fipronila i fipronil-desulfinila, izražen kao fipronil)

               0,004

               Propineb/propilenetioureja (zbroj propineba i propilenetioureje)

               0,006

         PRILOG X.
   DIO A

      Direktiva stavljena izvan snage, s popisom naknadnih izmjena

   (iz članka 19.)
   Direktiva Komisije 91/321/EEZ (SL L 175, 4.7.1991., str. 35.).

               Točka XI.C.IX.5. Priloga I. Akta o pristupanju iz 1994. godine, str. 212.

               Direktiva Komisije 96/4/EZ (SL L 49, 28.2.1996., str. 12.).

               Direktiva Komisije 1999/50/EZ (SL L 139, 2.6.1999., str. 29.).

               Direktiva Komisije 2003/14/EZ (SL L 41, 14.2.2003., str. 37.).

               Točka 1.J.3. Priloga II. Aktu o pristupanju iz 2003. godine, str. 93.

         DIO B

      Popis rokova za prijenos u nacionalno pravo

   (iz članka 19.)

               Direktiva

               Rok za prijenos

               Dopuštenje za trgovinu proizvodima koji udovoljavaju ovoj Direktivi

               Zabrana trgovine proizvodima koji ne udovoljavaju ovoj Direktivi

               91/321/EEZ

               1. prosinca 1992.

               1. lipnja 1994.

               96/4/EZ

               31. ožujka 1997.

               1. travnja 1997.

               31. ožujka 1999.

               1999/50/EZ

               30. lipnja 2000.

               30. lipnja 2000.

               1. srpnja 2002.

               2003/14/EZ

               6. ožujka 2004.

               6. ožujka 2004.

               6. ožujka 2005.

         PRILOG XI.
   KORELACIJSKA TABLICA

               Direktiva 91/321/EEZ

               Ova Direktiva

               Članak 1. stavak 1.

               Članak 1.

               Članak 1. stavak 2.

               Članak 2.

               Članak 2.

               Članak 3.

               Članak 3. stavak 1.

               Članak 5.

               Članak 3. stavak 2.

               Članak 6.

               Članak 3. stavak 3.

               Članak 7. stavak 4.

               Članak 4.

               Članak 7. stavci 1. do 3.

               Članak 5. stavak 1, prvi podstavak

               Članak 8. stavak 1.

               Članak 5. stavak 1., drugi podstavak

               Članak 8. stavci 2. i 3.

               Članak 5. stavak 2.

               —

               —

               Članak 9.

               Članak 6. stavak 1., prva rečenica

               Članak 4.

               Članak 6. stavak 1., druga rečenica

               —

               Članak 6. stavak 2.

               Članak 10. stavak 1.

               Članak 6. stavak 3. točka (a), uvodna rečenica

               Članak 10. stavak 2., uvodna rečenica

               Članak 6. stavak 3. točka (a) podtočka i.

               Članak 10. stavak 2. točka (a)

               Članak 6. stavak 3. točka (a) podtočka ii.

               Članak 10. stavak 2. točka (b)

               Članak 6. stavak 3. točka (b), prvi podstavak

               Članak 10. stavak 3.

               Članak 6. stavak 3. točka (b), drugi podstavak

               —

               Članak 6. stavak 3. točka (c)

               Članak 10. stavak 4.

               Članak 6. stavak 4.

               —

               Članak 7. stavak 1., prvi podstavak

               Članak 11.

               Članak 7. stavak 1., drugi podstavak

               Članak 12.

               Članak 7. stavak 2. točka (a)

               Članak 13. stavak 1. točka (a)

               Članak 7. stavak 2. točka (b)

               —

               Članak 7. stavak 2. točka (c)

               Članak 13. stavak 1. točka (b)

               Članak 7. stavak 2. točka (d)

               Članak 13. stavak 1. točka (c)

               Članak 7. stavak 2. točka (e)

               Članak 13. stavak 1. točka (d)

               Članak 7. stavak 2. točka (f)

               Članak 13. stavak 1. točka (e)

               Članak 7. stavak 2.a

               Članak 13. stavak 2.

               Članak 7. stavak 3.

               Članak 13. stavak 3.

               Članak 7. stavak 4.

               Članak 13. stavak 4.

               Članak 7. stavak 5.

               Članak 13. stavak 5.

               Članak 7. stavak 6.

               Članak 13. stavak 6.

               —

               Članak 13. stavak 7.

               Članak 7. stavak 7.

               Članak 13. stavak 8.

               Članak 8.

               Članak 14.

               Članak 9.

               Članak 15.

               Članak 10.

               —

               —

               Članak 16.

               —

               Članak 17.

               —

               Članak 18.

               —

               Članak 19.

               —

               Članak 20.

               Članak 11.

               Članak 21.

               Prilozi I. do V.

               Prilozi I. do V.

               Prilog VI.

               —

               Prilog VII.

               —

               —

               Prilog VI.

               Prilozi VIII. do X.

               Prilozi VII. do IX.

               —

               Prilog X.

               —

               Prilog XI.


title: 81/576/EEZ: Direktiva Vijeća od 20. srpnja 1981. o izmjeni Direktive Vijeća 77/541/EEZ o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na sigurnosne pojaseve i sustave za držanje putnika u motornim vozilima

text:
|

31981L0576

 L 209  29/07/1981  0032 - 0033   13  11  0149    13  11  0215    13  11  0149    13  11  0215    13  006  171  - 172   13  006  171  - 172   13  006  171  - 172   13  006  171  - 172   13  006  171  - 172   13  006  171  - 172   13  006  171  - 172   13  006  171  - 172   13  006  171  - 172   13  05  211  - 212   13  05  211  - 212

		Direktiva Vijećaod 20. srpnja 1981.o izmjeni Direktive Vijeća 77/541/EEZ o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na sigurnosne pojaseve i sustave za držanje putnika u motornim vozilima(81/576/EEZ)VIJEĆE EUROPSKIH ZAJEDNICA,uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice, a posebno njegov članak 100.,uzimajući u obzir prijedlog Komisije [1],uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta [2],uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i socijalnog odbora [3],budući da Direktiva Vijeća 77/541/EEZ od 28. lipnja 1977. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na sigurnosne pojaseve i sustave za držanje putnika u motornim vozilima [4] utvrđuje, među ostalim, u Prilogu I., zahtjeve o ugradnji sigurnosnih pojaseva i sustava za držanje u vozilima kategorije M1 kako je određeno u Prilogu I. Direktivi Vijeća 70/156/EEZ od 6. veljače 1970. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na homologaciju tipa motornih vozila i njihovih prikolica [5], kako je zadnje izmijenjena Direktivom 80/1267/EEZ [6];budući da će u interesu sigurnosti prometa na cestama biti propisana obvezna ugradnja sigurnosnih pojaseva i sustava za držanje putnika u skladu s Direktivom 77/541/EEZ za vozila određenih M i N kategorija, te dopuštena i poticana i za vozila drugih M i N kategorija, proširenjem područja primjene te Direktive; budući da je takvo proširenje omogućeno tehničkim napretkom u izgradnji motornih vozila;budući da je zbog toga potrebno izmijeniti Direktivu 77/541/EEZ;budući da izmjena navedene Direktive znači prilagođavanje tehničkom napretku određenih zahtjeva iz Priloga Direktivi 77/541/EEZ; budući da se početak stupanja na snagu odredbi te Direktive treba podudarati s početkom stupanja na snagu odredbi koje će, nakon donošenja te Direktive, biti usvojene zbog prilagođavanja tehničkom napretku zahtjeva iz Priloga Direktivi 77/541/EEZ,DONIJELO JE OVU DIREKTIVU:Članak 1.Direktiva 77/541/EEZ mijenja se kako slijedi:1. Članak 9. zamjenjuje se sljedećim:"Članak 9.U smislu ove Direktive, "vozilo" je svako motorno vozilo kategorije M i N kako je definirano u Prilogu I. Direktivi 70/156/EEZ namijenjeno uporabi na cesti, koje ima najmanje četiri kotača i najveću konstrukcijski određenu brzinu veću od 25 km/h."2. U Prilogu I.:(a) Točka 3.1. zamjenjuje se sljedećim:"3.1. Oprema vozilaSvako vozilo na koje se odnosi članak 9., kategorije M1 ili N1, ili kategorije M2 (osim vozila čija je najveća dopuštena masa veća od 3500 kg i vozila s mjestima posebno izvedenima za stajaće putnike) mora biti opremljeno sigurnosnim pojasevima ili sustavima za držanje koji zadovoljavaju zahtjeve ove Direktive i koji su izvedeni tako da se ne mogu upotrijebiti uvlačnici bez blokiranja (1.8.1.) niti uvlačnici s ručnim otpuštanjem (1.8.2.).Kad su ostala vozila iz članka 9. opremljena sigurnosnim pojasevima ili sustavima za držanje, oni moraju zadovoljavati sve zahtjeve ove Direktive osim onih u točkama 3.1.1. do 3.1.3."(b) Točka 3.1.1. zamjenjuje se sljedećim:"3.1.1. za prednja vanjska sjedala, pojasevi u tri točke s uvlačnicima s blokiranjem u opasnosti s višestrukom osjetljivošću (1.8.4.); međutim,3.1.1.1. za putnička sjedala dopušteni su uvlačnici s automatskim blokiranjem (1.8.3.);3.1.1.2. putnička sjedala u vozilima kategorije M2, trbušni pojasevi s uvlačnikom ili bez njega, smatraju se prikladnima ako je vjetrobransko staklo izvan referentnog područja određenog u Prilogu II. Direktivi 74/60/EEZ.Kod sigurnosnih pojaseva, vjetrobransko staklo smatra se dijelom referentnoga područja ako može doći u statički dodir s ispitnom napravom u postupku opisanom u Prilogu II. Direktivi 74/60/EEZ."(c) Točka 3.1.3. zamjenjuje se sljedećim:"3.1.3. Na stražnjim sjedalima vozila kategorije M1, trbušnim pojasevima ili pojasevima na tri točke, s ili bez uvlačnika."(d) Dodaje se nova točka 3.1.5. kako slijedi:"3.1.5. Bez obzira na prije navedene odredbe, u vozilima kategorije N1 i M2 dopuštena je ugradnja uvlačnika s blokiranjem u opasnosti tipa 4N (1.8.5.) umjesto uvlačnika tipa 4 (1.8.4.) ako se tehničkim službama odgovornim za ispitivanja dokaže da bi ugradnja uvlačnika tipa 4 ometala vozača."Članak 2.Države članice donose odredbe potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom na isti datum kad stupaju na snagu odredbe potrebne za usklađivanje s direktivom koja se treba usvojiti nakon ove Direktive prema članku 10. Direktive 77/541/EEZ, radi prilagođavanja tehničkom napretku zahtjeva iz Priloga Direktivi 77/541/EEZ. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.Članak 3.Ova je Direktiva upućena državama članicama.Sastavljeno u Bruxellesu 20. srpnja 1981.Za VijećePredsjednikP. Walker[1] SL C 87, 9.4.1980., str. 4.[2] SL C 265, 13.10.1980., str. 77.[3] SL C 230, 8.9.1980., str. 6.[4] SL L 220, 29.8.1977., str. 95.[5] SL L 42, 23.2.1970., str. 1.[6] SL L 375, 31.12.1980., str. 34.--------------------------------------------------