title: Direktiva Komisije 2006/125/EZ od 5. prosinca 2006. o prerađenoj hrani na bazi žitarica i hrani za dojenčad i malu djecu (Kodificirana verzija)  Tekst značajan za EGP

text:
               15/Sv. 008

               HR

               Službeni list Europske unije

               119

         32006L0125

               L 339/16

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               05.12.2006.

      DIREKTIVA KOMISIJE 2006/125/EZ
   od 5. prosinca 2006.
   o prerađenoj hrani na bazi žitarica i hrani za dojenčad i malu djecu
   (Tekst značajan za EGP)
   (Kodificirana verzija)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 89/398/EEZ od 3. svibnja 1989. o usklađivanju zakonodavstava država članica o hrani za posebne prehrambene potrebe (1), a posebno njezin članak 4. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Direktiva Komisije 96/5/EZ od 16. veljače 1996. o prerađenoj hrani na bazi žitarica i hrani za dojenčad i malu djecu (2) već je nekoliko puta bitno izmijenjena (3). Zbog jasnoće i racionalnosti tekst navedene Direktive trebalo bi kodificirati.

               (2)

               Prerađena hrani na bazi žitarica i hrana za dojenčad i malu djecu dio je raznolike prehrane te ne predstavlja jedini izvor hranjivih tvari u dojenčadi i male djece.

               (3)

               Navedena se hrana uvelike razlikuje i odražava veliku raznolikost prehrane u dojenčadi koja se prestaje dojiti i male djece, koja je uvjetovana društvenim i kulturnim okolnostima unutar Zajednice.

               (4)

               Osnovni sastav navedene hrane mora odgovarati prehrambenim potrebama zdrave dojenčadi i male djece, kako je utvrđeno općeprihvaćenim znanstvenim podacima, vodeći pritom računa na gore navedene čimbenike.

               (5)

               Stoga bi trebalo utvrditi osnovne prehrambene zahtjeve sastava koje bi ove dvije opsežne kategorije hrane, nazvane prerađena hrana na bazi žitarica i dječja hrana, zadovoljavale.

               (6)

               Iako bi zbog prirode takvih proizvoda trebalo nametnuti niz obveznih uvjeta i drugih ograničenja vezanih uz količine vitamina, mineralnih tvari i drugih hranjivih tvari, proizvođačima bi se trebalo dopustiti da samoinicijativno dodaju ove hranjive tvari, pod uvjetom da se koriste isključivo tvari navedene u ovoj Direktivi.

               (7)

               Čini se kako uporaba proizvoda kojima su ove hranjive tvari dodane samoinicijativno u količinama koje se trenutačno primjenjuju u Zajednici nema za posljedicu pretjeran unos ovih hranjivih tvari u dojenčadi i male djece. Trebalo bi obratiti pažnju na daljnji razvoj situacije te prema potrebi poduzeti odgovarajuće mjere.

               (8)

               Različita pravila o u maksimalnim razinama ostataka pesticida u prerađenoj hrani na bazi žitarica i dječjoj hrani stvaraju prepreke u trgovini između pojedinih država članica.

               (9)

               Maksimalne razine ostataka pesticida propisane su Direktivom Vijeća 76/895/EEZ od 23. studenoga 1976. o utvrđivanju maksimalnih razina ostataka pesticida u i na voću i povrću (4), Direktivom Vijeća 86/362/EEZ od 24. srpnja 1986. o utvrđivanju maksimalnih razina ostataka pesticida u i na žitaricama (5), Direktivom Vijeća 86/363/EEZ od 24. srpnja 1986. o utvrđivanju maksimalnih razina ostataka pesticida u i na hrani životinjskog podrijetla (6) i Direktivom Vijeća 90/642/EEZ od 27. studenoga 1990. o utvrđivanju maksimalnih razina ostataka pesticida u i na određenim proizvodima biljnog podrijetla, uključujući voće i povrće (7), ne dovode u pitanje posebne odredbe koje vrijede za prerađenu hranu na bazi žitarica i dječju hranu.

               (10)

               Uzimajući u obzir međunarodne obveze Zajednice, u slučajevima kad nema dovoljno znanstvenih dokaza, načelo predostrožnosti omogućuje Zajednici da privremeno usvoji mjere na temelju raspoloživih podataka, dok se ne napravi procjena rizika te ponovno, u razumnom vremenskom roku, preispitaju te mjere.

               (11)

               Na temelju obaju mišljenja Znanstvenog odbora za hranu od 19. rujna 1997. i 4. lipnja 1998. trenutačno postoji sumnja u prikladnost postojećih vrijednosti prihvatljivog dnevnog unosa, (ADI), pesticida i njihovih ostataka radi zaštite zdravlja dojenčadi i male djece. Stoga, kad se radi o hrani za posebne prehrambene potrebe za dojenčad i malu djecu, primjereno je usvojiti vrlo niske skupne dopuštene razine za sve pesticide dok se ne napravi znanstven pregled i procjena svake pojedine tvari. Ova vrlo niska skupna dopuštena razina trebala bi se utvrditi na 0,01 mg/kg, što je u uobičajenoj praksi najniža razina detekcije.

               (12)

               Trebalo bi zahtijevati stroga ograničenja za ostatke pesticida. Pažljivim odabirom sirovina te uz pretpostavku da prerađena hrana na bazi žitarica i dječja hrana prolaze kroz obuhvatnu preradu tijekom proizvodnje, moguće je proizvesti proizvode koji sadržavaju vrlo male razine ostataka pesticida. Međutim, kad se radi o malom broju pesticida, odnosno, njihovim metabolitima, čak i maksimalno dopuštena razina za ostatke pesticida od 0,01 mg/kg može u najgorim okolnostima dovesti do neprihvatljivog dnevnog unosa, (ADI), u dojenčadi i male djece. To vrijedi za pesticide ili njihove metabolite čiji je prihvatljiv dnevni unos, (ADI), niži od 0,0005 mg/kg tjelesne težine.

               (13)

               Ovom se Direktivom utvrđuje načelo zabrane primjene ovih pesticida u proizvodnji poljoprivrednih proizvoda namijenjenih za prerađenu hranu na bazi žitarica i dječju hranu. Ova zabrana međutim ne jamči nužno nestanak pesticida, budući da neki pesticidi onečišćuju okoliš te se njihovi ostaci mogu također naći u navedenim proizvodima.

               (14)

               Zdravlje dojenčadi i male djece bolje će se zaštiti uvođenjem dodatnih zahtjeva koje bi trebalo provoditi putem laboratorijske analize bez obzira na podrijetlo proizvoda.

               (15)

               Većina je pesticida s ADI-em nižim od 0,0005 mg/kg tjelesne težine već zabranjena u Zajednici. Primjenjujući najnaprednije metode analize, zabranjeni pesticidi ne bi se trebali pronaći u prerađenoj hrani na bazi žitarica i dječjoj hrani. Međutim, neki se pesticidi sporo razgrađuju i još uvijek onečišćuju okoliš. Njihova je prisutnost u prerađenoj hrani na bazi žitarica i dječjoj hrani moguća čak i kad nisu korišteni. U smislu kontrole, trebalo bi slijediti ujednačen pristup.

               (16)

               Do donošenja odluka Komisije o ispunjavanju sigurnosnih uvjeta iz članka 5. Direktive Vijeća 91/414/EEZ od 15. srpnja 1991. o stavljanju sredstava za zaštitu bilja na tržište (8) trebalo bi dopustiti nastavak primjene odobrenih pesticida, sve dok njihove razine ne prelaze maksimalno dopuštene razine utvrđene ovom Direktivom. Potonje bi trebalo utvrditi na razine kojima se jamči da čak i u najgorim okolnostima njihove pojedinačne vrijednosti ADI-a, u dojenčadi i djece neće biti premašene.

               (17)

               Uporabu novih sastojaka hrane trebalo bi postaviti horizontalno za svu hranu u određenoj mjeri.

               (18)

               Ovom se Direktivom odražavaju trenutačna saznanja o obuhvaćenim proizvodima. Postupkom iz članka 13. stavka 2. Direktive 89/398/EEZ trebalo bi odlučiti o eventualnim izmjenama kojima bi se unijele inovacije utemeljene na znanstvenom i tehničkom napretku.

               (19)

               S obzirom na osobe kojima su ovi proizvodi namijenjeni, trebalo bi odrediti nužne mikrobiološke kriterije i maksimalno dopuštene razine za kontaminante.

               (20)

               Na temelju članka 7. stavka 1. Direktive 89/398/EEZ, hrana obuhvaćena ovom Direktivom podliježe općim pravilima propisanim Direktivom 2000/13/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 20. ožujka 2000. o usklađivanju zakonodavstava država članica o označivanju, prezentiranju i oglašavanju hrane (9).

               (21)

               Prema potrebi bi trebalo usvajati i proširivati dopune i iznimke općih pravila iz ove Direktive.

               (22)

               Zbog prirode i namjene hrane obuhvaćene ovom Direktivom posebno je potrebno istaknuti hranjivu vrijednost kroz energetsku vrijednost i glavne hranjive tvari koje ona sadržava. S druge strane, radi sprečavanja neprikladne primjene koja može ugroziti zdravlje dojenčadi, trebalo bi navesti način primjene u skladu s točkom 9. članka 3. stavka 1. i člankom 11. Direktive 2000/13/EZ.

               (23)

               Obzirom da se tvrdnje koje nisu izričito zabranjene mogu isticati za spomenute proizvode u skladu s pravilima koja vrijede za svu hranu, one bi prema potrebi trebale uzeti u obzir kriterije sastava navedene u ovoj Direktivi.

               (24)

               U skladu s člankom 4. Direktive 89/398/EEZ, zatraženo je mišljenje o odredbama koje bi lako mogle utjecati na javno zdravlje.

               (25)

               Mjere predviđene ovom Direktivom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja.

               (26)

               Ovom se Direktivom ne bi trebalo dovoditi u pitanje obveze država članica koje se odnose na vremenske rokove za prenošenje direktiva iz Priloga VIII. dijela B u nacionalno zakonodavstvo,

         DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   1.   Ova je Direktiva „posebna Direktiva” u smislu članka 4. stavka 1. Direktive 89/398/EEZ.
   2.   Ova Direktiva obuhvaća hranu za posebne prehrambene potrebe koje zadovoljavaju određene zahtjeve zdrave dojenčadi i male djece u Zajednici, te su namijenjene dojenčadi koja se prestaje dojiti i maloj djeci kao dodatak njihovoj prehrani i/ili radi njihovog postupnog prilagođavanja uobičajenoj hrani. One obuhvaćaju:

               (a)

               „prerađenu hranu na bazi žitarica” koja se dijeli na sljedeće četiri skupine:

                           i.

                           jednostavne žitarice koje se pripremaju ili se moraju pripremiti s mlijekom ili drugim odgovarajućim hranjivim tekućinama;

                           ii.

                           žitarice s dodatkom hrane bogate bjelančevinama, koje se pripremaju ili se moraju pripremati s vodom ili drugom tekućinom koja ne sadrži bjelančevine;

                           iii.

                           tjestenina koja se konzumira nakon kuhanja u kipućoj vodi ili drugim odgovarajućim tekućinama;

                           iv.

                           dvopeci i keksi koji se konzumiraju izravno ili nakon drobljenja uz dodatak vode, mlijeka ili odgovarajućih tekućina;

               (b)

               „dječja hrana” osim prerađene hrane na bazi žitarica.

         3.   Ova se Direktiva ne odnosi na mlijeko namijenjeno maloj djeci.
   Članak 2.
   U smislu ove Direktive primjenjuju se sljedeće definicije:

               (a)

               pojam „dojenčad” znači djeca do 12 mjeseci starosti;

               (b)

               pojam „mala djeca” znači djeca u dobi od jedne do tri godine;

               (c)

               pojam „ostatak pesticida” znači ostatak sredstva za zaštitu bilja u smislu točke 1. članka 2. Direktive 91/414/EEZ, uključujući metabolite i proizvode koji rezultiraju raspadanjem odnosno kemijskom reakcijom, a koji se nalaze u prerađenoj hrani na bazi žitarica i dječjoj hrani.

         Članak 3.
   Države članice osiguravaju da se proizvodi navedeni u članku 1. stavku 2. stavljaju na tržište Zajednice samo ako su u skladu s pravilima propisanim ovom Direktivom.
   Članak 4.
   Prerađena hrana na bazi žitarica i dječja hrana proizvode se od sastojaka za koje je na temelju općeprihvaćenih znanstvenih saznanja potvrđeno da su prikladni za posebne prehrambene potrebe dojenčadi i male djece.
   Članak 5.
   1.   Prerađena hrana na bazi žitarica zadovoljava kriterije sastava iz Priloga I.
   2.   Dječja hrana opisana u Prilogu II. zadovoljava kriterije sastava iz tog Priloga.
   Članak 6.
   U proizvodnji prerađene hrane na bazi žitarica i dječje hrane smiju se dodavati jedino hranjive tvari navedene u Prilogu IV.
   Kriteriji čistoće ovih tvari propisuju se naknadno.
   Članak 7.
   1.   Prerađena hrana na bazi žitarica i dječja hrana ne sadrže ni jednu tvar u količini koja bi mogla ugroziti zdravlje dojenčadi i male djece. Utvrđuju se maksimalno dopuštene količine za tvari koje nisu obuhvaćene stavcima 2. i 3.
   2.   Prerađena hrana na bazi žitarica i dječja hrana ne sadrže ostatke pojedinih pesticida u razinama koje premašuju 0,01 mg/kg, osim za tvari na koje se primjenjuju posebno propisane razine u Prilogu VI.
   Analitičke metode za određivanje razina ostataka pesticida su općeprihvaćene standardizirane metode.
   3.   Pesticidi navedeni u Prilogu VII. ne koriste se u poljoprivrednim proizvodima namijenjenim za proizvodnju prerađene hrane na bazi žitarica i dječje hrane.
   Međutim, u smislu službene kontrole smatra se:

               (a)

               da pesticidi navedeni u tablici 1. Priloga VII. nisu upotrebljavani ako razina njihovog ostatka nije viša od 0,003 mg/kg. Ta razina, koja se smatra granicom kvantifikacije metode analize, redovito će se revidirati u svjetlu tehnološkog napretka;

               (b)

               da pesticidi navedeni u tablici 2. Priloga VII. nisu upotrebljavani ako razina njihova ostatka nije viša od 0,003 mg/kg. Ta će se razina redovito revidirati u svjetlu novih saznanja o onečišćenju okoliša.

         4.   Maksimalno dopuštene razine ostataka iz stavka 2. i 3. vrijede za proizvode koji su spremni za uporabu, odnosno, koji su pripremljeni prema uputama proizvođača.
   5.   U slučaju odluke da se određene pesticide navedene u Prilogu VI. ne uvrsti kao aktivne tvari u Prilog I. Direktivi 91/414/EEZ, u skladu s tim se mijenjaju prilozi VI. i VII. ovoj Direktivi.
   6.   Mikrobiološki se kriteriji utvrđuju prema potrebi.
   Članak 8.
   1.   Osim pojedinosti propisanih člankom 3. Direktive 2000/13/EZ, na oznakama ove hrane obvezno se navodi sljedeće:

               (a)

               izjavu o dobi prikladnoj za uporabu proizvoda s obzirom na njegov sastav, teksturu ili druga posebna svojstva. Bez obzira na proizvod, dob koja se navodi ne smije biti manja od četiri mjeseca. Na proizvodima koji se preporučuju za uporabu od četvrtog mjeseca starosti može se navesti da su prikladni za tu dob, osim ako neovisni stručnjaci iz područja medicine, nutricionizma ili farmacije ili drugi stručnjaci odgovorni za skrb o majkama i djeci, ne ocijene drukčije;

               (b)

               podatak o prisutnosti ili odsutnosti glutena, ako je dob manja od šest mjeseci navedena kao dob prikladna za uporabu proizvoda;

               (c)

               iskoristiva energetska vrijednost izražena u kJ i kcal, te sadržaj bjelančevina, ugljikohidrata i masti, izražen u brojčanom obliku na 100 g ili 100 ml za proizvod u obliku u kojem se prodaje te, gdje je prikladno, za predloženu količinu pojedinog obroka;

               (d)

               prosječnu količinu pojedinih mineralnih tvari i pojedinih vitamina prema posebno propisanim količinama iz Priloga I. i Priloga II., izraženu u brojčanom obliku na 100 g ili 100 ml za proizvod u obliku u kojem se prodaje te, gdje je prikladno, za predloženu količinu pojedinog obroka;

               (e)

               upute za pravilnu pripremu i, prema potrebi, izjavu o važnosti pridržavanja tih uputa.

         2.   Na oznaci se mogu navoditi:

               (a)

               prosječna količina hranjivih tvari navedenih u Prilogu IV., kad ti navodi nisu obuhvaćeni odredbama stavka 1. točke (d), izražena u brojčanom obliku na 100 g ili 100 ml za proizvod u obliku u kojem se prodaje te prema potrebi za predloženu količinu pojedinog obroka.

               (b)

               osim u brojčanom obliku, podatke o vitaminima i mineralima navedenim u Prilogu V., izražene postotkom od referentnih vrijednosti, na 100 g ili 100 ml proizvoda, u obliku u kojem se prodaje te prema potrebi za količinu pojedinog obroka, pod uvjetom da su prisutne količine jednake ili više od 15 % referentnih vrijednosti.

         Članak 9.
   Direktiva 96/5/EZ, kako je izmijenjena direktivama navedenim u Prilogu VIII. dijelu A, stavlja se izvan snage ne dovodeći u pitanje obveze država članica koje se odnose na vremenske rokove za prenošenje direktiva iz Priloga VIII. dijela B u nacionalno zakonodavstvo.
   Upućivanja na direktivu stavljenu izvan snage tumače se kao upućivanja na ovu Direktivu te se čitaju u skladu s korelacijskom tablicom iz Priloga IX.
   Članak 10.
   Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Članak 11.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 5. prosinca 2006.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  SL L 186, 30.6.1989., str. 27. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1882/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 284, 31.10.2003., str. 1.).

      (2)  SL L 49, 28.2.1996., str. 17. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom 2003/13/EZ (SL L 41, 14.2.2003., str. 33.).

      (3)  Vidjeti Prilog VIII. dio A.

      (4)  SL L 340, 9.12.1976., str. 26. Ova je Direktiva stavljena izvan snage Uredbom (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 70, 16.3.2005., str. 1.).

      (5)  SL L 221, 7.8.1986., str. 37. Ova je Direktiva stavljena izvan snage Uredbom (EZ) br. 396/2005.

      (6)  SL L 221, 7.8.1986., str. 43. Ova je Direktiva stavljena izvan snage Uredbom (EZ) br. 396/2005.

      (7)  SL L 350, 14.12.1990., str. 71. Ova je Direktiva stavljena izvan snage Uredbom (EZ) br. 396/2005.

      (8)  SL L 230, 19.8.1991., str. 1. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ) br. 396/2005.

      (9)  SL L 109, 6.5.2000., str. 29. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom 2003/89/EZ (SL L 308, 25.11.2003., str. 15.).
   PRILOG I.
   OSNOVNI SASTAV PRERAĐENE HRANE NA BAZI ŽITARICA NAMIJENJENE DOJENČADI I MALOJ DJECI
   Zahtjevi vezani uz hranjive tvari odnose se na proizvode koji su spremni za uporabu u obliku u kojem se javljaju na tržištu, odnosno na proizvode pripremljene prema uputi proizvođača.
   1.   SADRŽAJ ŽITARICA
   Prerađena hrana na bazi žitarica uglavnom se priprema od jedne ili više mljevenih žitarica i/ili proizvoda iz škroba gomolja/korijena.
   Udio žitarica i/ili proizvoda iz škroba gomolja/korijena ne smije biti manji od 25 % ukupne suhe tvari.
   2.   BJELANČEVINE

               2.1.

               Za proizvode navedene u članku 1. stavku 2. točki (a) podtočkama ii. i iv., sadržaj bjelančevina ne smije premašivati 1,3 g/100 kJ (5,5 g/100 kcal).

               2.2.

               Za proizvode navedene u članku 1. stavku 2. točki (a) podtočki ii., količina dodanih bjelančevina ne smije biti manja od 0,48 g/100 kJ (2 g/100 kcal).

               2.3.

               Za kekse navedene u članku 1. stavku 2. točki (a) podtočki iv., kojima je dodana hrana bogata bjelančevinama i koji su takvima deklarirani, količina dodanih bjelančevina ne smije biti manja od 0,36 g/100 kJ (1,5 g/100 kcal).

               2.4.

               Kemijski indeks dodane bjelančevine ne smije biti manji od 80 % referentne bjelančevine, (kazeina u smislu Priloga III.), ili omjer iskoristivosti bjelančevina, (PER), u mješavini ne smije biti manji od 70 % referentne bjelančevine. U oba slučaja dodatak aminokiselina dopušten je isključivo u svrhu poboljšanja hranjive vrijednosti mješavine bjelančevina te isključivo u omjerima potrebnim za tu svrhu.

         3.   UGLJIKOHIDRATI

               3.1.

               Dodaju li se proizvodima iz članka 1. stavka 2. točke (a) podtočki i. i iv. saharoza, fruktoza, glukoza, glukozni sirup ili med, tada:

                           —

                           količina dodanih ugljikohidrata iz ovih izvora ne smije biti viša od 1,8 g/100 kJ (7,5 g/100 kcal),

                           —

                           količina dodane fruktoze ne smije biti viša od 0,9 g/100 kJ (3,75 g/100 kcal).

               3.2.

               Dodaju li se proizvodima iz članka 1. stavka 2. točke (a) podtočke ii. saharoza, fruktoza, glukoza, glukozni sirup ili med, tada:

                           —

                           količina dodanih ugljikohidrata iz ovih izvora ne smije biti viša od 1,2 g/100 kJ (5 g/100 kcal),

                           —

                           količina dodane fruktoze ne smije biti viša od 0,6 g/100 kJ (2,5 g/100 kcal).

         4.   MASTI

               4.1.

               Za proizvode navedene u članku 1. stavku 2. točki (a) podtočkama i. i iv., sadržaj masti ne smije biti viši od 0,8 g/100 kJ (3,3 g/100 kcal).

               4.2.

               Za proizvode navedene u članku 1. stavku 2. točki (a) podtočki ii., sadržaj masti ne smije biti viši od 1,1 g/100 kJ (4,5 g/100 kcal). Ako je sadržaj masti viši od 0,8 g/100 kJ (3,3 g/100 kcal), tada:

                           —

                           količina laurinske kiseline ne smije biti viša od 15 % ukupnog sadržaja masti,

                           —

                           količina miristinske kiseline ne smije biti viša od 15 % ukupnog sadržaja masti,

                           —

                           količina linolne kiseline, (u obliku glicerida = linoleata), ne smije biti manja od 70 mg/100 kJ, (300 mg/100 kcal), ni veća od 285 mg/100 kJ (1 200 mg/100 kcal).

         5.   MINERALNE TVARI
   5.1.   Natrij

               —

               natrijeve se soli smiju dodavati prerađenoj hrani na bazi žitarica isključivo u tehnološke svrhe,

               —

               sadržaj natrija u prerađenoj hrani na bazi žitarica ne smije biti viši od 25 mg/100 kJ (100 mg/100 kcal).

         5.2.   Kalcij

               5.2.1.

               Za proizvode navedene u članku 1. stavku 2. točki (a) podtočki ii., količina kalcija ne smije biti niža od 20 mg/100 kJ (80 mg/100 kcal).

               5.2.2.

               Za proizvode navedene u članku 1. stavku 2. točki (a) podtočki iv., proizvedene s dodatkom mlijeka, (mliječni keksi), i koji su označeni kao takvi, količina kalcija ne smije biti niža od 12 mg/100 kJ (50 mg/100 kcal).

         6.   VITAMINI

               6.1.

               Za prerađenu hranu na bazi žitarica količina tiamina ne smije biti niža od 25 μg/100 kJ (100 μg/100 kcal).

               6.2.

               Za proizvode navedene u članku 1. stavku 2. točki (a) podtočki ii. vrijede sljedeća ograničenja:

                           Na 100 kJ

                           Na 100 kcal

                           Najmanje

                           Najviše

                           Najmanje

                           Najviše

                           Vitamin A (μg RE) (1)

                           14

                           43

                           60

                           180

                           Vitamin D (μg) (2)

                           0,25

                           0,75

                           1

                           3

                     Ova ograničenja također vrijede za vitamine A i D dodane drugoj prerađenoj hrani na bazi žitarica.

         7.   NAJVEĆE DOPUŠTENE KOLIČINE VITAMINA, MINERALA I ELEMENATA U TRAGOVIMA, AKO SU DODANI HRANI
   Zahtjevi vezani uz hranjive tvari odnose se na proizvode koji su spremni za uporabu u obliku u kojem se stavljaju na tržište, odnosno na proizvode pripremljene prema uputi proizvođača, osim za kalij i kalcij, na koje se odnose zahtjevi za proizvode u obliku u kojem se stavljaju na tržište.

               Hranjiva tvar

               Najveća vrijednost na 100 kcal

               Vitamin A (μg RE)

               180

               Vitamin E (mg α-TE) (3)

               3

               Vitamin D (μg)

               3

               Vitamin C (mg)

               12,5/25 (4)

               Tiamin (mg)

               0,5

               Riboflavin (mg)

               0,4

               Niacin (mg NE) (5)

               4,5

               Vitamin B6 (mg)

               0,35

               Folna kiselina (μg)

               50

               Vitamin B12 (μg)

               0,35

               Pantotenska kiselina (mg)

               1,5

               Biotin (μg)

               10

               Kalij (mg)

               160

               Kalcij (mg)

               80/180 (6)/100 (7)

               Magnezij (mg)

               40

               Željezo (mg)

               3

               Cink (mg)

               2

               Bakar (μg)

               40

               Jod (μg)

               35

               Mangan (mg)

               0,6

      (1)  RE = retinol ekvivalent

      (2)  U obliku kolekalciferola, 10 μg kojeg odgovara 400 i.j. vitamina D.

      (3)  α-TE = d-α-tokoferol ekvivalent.

      (4)  Ograničenje se odnosi na proizvode s dodatkom željeza.

      (5)  NE = Niacin ekvivalenti = mg nikotinske kiseline + mg triptofana/60.

      (6)  Ograničenje se odnosi na proizvode iz članka 1. stavka 2. točke (a) podtočaka i. i ii.

      (7)  Ograničenje se odnosi na proizvode iz članka 1. stavka 2. točke (a) podtočke iv.
   PRILOG II.

      OSNOVNI SASTAV HRANE ZA DOJENČAD I MALU DJECU

   Zahtjevi vezani uz hranjive tvari odnose se na proizvode koji su spremni za uporabu u obliku u kojem se javljaju na tržištu, odnosno, na proizvode pripremljene prema uputi proizvođača.
   1.   BJELANČEVINE

               1.1.

               Ako su meso, perad, riba, iznutrice ili drugi tradicionalni izvori bjelančevina jedini sastojci navedeni u nazivu proizvoda, tada:

                           —

                           navedeno meso, perad, riba, iznutrice ili drugi tradicionalni izvori bjelančevina zajedno ne smiju biti zastupljeni s manje od 40 % ukupne mase proizvoda,

                           —

                           navedeno meso, perad, riba, iznutrice ili drugi tradicionalni izvori bjelančevina pojedinačno ne smiju biti zastupljeni s manje od 25 % ukupne mase navedenog izvora bjelančevina,

                           —

                           ukupna količina bjelančevina iz navedenih izvora ne smije biti manja od 1,7 g/100 kJ (7 g/100 kcal).

               1.2.

               Ako su meso, perad, riba, iznutrice ili drugi tradicionalni izvori bjelančevina pojedinačno ili zajedno prvi navedeni u nazivu proizvoda, bez obzira je li proizvod označen kao obrok ili ne, tada:

                           —

                           navedeno meso, perad, riba, iznutrice ili drugi tradicionalni izvori bjelančevina zajedno ne smiju biti zastupljeni s manje od 10 % ukupne mase proizvoda,

                           —

                           navedeno meso, perad, riba, iznutrice ili drugi tradicionalni izvori bjelančevina pojedinačno ne smiju biti zastupljeni s manje od 25 % ukupne mase navedenog izvora bjelančevina,

                           —

                           količina bjelančevina iz navedenih izvora ne smije biti manja od 1 g/100 kJ (4 g/100 kcal).

               1.3.

               Ako su meso, perad, riba, iznutrice ili drugi tradicionalni izvori bjelančevina pojedinačno ili zajedno navedeni u nazivu proizvoda, ali nisu istaknuti prvi, bez obzira označava li se proizvod kao obrok ili ne, tada:

                           —

                           navedeno meso, perad, riba, iznutrice ili drugi tradicionalni izvori bjelančevina zajedno ne smiju biti zastupljeni s manje od 8 % ukupne mase proizvoda:

                           —

                           navedeno meso, perad, riba, iznutrice ili drugi tradicionalni izvori bjelančevina pojedinačno ne smiju biti zastupljeni s manje od 25 % ukupne mase navedenog izvora bjelančevina,

                           —

                           količina bjelančevina iz navedenih izvora ne smije biti manja od 0,5 g/100 kJ (2,2 g/100 kcal).

                           —

                           ukupna količina bjelančevina u proizvodu iz svih izvora ne smije biti manja od 0,7 g/100 kJ (3 g/100 kcal).

               1.4.

               Ako se u nazivu slanog prehrambenog proizvoda uz ostale sastojke navodi sir, bez obzira označava li se proizvod kao obrok ili ne, tada:

                           —

                           količina bjelančevina iz mliječnih izvora ne smije biti manja od 0,5 g/100 kJ (2,2 g/100 kcal),

                           —

                           ukupna količina bjelančevina u proizvodu iz svih izvora ne smije biti manja od 0,7 g/100 kJ (3 g/100 kcal).

               1.5.

               Ako se proizvod označava kao obrok, ali se ne navodi kao meso, perad, riba, iznutrice ili drugi tradicionalan izvor bjelančevina u nazivu proizvoda, tada ukupna količina bjelančevina u proizvodu iz svih izvora ne smije biti manja od 0,7 g/100 kJ (3 g/100 kcal).

               1.6.

               Umaci koji se označavaju kao prilozi obroku izuzimaju se iz zahtjeva navedenih u točki 1.1. do uključivo točke 1.5.

               1.7.

               Slatka dječja hrana koja u imenu navodi mliječne proizvode kao prve ili jedine sastojke ne smije sadržavati manje od 2,2 g mliječne bjelančevine/100 kcal. Ostala slatka dječja hrana izuzima se iz zahtjeva navedenih u točki 1.1. do uključivo točke 1.5.

               1.8.

               Dodatak aminokiselina dopušten je isključivo u svrhu poboljšanja hranjive vrijednosti prisutnih bjelančevina te isključivo u omjerima potrebnim za tu svrhu.

         2.   UGLJIKOHIDRATI
   Količina ukupnih ugljikohidrata u voću i sokovima od povrća te nektarima, jelima na bazi voća i desertima ili pudinzima ne smije biti veća od:

               —

               10 g/100 ml za sokove od povrća i napitke na njihovoj bazi,

               —

               15 g/100 ml za voćne sokove i nektare te napitke na njihovoj bazi,

               —

               20 g/100 g za jela na bazi voća,

               —

               25 g/100 g za deserte i pudinge,

               —

               5 g/100 g za ostale napitke koji nisu na bazi mlijeka.

         3.   MASTI

               3.1.

               Za proizvode iz točke 1.1.:
               Ako su meso ili sir jedini sastojci ili prvi navedeni u nazivu proizvoda, ukupna količina masti u proizvodu iz svih izvora ne smije biti veća od 1,4 g/100 kJ (6 g/100 kcal).

               3.2.

               Za sve ostale proizvode ukupna količina masti u proizvodu iz svih izvora ne smije biti veća od 1,1 g/100 kJ (4,5 g/100 kcal).

         4.   Natrij

               4.1.

               Konačan sadržaj natrija u proizvodu ne smije biti veći od 48 mg/100 kJ, (200 mg/100 kcal), ili 200 mg/100 g proizvoda. Međutim, ako je sir jedini sastojak naveden u nazivu proizvoda, konačan sadržaj natrija ne smije biti viši od 70 mg/100 kJ (300 mg/100 kcal).

               4.2.

               Natrijeve soli ne smiju se dodavati proizvodima na bazi voća, desertima i pudinzima, osim u tehnološke svrhe.

         5.   VITAMINI

      Vitamin C

   U voćnom soku, nektaru ili soku od povrća konačan sadržaj vitamina C ne smije biti manji od 6 mg/100 kJ (25 mg/100 kcal) ili 25 mg na100 g proizvoda.

      Vitamin A

   U sokovima od povrća, konačan sadržaj vitamina A u proizvodu ne smije biti manji od 25 μg RE/100 kJ (100 μg RE/100 kcal).
   Vitamin A ne smije se dodavati ostaloj dječjoj hrani.

      Vitamin D

   Vitamin D ne smije se dodavati dječjoj hrani.
   6.   NAJVEĆE DOPUŠTENE KOLIČINE VITAMINA, MINERALA I ELEMENATA U TRAGOVIMA, AKO SU DODANI HRANI
   Zahtjevi vezani uz hranjive tvari odnose se na proizvode koji su spremni za uporabu u obliku u kojem se stavljaju na tržište, odnosno na proizvode pripremljene prema uputi proizvođača, osim za kalij i kalcij, na koje se odnose zahtjevi za proizvode u obliku u kojem se stavljaju na tržište.

               Hranjiva tvar

               Najveća vrijednost na 100 kcal

               Vitamin A (μg RE)

               180 (1)

               Vitamin E (mg α-TE)

               3

               Vitamin C (mg)

               12,5/25 (2)/125 (3)

               Tiamin (mg)

               0,25

               Riboflavin (mg)

               0,4

               Niacin (mg NE)

               4,5

               Vitamin B6 (mg)

               0,35

               Folna kiselina (μg)

               50

               Vitamin B12 (μg)

               0,35

               Pantotenska kiselina (mg)

               1,5

               Biotin (μg)

               10

               Kalij (mg)

               160

               Kalcij (mg)

               80

               Magnezij (mg)

               40

               Željezo (mg)

               3

               Cink (mg)

               2

               Bakar (μg)

               40

               Jod (μg)

               35

               Mangan (mg)

               0,6

      (1)  U skladu s odredbama točke 5.

      (2)  Ograničenje se odnosi na proizvode s dodatkom željeza.

      (3)  Ograničenje se odnosi na jela na bazi voća, voćne sokove, nektare i sokove od povrća.
   PRILOG III.

      SASTAV AMINOKISELINA U KAZEINU

               (g na 100 g bjelančevine)

               Arginin

               3,7

               Cistin

               0,3

               Histidin

               2,9

               Izoleucin

               5,4

               Leucin

               9,5

               Lizin

               8,1

               Metionin

               2,8

               Fenilalanin

               5,2

               Treonin

               4,7

               Triptofan

               1,6

               Tirozin

               5,8

               Valin

               6,7

         PRILOG IV.
   HRANJIVE TVARI
   1.   VITAMINI

      Vitamin A

   Retinol
   Retinil-acetat
   Retinil-palmitat
   Beta-karoten

      Vitamin D

   Vitamin D2 (= ergokalciferol)
   Vitamin D3 (= kolekalciferol)

      Vitamin B1

   Tiamin-hidroklorid
   Tiamin-mononitrat

      Vitamin B2

   Riboflavin
   Natrijev riboflavin-5’-fosfat

      Niacin

   Nikotinamid
   Nikotinska kiselina

      Vitamin B6

   Piridoksin-hidroklorid
   Piridoksin-5-fosfat
   Piridoksin-dipalmitat

      Pantotenska kiselina

   Kalcijev D-pantotenat
   Natrijev D-pantotenat
   Dekspantenol

      Folat

   Folna kiselina

      Vitamin B12

   Cijanokobalmin
   Hidroksikobalamin

      Biotin

   D-biotin

      Vitamin C

   L-askorbinska kiselina
   Natrijev L-askorbat
   Kalcijev L-askorbat
   6-palmitil-L-askorbinska kiselina (askorbil-palmitat)
   Kalijev askorbat

      Vitamin K

   Filokinon (Fitomenadion)

      Vitamin E

   D-alfa-tokoferol
   DL-alfa-tokoferol
   D-alfa-tokoferol acetat
   DL-alfa-tokoferol acetat
   2.   AMINOKISELINE

               L-arginin

               i njihovi hidrokloridi

               L-cistin

               L-histidin

               L-izoleucin

               L-leucin

               L-lizin

               L-cistein

         L-metionin
   L-fenilalanin
   L-treonin
   L-triptofan
   L-tirozin
   L-valin
   3.   OSTALO
   Kolin
   Kolin-klorid
   Kolin-citrat
   Kolin-bitartrat
   Inositol
   L-karnitin
   L-karnitin hidroklorid
   4.   MINERALNE SOLI I ELEMENTI U TRAGOVIMA

      Kalcij

   Kalcijev karbonat
   Kalcijev klorid
   Kalcijeve soli limunske kiseline
   Kalcijev glukonat
   Kalcijev glicerofosfat
   Kalcijev laktat
   Kalcijev oksid
   Kalcijev hidroksid
   Kalcijeve soli ortofosforne kiseline

      Magnezij

   Magnezijev karbonat
   Magnezijev klorid
   Magnezijeve soli limunske kiseline
   Magnezijev glukonat
   Magnezijev oksid
   Magnezijev hidroksid
   Magnezijeve soli ortofosforne kiseline
   Magnezijev sulfat
   Magnezijev laktat
   Magnezijev glicerofosfat

      Kalij

   Kalijev klorid
   Kalijeve soli limunske kiseline
   Kalijev glukonat
   Kalijev laktat
   Kalijev glicerofosfat

      Željezo

   Željezov citrat
   Željezov amonijev citrat
   Željezov glukonat
   Željezov laktat
   Željezov sulfat
   Željezov fumarat
   Željezov difosfat (željezov pirofosfat)
   Elementarno željezo (reducirano karbonilom, vodikom i elektrolitički)
   Željezov saharat
   Natrijev željezov difosfat
   Željezov karbonat

      Bakar

   Bakar-lizin kompleks
   Bakrov karbonat
   Bakrov citrat
   Bakrov glukonat
   Bakrov sulfat

      Cink

   Cinkov acetat
   Cinkov klorid
   Cinkov citrat
   Cinkov laktat
   Cinkov sulfat
   Cinkov oksid
   Cinkov glukonat

      Mangan

   Manganov karbonat
   Manganov klorid
   Manganov citrat
   Manganov glukonat
   Manganov sulfat
   Manganov glicerofosfat

      Jod

   Natrijev jodid
   Kalijev jodid
   Kalijev jodat
   Natrijev jodat
   PRILOG V.
   REFERENTNE VRIJEDNOSTI ZA OZNAČAVANJE HRANJIVE VRIJEDNOSTI HRANE NAMIJENJENE DOJENČADI I MALOJ DJECI

               Hranjiva tvar

               Referentna vrijednost

               Vitamin A

               (μg) 400

               Vitamin D

               (μg) 10

               Vitamin C

               (mg) 25

               Tiamin

               (mg) 0,5

               Riboflavin

               (mg) 0,8

               Ekvivalenti niacina

               (mg) 9

               Vitamin B6

               (mg) 0,7

               Folat

               (μg) 100

               Vitamin B12

               (μg) 0,7

               Kalcij

               (mg) 400

               Željezo

               (mg) 6

               Cink

               (mg) 4

               Jod

               (μg) 70

               Selen

               (μg) 10

               Bakar

               (mg) 0,4

         PRILOG VI.
   MAKSIMALNO DOPUŠTENE RAZINE OSTATAKA PESTICIDA ILI NJIHOVIH METABOLITA U PRERAĐENOJ HRANI NA BAZI ŽITARICA I DJEČJOJ HRANI

               Kemijski naziv tvari

               Maksimalno dopuštena razina ostatka (mg/kg)

               Kadusafos

               0,006

               Demeton-S-metil/demeton-S-metil sulfon/oksidemeton-metil (zasebno ili u kombinaciji, izražen kao demeton-S-metil)

               0,006

               Etoprofos

               0,008

               Fipronil (zbroj fipronila i fipronil-desulfinila, izražen kao fipronil)

               0,004

               Propineb/propilenetioureja (zbroj propineba i propilenetioureje)

               0,006

         PRILOG VII.
   PESTICIDI KOJI SE NE SMIJU RABITI U POLJOPRIVREDNIM PROIZVODIMA NAMIJENJENIM ZA PROIZVODNJU PRERAĐENE HRANE NA BAZI ŽITARICA I DJEČJE HRANE

      Tablica 1.

      Kemijski naziv tvari (objašnjenje ostatka)

   Disulfoton (zbroj disulfotona, disulfoton sulfoksida i disulfoton sulfona, izražen kao disulfoton)
   Fensulfotion (zbroj fensulfotiona, njegovog kisikovog analoga i njihovih sulfona, izražen kao fensulfotion)
   Fentin, izražen kao trifeniltinov kation
   Haloksifop (zbroj haloksifopa, njegovih soli i estera, uključujući konjugate, izražen kao haloksifop)
   Heptaklor i trans-heptaklor epoksid, izražen kao heptaklor
   Heksaklorbenzen
   Nitrofen
   Ometoat
   Terbufos (zbroj terbufosa, njegovog sulfoksida i sulfona, izražen kao terbufos)

      Tablica 2.

      Kemijski naziv tvari

   Aldrin i dieldrin, izraženi kao dieldrin
   Endrin
   PRILOG VIII.
   DIO A

      Direktiva stavljena izvan snage s naknadnim izmjenama

      (na koju se poziva članak 9.)

               Direktiva Komisije 96/5/EZ

               (SL L 49, 28.2.1996., str. 17.)

               Direktiva Komisije 98/36/EZ

               (SL L 167, 12.6.1998., str. 23.)

               Direktiva Komisije 1999/39/EZ

               (SL L 124, 18.5.1999., str. 8.)

               Direktiva Komisije 2003/13/EZ

               (SL L 41, 14.2.2003., str. 33.)

         DIO B

      Popis rokova za prenošenje u nacionalno zakonodavstvo

      (na koje se poziva članak 9.)

               Direktiva

               Vremenski rok za prenošenje

               Dozvola za trgovinu proizvodima koji su u skladu s odredbama ove Direktive

               Zabrana trgovine proizvodima koji nisu u skladu s odredbama ove Direktive

               96/5/EZ

               30. rujna 1997.

               1. listopada 1997.

               31. ožujka 1999.

               98/36/EZ

               31. prosinca 1998.

               1. siječnja 1999.

               1. siječnja 2000.

               1999/39/EZ

               30. lipnja 2000.

               30. lipnja 2000.

               1. srpnja 2002.

               2003/13/EZ

               6. ožujka 2004.

               6. ožujka 2004.

               6. ožujka 2005.

         PRILOG IX.
   KORELACIJSKA TABLICA

               Direktiva 96/5/EZ

               Ova Direktiva

               Članak 1. stavci 1., 2. i 3.

               Članak 1. stavci 1., 2. i 3.

               Članak 1. stavak 4., uvodne riječi

               Članak 2., uvodne riječi

               Članak 1. stavak 4. prva alineja

               Članak 2. točka (a)

               Članak 1. stavak 4. druga alineja

               Članak 2. točka (b)

               Članak 1. stavak 4. treća alineja

               Članak 2. točka (c)

               Članak 2.

               Članak 3.

               Članak 3.

               Članak 4.

               Članak 4.

               Članak 5.

               Članak 5.

               Članak 6.

               Članak 6. stavak 1.

               Članak 7. stavak 1.

               Članak 6. stavak 2. prvi podstavak

               Članak 7. stavak 2. prvi podstavak

               Članak 6. stavak 2. drugi podstavak

               Članak 7. stavak 4.

               Članak 6. stavak 2. treći podstavak

               Članak 7. stavak 2. drugi podstavak

               Članak 6. stavak 3. točka (a) prvi podstavak, uvodne riječi

               Članak 7. stavak 3., uvodne riječi

               Članak 6. stavak 3. točka (a) prvi podstavak, podtočka i.

               Članak 7. stavak 3. točka (a)

               Članak 6. stavak 3. točka (a) prvi podstavak, podtočka ii.

               Članak 7. stavak 3. točka (b)

               Članak 6. stavak 3.točka (a) drugi podstavak

               Članak 7. stavak 4.

               Članak 6. stavak 3. točka (b)

               Članak 7. stavak 5.

               Članak 6. stavak 4.

               Članak 7. stavak 6.

               Članak 7.

               Članak 8.

               Članak 8.

               —

               —

               Članak 9.

               Članak 9.

               Članak 10.

               Članak 10.

               Članak 11.

               Prilog I., uvodne riječi

               Prilog I., uvodne riječi

               Prilog I., točke 1., 2. i 3.

               Prilog I., točke 1., 2. i 3.

               Prilog I., točka 4.

               Prilog I., točka 4.

               Prilog I., točka 4.1.

               Prilog I., točka 4.1.

               Prilog I., točka 4.2.

               Prilog I., točka 4.2.

               Prilog I., točka 4.2.(a)

               Prilog I., točka 4.2., prva alineja

               Prilog I., točka 4.2.(b)

               Prilog I., točka 4.2., druga alineja

               Prilog I., točka 4.2.(c)

               Prilog I., točka 4.2., treća alineja

               Prilog I., točke 5. i 6.

               Prilog I., točke 5. i 6.

               Prilog II., uvodne riječi

               Prilog II., uvodne riječi

               Prilog II., točka 1.

               Prilog II., točka 1.

               Prilog II., točke 1.1.-1.3.

               Prilog II., točke 1.1.-1.3.

               Prilog II., točka 1.3. (a)

               Prilog II., točka 1.4.

               Prilog II., točka 1.4.

               Prilog II., točka 1.5.

               Prilog II., točka 1.4. (a)

               Prilog II., točka 1.6.

               Prilog II., točka 1.4.(b)

               Prilog II., točka 1.7.

               Prilog II., točka 1.5.

               Prilog II., točka 1.8.

               Prilog II., točke 2.-5.

               Prilog II., točke 2.-5.

               Prilog III.

               Prilog III.

               Prilog IV.

               Prilog IV.

               Prilog V.

               Prilog V.

               Prilog VI.

               Prilog I., točka 7. i Prilog II., točka 6.

               Prilog VII.

               Prilog VI.

               Prilog VIII.

               Prilog VII.

               —

               Prilog VIII.

               —

               Prilog IX.