title: Direktiva Vijeća 92/42/EEZ od 21. svibnja 1992. o zahtjevima za stupanj djelovanja novih toplovodnih kotlova na tekuća ili plinovita goriva

text:
               13/Sv. 057

               HR

               Službeni list Europske unije

               49

         31992L0042

               L 167/17

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               21.05.1992.

      DIREKTIVA VIJEĆA 92/42/EEZ
   od 21. svibnja 1992.
   o zahtjevima za stupanj djelovanja novih toplovodnih kotlova na tekuća ili plinovita goriva
   VIJEĆE EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice, a posebno njegov članak 100.a,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije (1),
   u suradnji s Europskim parlamentom (2),
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i socijalnog odbora (3),
   budući da Odluka 91/565/EEZ (4) omogućava promicanje energetske učinkovitosti u Zajednici sukladno Programu SAVE;
   budući da je bitno promicati mjere s ciljem postupnog uvođenja unutarnjeg tržišta u razdoblju do 31. prosinca 1992.; budući da unutarnje tržište obuhvaća područje bez unutarnjih granica u kojem je osigurano slobodno kretanje roba, ljudi, usluga i kapitala;
   budući da se Rezolucijom Vijeća od 15. siječnja 1985. o unaprjeđenju programa štednje energije u državama članicama (5) pozivaju države članice da provode i, ako je potrebno, povećaju svoje napore na promicanju racionalnijeg korištenja energije kroz daljnji razvoj integralnih politika štednje energije;
   budući da se Rezolucija Vijeća od 16. rujna 1986. bavi novim ciljevima energetske politike Zajednice u 1995. godini i približavanjem politika država članica (6), a posebno ciljem povećanja učinkovitosti konačne energetske potražnje za najmanje 20 %;
   budući da je člankom 130.r Ugovora utvrđeno da djelovanje Zajednice u vezi s okolišem treba imati za cilj osiguranje promišljenog i racionalnog korištenja prirodnih bogatstava;
   budući da je primjereno uzeti kao temelj visoku razinu zaštite iz prijedloga za približavanje odredbi utvrđenih zakonom ili drugim propisima u državama članicama koji se odnose na zdravlje, sigurnost, zaštitu okoliša i zaštitu potrošača;
   budući da je Rezolucijom Vijeća od 21. lipnja 1989. deklarirano „da Zajednica treba primjereno voditi računa o potencijalnim klimatskim promjenama koje su povezane s učinkom staklenika” (7), a u zaključcima Vijeća od 29. listopada 1990. navodi se da emisije CO2 u 2000. godini diljem Zajednice treba ustaliti na razini iz 1990. godine;
   budući da je velik značaj domaćeg i tercijarnog sektora na koji otpada najveći udio konačne energetske potrošnje u Zajednici;
   budući da će spomenuti sektor postajati sve značajniji kroz trendove širenja centralnog grijanja i općeg povećanja toplinske udobnosti;
   budući da je veća učinkovitost kotla u interesu potrošača; budući da će se štednja energije odraziti na smanjenje uvoza ugljikohidrata; budući da će smanjenje energetske ovisnosti Zajednice pozitivno djelovati na njezinu trgovinsku bilancu;
   budući da je Direktiva Vijeća 78/170/EEZ od 13. veljače 1978. o učinkovitosti toplinskih generatora za grijanje prostora i pripremu tople vode u novim ili postojećim neindustrijskim zgradama i o toplinskoj izolaciji distribucijskog sustava grijanja i tople sanitarne vode u novim neindustrijskim zgradama (8) potakla utvrđivanje bitno različitih razina učinkovitosti među državama članicama;
   budući da će zahtjev za visokom učinkovitošću toplovodnih kotlova umanjiti raspon tehničkih značajki opreme koja se plasira na tržištu, čime će se pojednostaviti serijska proizvodnja i doprinijeti ekonomiji razmjera; budući da izostanak mjere koja propisuje energetske zahtjeve na dovoljno visokoj razini može po uspostavi unutarnjeg tržišta imati za posljedicu značajan pad razina učinkovitosti instalacija za grijanje zbog prodora na tržište kotlova niske učinkovitosti;
   budući da se lokalni klimatski uvjeti, te energetske i stambene značajke građevina znatno razlikuju unutar Zajednice; budući da države članice moraju spomenutu različitost uzeti u obzir kod utvrđivanja uvjeta za puštanje u pogon kotlova prilikom provedbe ove Direktive; budući da spomenute okolnosti opravdavaju činjenicu da države članice u kojima su kotlovi kamina i kotlovi namijenjeni instaliranju u prostor boravka uvelike instalirani na dan usvajanja ove Direktive trebaju nastaviti odobravati, unutar određenih granica, plasman na svoja tržišta i puštanje u pogon takvih kotlova; budući da takva rješenja trebaju biti predmetom posebnog nadzora Komisije;
   budući da ova Direktiva koja je namijenjena uklanjanju tehničkih prepreka u pogledu učinkovitosti kotlova mora slijediti novi pristup utvrđen Rezolucijom Vijeća od 7. svibnja 1985. (9) koja posebno predviđa da je zakonsko usklađivanje ograničeno na usvajanje, a putem direktiva utemeljenih na članku 100. Ugovora o EEZ-u, bitnih zahtjeva kojima proizvodi plasirani na tržište moraju udovoljiti i da „spomenuti bitni zahtjevi trebaju biti dovoljno precizno formulirani kako bi se stvorile pravno obvezujuće obveze koje se mogu provoditi i kako bi se omogućilo tijelima koja izdaju uvjerenja da potvrde sukladnost proizvoda u pogledu narečenih zahtjeva, a u nedostatku normi”;
   uzimajući u obzir Direktivu 83/189/EEZ (10) o utvrđivanju postupaka obavješćivanja u području tehničkih normi i pravila,
   uzimajući u obzir Odluku 90/683/EEZ (11) o modulima za različite faze postupaka ocjene sukladnosti namijenjenima da se koriste u direktivama za tehničko usklađivanje,
   budući da kotlovi koji udovoljavaju zahtjevima za učinkovitost trebaju nositi CE oznaku sukladnosti i, ako je primjereno, oznake kako bi se unutar Zajednice omogućilo njihovo slobodno kretanje i puštanje u pogon u skladu s njihovom namjenom;
   imajući u vidu Direktivu 89/106/EEZ (12) o usklađivanju zakona i drugih propisa država članica koji se odnose na građevne proizvode,
   budući da treba utvrditi zahtjeve za učinkovitost radi poticanja racionalnog korištenja energije kako je propisano Direktivom Vijeća 90/396/EEZ od 29. lipnja 1990. o usklađivanju zakonodavstava država članica vezano uz uređaje u kojima izgaraju plinska goriva (13) za plinske kotlove iz ove Direktive,
   DONIJELO JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Ovom se Direktivom koja potpada pod Program SAVE za promicanje energetske učinkovitosti u Zajednici utvrđuju zahtjevi za učinkovitost koji se primjenjuju na nove toplovodne kotlove na tekuća ili plinovita goriva čiji nazivni učin nije manji od 4 kW i nije veći od 400 kW (u nastavku „kotlovi”).
   Članak 2.
   Za potrebe ove Direktive:

               —

                  kotao: kombinacija tijelo kotla – plamenik, namijenjen prijenosu izgaranjem oslobođene topline na vodu u kotlu,

               —

                  aparat:

                           —

                           tijelo kotla konstruirano za ugradnju plamenika,

                           —

                           plamenik konstruiran za ugradnju na tijelo kotla,

               —

                  nazivni učin (izražen u kW): maksimalni toplinski učin naveden od strane proizvođača, a koji se ostvaruje tijekom trajnog rada uz stupanj djelovanja koji je naveo proizvođač,

               —

                  stupanj djelovanja (izražen u %): omjer između toplinskog učina prenesenog na vodu u kotlu i umnoška donje ogrjevne moći kod stalnog tlaka goriva s potrošnjom izraženom količinom goriva u jedinici vremena,

               —

                  djelomično opterećenje (izraženo u %): omjer između stvarnog učina kotla koji radi intermitirajuće ili s učinom manjim od nazivnog učina i nazivnog učina,

               —

                  prosječna temperatura vode u kotlu: srednja vrijednost temperatura vode na ulazu i izlazu iz kotla,

               —

                  standardni kotao: kotao kod kojeg se prosječna temperatura vode može ograničiti konstrukcijom, koji ima oznaku sukladnosti i Izjavu o sukladnosti kojom je razvrstan u standardne kotlove,

               —

                  ugradbeni kotao: kotao koji se postavlja u nišu za kamin i namijenjen je za sustave centralnog grijanja kao dio kombinacije kotao/plinski kamin, koji ima oznaku sukladnosti i Izjavu o sukladnosti u kojoj je razvrstan u ugradbene kotlove,

               —

                  niskotemperaturni kotao: kotao koji može neprekidno raditi s temperaturom povratne vode od 35 do 40 °C, uz mogućnost pojave kondenzacije u određenim okolnostima, uključujući kondenzacijske kotlove na tekuća goriva, koji ima oznaku sukladnosti i Izjavu o sukladnosti kojom je razvrstan u niskotemperaturne kotlove,

               —

                  plinski kondenzacijski kotao: kotao u kojem se odvija stalna kondenzacija većeg dijela vodene pare sadržane u plinovima izgaranja, koji ima oznaku sukladnosti i Izjavu o sukladnosti kojom je razvrstan u kondenzacijske kotlove,

               —

                  etažni kotao: kotao s prirodnom cirkulacijom vode i otvorenom ekspanzijskom posudom predviđen za postavljanje u boravišni prostor, nazivnog učina manjeg od 37 kW, koji dio topline odaje preko stijenki kućišta u prostor u kojem je postavljen, koji ima oznaku sukladnosti i Izjavu o sukladnosti kojom je razvrstan u etažne kotlove. Takvi kotlovi moraju na kućištu imati jasnu oznaku da su namijenjeni za postavljanje samo u boravišni prostor.

         Članak 3.
   1.   Iz ove se Direktive isključuje sljedeće:

               —

               toplovodne kotlove na različite vrste goriva uključujući i kruta goriva,

               —

               opremu za brzu pripremu tople vode,

               —

               kotlove namijenjene za loženje gorivima čije se značajke bitno razlikuju od značajki uobičajenih tekućih i plinovitih goriva na tržištu (industrijski otpadni plin, bioplin itd.),

               —

               štednjake i aparate namijenjene ponajprije grijanju prostora u koji su postavljeni, a usputno i za zagrijavanje vode za centralno grijanje i potrošne vode,

               —

               aparate nazivnog učina manjeg od 6 kW koji koriste prirodnu cirkulaciju i namijenjeni su isključivo proizvodnji akumulirane potrošne tople vode,

               —

               kotlove koji se ne proizvode serijski.

         2.   Kod kotlova s dvojnom funkcijom, grijanje i priprema potrošne tople vode, zahtjevi za stupanj djelovanja iz članka 5. stavka 1. odnose se samo na funkciju grijanja.
   Članak 4.
   1.   Države članice ne smiju zabraniti, ograničiti ili spriječiti stavljanje na tržište ili u uporabu unutar svojeg državnog područja aparata i kotlova koji ispunjavaju zahtjeve ove Direktive, osim ako nije drukčije utvrđeno Ugovorom ili drugim direktivama ili odredbama Zajednice.
   2.   Države članice poduzimaju sve potrebne mjere kako bi osigurale da se kotlovi ne mogu staviti u uporabu ako ne udovoljavaju zahtjevima za učinkovitost iz članka 5. stavka 1. i uvjetima za stavljanje u uporabu koje države članice propisuju na temelju lokalnih klimatskih uvjeta i energetskih i stambenih značajki objekata.
   3.   Međutim, države članice u kojima su kotlovi kamina i/ili kotlovi za instaliranje u boravišni prostor uvelike rasprostranjeni na dan donošenja ove Direktive nastavljaju odobravati njihovo stavljanje u uporabu, pod uvjetom da njihova učinkovitost kako kod nazivnog kapaciteta tako i kod djelomičnog opterećenja od 30 % nije za više od 4 % manja od zahtjeva propisanih člankom 5. stavkom 1. za standardne kotlove.
   4.   Učinak odredbi stavaka 2. i 3. bit će pod stalnim nadzorom Komisije koja ga analizira u izvještaju koji se podnosi sukladno članku 10. U tu svrhu države članice dostavljaju Komisiji sve podatke koji su joj potrebni kako bi Vijeću podnijela prijedloge izmjena predviđenih spomenutim člankom, a radi osiguravanja na svaki način energetske učinkovitosti i slobodnog kretanja kotlova u Zajednici.
   Članak 5.
   1.   Kotlovi moraju udovoljavati sljedećim zahtjevima za stupanj djelovanja:

               —

               pri nazivnom učinu Pn i pri prosječnoj temperaturi vode u kotlu od 70 °C %,
               i

               —

               djelomično opterećenje, tj. radom pri djelomičnom učinu od 30 % na prosječnoj temperaturi vode u kotlu koja se mijenja ovisno o tipu kotla.

         Zahtjevi za korisnom učinkovitosti kojima treba udovoljiti definirani su u sljedećoj tablici:

               Vrsta kotla

               Raspon kapaciteta

               Učinkovitost kod nazivnog kapaciteta

               Učinkovitost kod djelomičnog opterećenja

               kW

               Prosječna temperatura vode u kotlu (u °C)

               Zahtjev za učinkovitost iskazan u %

               Prosječna temperatura vode u kotlu (u °C)

               Zahtjev za učinkovitost izražen u %

               Standardni kotlovi

               4 do 400

               70

               ≥ 84 + 2 logPn

               ≥ 50

               ≥ 80 + 3 logPn

               Niskotemperaturni kotlovi (14)

               4 do 400

               70

               ≥ 87,5 + 1,5 logPn

               40

               ≥ 87,5 + 1,5 logPn

               Plinski kondenzacijski kotlovi

               4 do 400

               70

               ≥ 91 + 1 logPn

               30 (15)

               ≥ 97 + 1 logPn

         2.   Usklađene norme koje se odnose na zahtjeve ove Direktive sastavljene na temelju ovlaštenja Komisije u skladu s Direktivom 83/189/EEZ i 88/182/EEZ (16) određuju, između ostalog, metode provjeravanja koje vrijede za proizvodnju i mjerenja. Odgovarajuće tolerancije moraju se uklopiti u razine učinkovitosti.
   Članak 6.
   1.   Sukladno postupcima propisanim člankom 7. države članice mogu donijeti odluku o primjeni posebnog sustava označivanja koji omogućava da se jasno ustanovi energetski učin kotlova. Spomenuti sustav primjenjuje se na kotlove čiji stupanj djelovanja prelazi zahtjeve za standardne kotlove utvrđene člankom 5. stavkom 1.
   Ako je njegov stupanj djelovanja pri nazivnom kapacitetu i učinkovitost pri djelomičnom opterećenju jednak ili veći od odgovarajućih vrijednosti za standardne kotlove, kotlu se dodjeljuje „
   ” utvrđen u Prilogu I. dijelu 2.
   Ako je njegov stupanj djelovanja pri nazivnom kapacitetu i učinkovitost pri djelomičnom opterećenju tri ili više stupnja viši od odgovarajućih vrijednosti za standardne kotlove, kotlu se dodjeljuje „
   ”.
   Svaki dodatni korak stupnja djelovanja jednak tri stupnja pri nazivnom kapacitetu i pri djelomičnom opterećenju omogućava dodjelu dodatnog „
   ” kao što je utvrđeno u Prilogu II.
   2.   Države članice ne smiju odobriti nikakvu drugu oznaku koja bi se mogla brkati s onima iz stavka 1.
   Članak 7.
   1.   Države članice smatraju da su kotlovi koji udovoljavaju usklađenim normama, a čiji su referentni brojevi objavljeni u Službenom listu Europskih zajednica i za koje su države članice objavile referentne brojeve nacionalnih normi kojima preuzimaju usklađene norme u suglasnosti s bitnim zahtjevima za stupanj djelovanja navedenim u članku 5. stavku 1. Takvi kotlovi mogu nositi oznaku sukladnosti CE iz Priloga 1. dijela 1. i u prilogu imati izjavu EZ-a o sukladnosti.
   2.   Usklađenost serijski proizvedenih kotlova potvrđuje se:

               —

               ispitivanjem stupnja djelovanja tipa kotla sukladno modulu B kako je opisano u Prilogu III.,

               —

               izjavom o sukladnosti s odobrenim tipom sukladno modulu C, D ili E kako je opisano u Prilogu IV.

         Za kotlove na plinovita goriva postupci za procjenu sukladnosti njihovog stupnja djelovanja oni su koji se koriste za procjenu sukladnosti sa zahtjevima sigurnosti utvrđenim Direktivom 90/396/EEZ o približavanju zakona država članica o napravama na plinovita goriva.
   3.   Kada se naprave koje se odvojeno stavljaju u promet plasiraju na tržište, iste moraju nositi oznaku sukladnosti CE i mora im se priložiti EZ izjava o sukladnosti kojom se definiraju parametri, koji im omogućavaju da po sklapanju dostignu razine korisnog djelovanja utvrđenog člankom 5. stavkom 1.
   4.   CE oznaka sukladnosti sa zahtjevima ove Direktive i s drugim odredbama koje se tiču odobrenja CE oznake sukladnosti, te natpisi navedeni u Prilogu I. postavljaju se na kotlove tako da budu vidljivi, lako čitljivi i neizbrisivi. Zabranjuje se na takve proizvode postavljati bilo koji drugi znak, natpis ili oznaku koja može izazvati zbrku s CE oznakom sukladnosti u smislu njezinog značenja ili izgleda.
   Članak 8.
   1.   Svaka država članica prijavljuje Komisiji i drugim državama članicama tijela koja je imenovala za izvršenje poslova u vezi s postupcima iz članka 7. (dalje u tekstu „prijavljena tijela”).
   Komisija dodjeljuje identifikacijske brojeve takvim tijelima i o tome obavješćuje države članice.
   Popise prijavljenih tijela Vijeće objavljuje u Službenom listu Europskih zajednica i stalno ih ažurira.
   2.   Države članice provode minimalne kriterije propisane Prilogom V. za imenovanje takvih tijela. Za tijela koja udovoljavaju kriterijima utvrđenim odgovarajućim usklađenim normama smatra se da udovoljavaju kriterijima utvrđenim navedenim Prilogom.
   3.   Država članica koja je prijavila određeno tijelo mora povući takvu prijavu ako utvrdi da spomenuto tijelo više ne udovoljava kriterijima iz stavka 2. O tome odmah obavješćuje druge države članice i Komisiju i povlači prijavu.
   Članak 9.
   1.   Države članice donose i objavljuju odredbe potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 1. siječnja 1993. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.
   One te odredbe primjenjuju od 1. siječnja 1994.
   Kada države članice donose ove odredbe, odredbe prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
   2.   Do 31. prosinca 1997. države članice dozvolit će stavljanje na tržište i u uporabu aparata koji udovoljavaju nacionalnim propisima i programima na snazi unutar njihovog državnog područja na dan donošenja ove Direktive.
   Članak 10.
   Tri godine po provedbi ove Direktive Komisija podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o postignutim rezultatima. Tom se izvješću prilažu prijedlozi za moguće izmjene Direktive u svjetlu tih rezultata i tehnoloških dostignuća.
   Članak 11.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 21. svibnja 1992.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         Luis MIRA AMARAL

      (1)  SL C 292, 22.11.1990., str. 8.

      (2)  SL C 129, 20.5.1991., str. 97., i SL C 94, 13.4.1992.

      (3)  SL C 102, 18.4.1991., str. 46.

      (4)  SL L 307, 8.11.1991., str. 34.

      (5)  SL C 20, 22.1.1985., str. 1.

      (6)  SL C 241, 25.9.1986., str. 1.

      (7)  SL C 183, 20.7.1989., str. 4.

      (8)  SL L 52, 23.2.1978., str. 32. Direktiva kako je izmijenjena Direktivom 82/885/EEZ (SL L 378, 31.12.1982., str. 19.).

      (9)  SL C 136, 4.6.1985., str. 1.

      (10)  SL L 109, 26.4.1983., str. 8., Direktiva kako je zadnje izmijenjena Odlukom 90/230/EEZ (SL L 128, 18.5.1990., str. 15.).

      (11)  SL L 380, 31.12.1990., str. 13.

      (12)  SL L 40, 11.2.1989., str. 12.

      (13)  SL L 196, 26.7.1990., str. 15.

      (14)  Uključujući kondenzacijske kotlove na tekuća goriva.

      (15)  Temperatura dobave vode iz kotla.

      (16)  SL L 81, 26.3.1988., str. 75.

   PRILOG I.
   OZNAKE SUKLADNOSTI I DODATNI POSEBNI ZNAKOVI
   1.   CE oznaka sukladnosti
   Oznaka sukladnosti sastoji se od slova CE kako je prikazano u nastavku i posljednje dvije znamenke godine u kojoj je oznaka postavljena.

   2.   Dodatna posebna obilježja
   Oznaka energetske učinkovitosti dodijeljena sukladno članku 6. ove Direktive sastoji se od sljedećeg simbola:

   PRILOG II.
   DODJELA ZNAKA ZA ENERGETSKU UČINKOVITOSTI
   Zahtjevi za stupnjeve djelovanja kojima treba udovoljiti pri nazivnom učinu i pri djelomičnom opterećenju od 0,3 Pn

               Znak

               Zahtjev za stupnjeve djelovanja pri nazivnom učinu Pn i pri prosječnoj temperaturi vode u kotlu od 70 °C %

               Zahtjev za stupnjeve djelovanja pri djelomičnom opterećenju od 0,3 Pn pri prosječnoj temperaturi vode u kotlu od ≥ 50 °C %

               ≥ 84 + 2 log Pn

               ≥ 84 + 3 log Pn

               ≥ 87 + 2 log Pn

               ≥ 83 + 3 log Pn

               ≥ 90 + 2 log Pn

               ≥ 86 + 3 log Pn

               ≥ 93 + 2 log Pn

               ≥ 89 + 3 log Pn

         PRILOG III.
   Modul B: EZ pregled tipa
   1.   Ovim se modulom opisuje postupak kojim tijelo za ocjenu sukladnosti provjerava i potvrđuje da reprezentativni uzorak predviđen za proizvodnju zadovoljava zahtjeve ove Direktive.
   2.   Zahtjev za EZ pregled tipa proizvođač ili njegov ovlašteni predstavnik sa sjedištem unutar Zajednice podnosi tijelu za ocjenu sukladnosti po vlastitom izboru.
   Zahtjev mora sadržavati:

               —

               ime i adresu proizvođača i, ako je zahtjev podnesen od strane ovlaštenog predstavnika, dodatno ime i adresu,

               —

               pisanu izjavu da isti zahtjev nije podnesen nekom drugom tijelu za ocjenu sukladnosti,

               —

               tehničku dokumentaciju opisanu u dijelu 3.

         Podnositelj mora tijelu za ocjenu sukladnosti podnijeti reprezentativni uzorak predmetnog proizvoda (dalje u tekstu: tip). U slučaju da to zahtijeva program ispitivanja, tijelo za ocjenu sukladnosti može zahtijevati veći broj uzoraka.
   3.   Tehnička dokumentacija mora omogućiti ocjenu sukladnosti kotlova i aparata sa zahtjevima Direktive. Tehnička dokumentacija treba u mjeri koliko je to potrebno za ocjenu sukladnost sadržavati:

               —

               opis tipa,

               —

               sklopni crtež, radioničke crteže te sheme sastavnih dijelova, podsklopova, način povezivanja itd.,

               —

               opise i objašnjenja potrebna za razumijevanje navedenih crteža i shema te načina rada kotlova i aparata,

               —

               popis normi iz članka 5. stavka 2. koje su primijenjene u cijelosti ili samo djelomično te opise rješenja kojima se udovoljilo bitnim zahtjevima ove Direktive kada norme iz članka 5. nisu primijenjene,

               —

               rezultate proračuna konstrukcije, izvršenih ispitivanja itd.,

               —

               izvještaje ispitivanja.

         4.   Tijelo za ocjenu sukladnosti mora:

               4.1.

               provjeriti tehničku dokumentaciju, potvrditi da je tip proizveden u skladu s takvom dokumentacijom te identificirati sastavne dijelove konstruirane u skladu s odgovarajućim zahtjevima normi iz članka 5. stavka 2. kao i one na koje zahtjevi tih normi nisu primijenjeni;

               4.2.

               provesti ili dati provesti odgovarajuće preglede i potrebna ispitivanja kako bi utvrdilo udovoljavaju li rješenja koja je proizvođač donio bitnim zahtjevima iz članka 5. stavka 2. Direktive;

               4.3

               provesti ili dati provesti odgovarajuće preglede i potrebna ispitivanja kako bi utvrdilo da li se, u slučaju kada proizvođač odabere primjenu određenih normi, te norme uistinu primjenjuju;

               4.4.

               dogovoriti s podnositeljem mjesto gdje će se izvršiti pregledi i potrebna ispitivanja.

         5.   Ako tip udovoljava odgovarajućim odredbama ove Direktive, tijelo za ocjenu sukladnosti izdaje podnositelju zahtjeva EZ certifikat o ispitivanju tipa. Certifikat sadrži ime i adresu proizvođača, zaključke pregleda i podatke potrebne za identifikaciju odobrenog tipa.
   Popis odgovarajućih dijelova tehničke dokumentacije mora se priložiti certifikatu, a jedan primjerak mora zadržati tijelo za ocjenu sukladnosti.
   U slučaju da tijelo za ocjenu sukladnosti odbije proizvođaču ili njegovom ovlaštenom predstavniku sa sjedištem u Zajednici izdati certifikat o pregledu tipa, ono mora dati detaljne razloge za odbijanje i upute o pravnom lijeku.
   Potrebno je osigurati mogućnost žalbe na odluku.
   6.   Podnositelj mora obavijestiti tijelo za ocjenu sukladnosti kod kojeg se nalazi tehnička dokumentacija koja se odnosi na certifikat o pregledu tipa o svim izmjenama na odobrenom kotlu ili aparatu. U slučaju kada one mogu utjecati na sukladnost s bitnim zahtjevima ili propisanim uvjetima rada potrebno je provesti dodatno potvrđivanje. Ova se dodatna potvrda izdaje u obliku dodatka izvornom certifikatu o pregledu tipa.
   7.   Svako tijelo za ocjenu sukladnosti mora ostalim tijelima za ocjenu sukladnosti dostaviti odgovarajuće informacije u vezi s izdanim i povučenim EZ certifikatima o pregledu tipa i dodacima.
   8.   Ostala tijela za ocjenu sukladnosti mogu dobiti preslike EZ certifikata o pregledu tipa i/ili njihove dodatke. Prilozi uvjerenjima moraju se ostalim prijavljenim tijelima staviti na raspolaganje.
   9.   Proizvođač ili njegov ovlašteni predstavnik sa sjedištem unutar Zajednice mora s tehničkom dokumentacijom čuvati preslike EZ certifikata o pregledu tipa i njihove dodatke u trajanju od 10 godina od zadnjeg datuma izrade predmetnog proizvoda.
   Kada niti proizvođač, a niti njegov ovlašteni predstavnik nemaju sjedište unutar Zajednice, obvezu čuvanja tehničke dokumentacije na raspolaganju ima osoba koja stavlja proizvod na tržište Zajednice.
   PRILOG IV.
   Modul C: Sukladnost s tipom
   1.   U ovom se modulu opisuje onaj dio postupka kojim proizvođač ili njegov ovlašteni predstavnik sa sjedištem unutar Zajednice osigurava i izjavljuje da su predmetni aparati u skladu s tipom opisanim u EZ certifikatu o pregledu tipa i da udovoljavaju odgovarajućim zahtjevima ove Direktive. Proizvođač mora postaviti CE oznaku sukladnosti na svaki aparat i izdati pisanu Izjavu o sukladnosti.
   2.   Proizvođač mora učiniti sve da proces proizvodnje osigura sukladnost s tipom opisanim u EZ certifikatu o pregledu tipa i zahtjevima za stupanj djelovanja iz ove Direktive.
   3.   Proizvođač ili njegov ovlašteni predstavnik mora zadržati presliku Izjave o sukladnosti deset godina nakon proizvedenog posljednjeg komada predmetnog proizvoda.
   Kada niti proizvođač, a niti njegov ovlašteni predstavnik nemaju sjedište unutar Zajednice, obvezu čuvanja tehničke dokumentacije na raspolaganju ima osoba koja stavlja proizvod na tržište Zajednice.
   4.   Tijelo za ocjenu sukladnosti koje je proizvođač odabrao mora obaviti ili dati obaviti preglede proizvoda u nasumice odabranim intervalima. Odgovarajući uzorak gotovih proizvoda koji je tijelo za ocjenu sukladnosti uzelo kod proizvođača pregledava se i provode se ispitivanja, definirana u odgovarajućoj normi ili normama iz članka 5. stavka 2. ili se provode jednakovrijedna ispitivanja kako bi se provjerila sukladnost proizvoda sa zahtjevima odgovarajuće Direktive. Ako jedan ili više pregledanih uzoraka proizvoda nije sukladno, tijelo za ocjenu sukladnosti mora poduzeti odgovarajuće mjere.
   Modul D: Osiguravanje kvalitete proizvodnje
   1.   Ovim se modulom opisuje postupak kojim proizvođač koji zadovoljava obveze iz točke 2. osigurava i izjavljuje da su predmetni aparati sukladni s tipom opisanim u certifikatu o pregledu tipa i da zadovoljavaju zahtjeve ove Direktive. Proizvođač postavlja oznaku sukladnosti na svaki aparat i daje pisanu Izjavu o sukladnosti. CE oznaci sukladnosti pridodaje identifikacijski broj tijela za ocjenu sukladnosti odgovornog za nadzor kako je određeno točkom 4.
   2.   Proizvođač mora provoditi odobreni sustav kvalitete za proizvodnju, završnu kontrolu i ispitivanja kako je određeno točkom 3. i mora biti podvrgnut nadzoru kako je određeno točkom 4.
   3.   Sustav kvalitete
   3.1.   Proizvođač mora tijelu za ocjenu sukladnosti odabranom prema vlastitom izboru podnijeti zahtjev za ocjenu sustava kvalitete za predmetne aparate.
   Zahtjev mora sadržavati:

               —

               sve potrebne podatke za kategoriju aparata,

               —

               dokumentaciju koja se odnosi na sustav kvalitete,

               —

               tehničku dokumentaciju za odobreni tip i kopiju EZ certifikata o pregledu tipa.

         3.2.   Sustav kvalitete mora osigurati sukladnost aparata s tipom opisanim u certifikatu o pregledu tipa, te sa zahtjevima iz ove Direktive.
   Svi elementi sustava kvalitete, zahtjevi i odredbe koje je usvojio proizvođač moraju biti sustavno i uredno dokumentirani u obliku pisanih odredaba, postupaka i uputa. Ova dokumentacija sustava kvalitete mora omogućiti razumijevanje programa kvalitete, planova, priručnika i zapisa o kvaliteti.
   Posebno mora sadržavati odgovarajući opis:

               —

               ciljeva kvalitete te organizacijske strukture, odgovornosti i ovlasti uprave vezano za kvalitetu proizvoda,

               —

               postupaka proizvodnje i kontrole kvalitete, postupaka osiguranja kvalitete i sustavnih mjera u proizvodnji koje će se koristiti,

               —

               pregleda i ispitivanja koji će se provesti prije, za vrijeme i nakon proizvodnje, te učestalosti njihova provođenja,

               —

               zapise o kvaliteti, kao što su inspekcijski izvještaji i podaci o ispitivanjima, podaci o umjeravanju, te izvještaji koji se odnose na kvalifikacije i odobrenja određenog osoblja,

               —

               načina praćenja postizanja odgovarajuće kvalitete, te učinkovitost sustava kvalitete.

         3.3.   Tijelo za ocjenu sukladnosti mora ocijeniti sustav kvalitete kako bi utvrdilo zadovoljava li zahtjeve iz točke 3.2. Ono mora pretpostaviti sukladnost s onim zahtjevima u odnosu na sustave kvalitete koji provode relevantnu usklađenu normu. Najmanje jedan član tima za ocjenu mora imati potrebno iskustvo za ocjenjivanje tehnologija za predmetne aparate. Postupak ocjenjivanja mora uključivati inspekcijski posjet prostorima proizvođača.
   Proizvođača se mora obavijestiti o rezultatima pregleda. Obavijest mora sadržavati zaključke provjera i obrazloženu odluku o ocjeni.
   3.4.   Proizvođač se obvezuje da će ispuniti obveze koje proizlaze iz odobrenog sustava kvalitete, te da isti bude zadovoljavajući i učinkovit.
   Proizvođač ili njegov ovlašteni predstavnik mora obavijestiti tijelo za ocjenu sukladnosti koje je odobrilo sustav kvalitete o bilo kakvim promjenama koje namjerava izvršiti na sustavu kvalitete.
   Tijelo za ocjenu sukladnosti mora ocijeniti predložene izmjene i odlučiti hoće li izmijenjeni sustav kvalitete i dalje zadovoljavati zahtjeve iz točke 3.2. ili je potrebno ponovno izvršiti postupak ocjenjivanja.
   Svoju odluku mora dostaviti proizvođaču. Obavijest mora sadržavati zaključke pregleda, te obrazloženu odluku o ocjeni.
   4.   Nadzor u nadležnosti tijela za ocjenu sukladnosti
   4.1.   Svrha nadzora je provjera ispunjava li proizvođač u potpunosti obveze koje proizlaze iz odobrenog sustava kvalitete.
   4.2.   Proizvođač mora tijelu za ocjenu sukladnosti u svrhu inspekcije dozvoliti pristup mjestima proizvodnje, kontrole, ispitivanja i skladištenja, te pružiti sve potrebne informacije, a posebno:

               —

               dokumentaciju sustava kvalitete,

               —

               zapise vezane za kvalitetu, kao što su inspekcijski izvještaji i podaci o ispitivanjima, podatke o umjeravanju, te izvještaje koji se odnose na kvalifikacije i odobrenja za osoblje itd.

         4.3.   Tijelo za ocjenu sukladnosti mora provoditi periodična ocjenjivanja kako bi bilo sigurno da proizvođač održava i primjenjuje sustav kvalitete, te mora proizvođaču dostaviti izvještaj o ocjenjivanju.
   4.4.   Osim toga, tijelo za ocjenu sukladnosti može nenajavljeno posjetiti proizvođača. Za vrijeme takvih posjeta, ako je potrebno, tijelo za ocjenu sukladnosti može provesti ili dati provesti ispitivanja kako bi provjerilo djelotvornost sustava kvalitete. Tijelo za ocjenu sukladnosti mora proizvođaču dostaviti izvještaj o posjeti, te izvještaj o ispitivanju ako je ono provedeno.
   5.   Deset godina nakon proizvodnje posljednjeg komada tlačne opreme, proizvođač mora moći staviti na raspolaganje sljedeće:

               —

               dokumentaciju iz druge alineje točke 3.1.,

               —

               promjene iz drugog stavka točke 3.4.,

               —

               odluke i izvještaje tijela za ocjenu sukladnosti koji su navedeni u posljednjem stavku točke 3.4. te u točkama 4.3. i 4.4.

         6.   Tijelo za ocjenu sukladnosti mora dostaviti ministarstvu nadležnom za gospodarstvo i nadležnim inspekcijskim tijelima odgovarajuće informacije koje se odnose na povučena odobrenja za sustav kvalitete, a na zahtjev i o izdanim odobrenjima za sustav kvalitete.
   Modul E: Osiguravanje kvalitete proizvoda
   1.   Ovaj modul opisuje postupak kojim proizvođač koji udovoljava obvezama iz dijela 2. osigurava i deklarira da su kotlovi i aparati sukladni tipu opisanom u EZ certifikatu o pregledu tipa. Proizvođač mora na svaki kotao i napravu postaviti CE oznaku sukladnosti i dati pisanu Izjavu o sukladnosti. Uz oznaku sukladnosti obavezno se dodaje i identifikacijski broj tijela za ocjenu sukladnosti odgovornog za nadzor kako je određeno u dijelu 4.
   2.   Proizvođač mora provoditi odobren sustav kvalitete proizvodnje za završnu kontrolu i ispitivanja kako je određeno u dijelu 3. Mora biti podvrgnut nadzoru kako je određeno u dijelu 4.
   3.   Sustav kvalitete
   3.1.   Proizvođač mora podnijeti zahtjev za ocjenu sustava kvalitete tijelu za ocjenu sukladnosti odabranom po vlastitom izboru.
   Zahtjev mora sadržavati:

               —

               sve potrebne podatke o predmetnim kotlovima i aparatima,

               —

               dokumentaciju koja se odnosi na sustav kvalitete,

               —

               tehničku dokumentaciju za odobreni tip te kopiju certifikata o pregledu tipa.

         3.2.   U okviru sustava kvalitete mora se provjeriti svaki kotao ili aparat te se moraju provesti odgovarajuća ispitivanja kako je utvrđeno u odgovarajućim normama navedenim u članku 5. ove Direktive, ili istovrijedna ispitivanja. Svi elementi sustava kvalitete, zahtjevi i odredbe koje je usvojio proizvođač moraju biti sustavno i uredno dokumentirani u obliku pisanih odredaba, postupaka i uputa. Ova dokumentacija sustava kvalitete mora osigurati razumjevanje programa kvalitete, planova, priručnika i zapisa o kvaliteti.
   Posebno mora sadržavati odgovarajući opis:

               —

               ciljeva kvalitete te organizacijske strukture, odgovornosti i ovlasti uprave u odnosu na kvalitetu proizvoda,

               —

               pregleda i ispitivanja koji će se provesti nakon proizvodnje,

               —

               načina praćenja učinkovitosti sustava kvalitete,

               —

               zapisa o kvaliteti, kao što su izvještaji o kontroli i podaci o ispitivanjima, podaci o umjeravanju te izvještaji koji se odnose na kvalifikacije i odobrenja određenog osoblja itd.

         3.3.   Tijelo za ocjenu sukladnosti mora ocijeniti sustav kvalitete kako bi utvrdilo udovoljava li zahtjevima iz točke 3.2. Ono mora pretpostaviti sukladnost s onim zahtjevima u odnosu na sustave kvalitete koji provode relevantnu usklađenu normu.
   Najmanje jedan član tima za ocjenjivanje mora imati iskustva u ocjenjivanju tehnologija za predmetne kotlove i aparate. Postupak ocjenjivanja mora uključivati inspekcijsku posjetu prostorima proizvođača.
   Proizvođača se mora obavijestiti o rezultatima pregleda. Obavijest mora sadržavati zaključke pregleda i obrazloženu odluku o ocjeni.
   3.4.   Proizvođač se obvezuje da će ispuniti obveze koje proizlaze iz odobrenog sustava kvalitete te osigurati da bude zadovoljavajući i učinkovit.
   Proizvođač ili njegov ovlašteni predstavnik mora obavijestiti tijelo za ocjenu sukladnosti koje je odobrilo sustav kvalitete o bilo kakvim promjenama koje namjerava izvršiti na sustavu kvalitete.
   Tijelo za ocjenu sukladnosti mora ocijeniti predložene promjene i odlučiti hoće li izmijenjeni sustav kvalitete i dalje zadovoljavati zahtjeve iz točke 3.2. ili je potrebno ponovno izvršiti postupak ocjenjivanja.
   Svoju odluku mora dostaviti proizvođaču. Obavijest mora sadržavati zaključke ispitivanja te obrazloženu odluku o ocjeni.
   4.   Nadzor u nadležnosti tijela za ocjenu sukladnosti
   4.1.   Svrha je nadzora provjera izvršava li proizvođač pravilno obveze koje proizlaze iz odobrenog sustava kvalitete.
   4.2.   Proizvođač mora tijelu za ocjenu sukladnosti u svrhu inspekcije dozvoliti pristup mjestima proizvodnje, kontrole, ispitivanja i skladištenja te pružiti sve potrebne informacije, a posebno:

               —

               dokumentaciju sustava kvalitete,

               —

               tehničku dokumentaciju,

               —

               zapise vezane za kvalitetu, kao što su izvještaji o kontroli i podaci o ispitivanjima, podaci o umjeravanju te izvještaje koji se odnose na kvalifikacije i odobrenja određenog osoblja itd.

         4.3.   Tijelo za ocjenu sukladnosti mora provoditi periodično ocjenjivanje kako bi bilo sigurno da proizvođač održava i primjenjuje sustav kvalitete te mora proizvođaču dostaviti izvještaj o ocjenjivanju.
   4.4.   Pored toga, tijelo za ocjenu sukladnosti može nenajavljeno posjetiti proizvođača. Za vrijeme takvih posjeta, ako je potrebno, tijelo za ocjenu sukladnosti može provesti ili dati provesti ispitivanja kako bi potvrdilo djelotvornost sustava kvalitete. Tijelo za ocjenu sukladnosti mora proizvođaču dostaviti izvještaj o posjeti te izvještaj o ispitivanju ako je ono provedeno.
   5.   Deset godina nakon proizvodnje posljednjeg komada tlačne opreme, proizvođač mora moći staviti na raspolaganje sljedeće:

               —

               dokumentaciju iz treće alineje 3.1.,

               —

               izmjene iz drugog stavka 3.4.,

               —

               odluke i izvještaje tijela za ocjenu sukladnosti koje su navedene zadnjem stavku 3.4. te u 4.3. i 4.4.

         6.   Svako prijavljeno tijelo mora dostaviti ostalim tijelima za ocjenu sukladnosti odgovarajuće informacije o povučenim ili izdanim odobrenjima za sustav kvalitete.
   PRILOG V.
   Minimalni kriteriji koje je potrebno zadovoljiti pri ovlašćivanju tijela za ocjenu sukladnosti
   1.   Tijelo, odgovorna osoba i osoblje odgovorno za provođenje postupaka ocjenjivanja i ovjere ne mogu biti konstruktor, proizvođač, dobavljač, montažer ili korisnik kotlova i aparata nad kojima to tijelo vrši inspekciju, a niti ovlašteni predstavnik tih strana. Oni ne smiju biti izravno uključeni u konstrukciju, izradu, marketing ili održavanje kotlova i aparata, a niti mogu predstavljati strane koje su uključene u te aktivnosti. To ne isključuje mogućnost razmjene tehničkih informacija između proizvođača kotlova i aparata i tijela za ocjenu sukladnosti.
   2.   Tijelo i njegovo osoblje moraju provoditi postupke ocjenjivanja i ovjere s najvećim stupnjem profesionalnog pristupa i stručne odgovornosti te ne smiju biti pod pritiskom ili utjecajem, posebno ne financijskim, od strane osoba ili grupa u čijem su interesu rezultati inspekcije, a što bi moglo utjecati na njihov sud ili rezultate ovjere.
   3.   Tijelo mora raspolagati potrebnim osobljem i posjedovati potrebne prostore kako bi bilo u mogućnosti pravilno izvršiti zadatke tehničke i administrativne prirode vezano za inspekcije i nadzor te također mora imati pristup opremi potrebnoj za provedbu postupaka i ovjeru.
   4.   Osoblje odgovorno za inspekciju mora imati sljedeće:

               —

               odgovarajuće stručno i profesionalno obrazovanje,

               —

               adekvatno poznavanje zahtjeva inspekcija koje izvršava te iskustvo na tom području,

               —

               sposobnost potrebnu za izdavanje certifikata, zapisa i izvještaja koji pokazuju da je inspekcija provedena.

         5.   Nepristranost osoblja zaduženog za inspekciju mora biti zajamčena. Njihova naknada ne smije ovisiti o broju provedenih inspekcija, a niti o dobivenim rezultatima.
   6.   Tijelo mora sklopiti ugovor o osiguranju od odgovornosti osim ako njegovu odgovornost ne preuzme država u skladu s nacionalnim zakonom ili ako sama država nije izravno odgovorna za inspekcije.
   7.   Osoblje tijela mora poštovati tajnost informacija koje dobije prilikom izvršavanja zadataka (osim prema nadležnim administrativnim tijelima države u kojoj se odvijaju njihove aktivnosti) u okviru ove Direktive ili bilo koje odredbe nacionalnog zakona koja mu omogućuje djelovanje.


title: Direktiva Vijeća 97/81/EZ od 15. prosinca 1997. o Okvirnom sporazumu o radu s nepunim radnim vremenom koji su sklopili UNICE, CEEP i ETUC

text:
               05/Sv. 003

               HR

               Službeni list Europske unije

               131

         31997L0081

               L 014/9

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               15.12.1997.

      DIREKTIVA VIJEĆA 97/81/EZ
   od 15. prosinca 1997.
   o Okvirnom sporazumu o radu s nepunim radnim vremenom koji su sklopili UNICE, CEEP i ETUC
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Sporazum o socijalnoj politici priložen Protokolu (br. 14) o socijalnoj politici, u Prilogu Ugovoru o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 4. stavak 2.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,

               (1)

               budući da su na temelju Protokola o socijalnoj politici, koji je priložen Ugovoru o osnivanju Europske zajednice, države članice, osim Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske (dalje u tekstu „države članice”), u želji da nastave put koji je zacrtan u Socijalnoj povelji iz 1989., sklopile Sporazum o socijalnoj politici.

               (2)

               Budući da socijalni partneri mogu, u skladu s člankom 4. stavkom 2. Sporazuma o socijalnoj politici, zajednički zatražiti da se sporazumi na razini Zajednice provode na temelju odluke Vijeća na prijedlog Komisije.

               (3)

               Budući da je u točki 7. Povelje Zajednice o temeljnim socijalnim pravima radnika propisano, između ostalog, da „dovršetak unutarnjeg tržišta mora dovesti do poboljšanja životnih i radnih uvjeta radnika u Europskoj zajednici. Taj proces mora biti rezultat usklađivanja tih uvjeta na putu prema napretku, a posebno se odnosi na […] oblike zaposlenja koji nisu uređeni ugovorima na neodređeno vrijeme, kao što su rad na određeno vrijeme, rad s nepunim radnim vremenom, privremeni rad i sezonski rad”.

               (4)

               Budući da Vijeće još nije donijelo odluku o prijedlogu Direktive o određenim radnim odnosima s obzirom na narušavanje tržišnog natjecanja (1) kako je izmijenjena (2), niti o prijedlogu Direktive o određenim radnim odnosima s obzirom na radne uvjete (3).

               (5)

               Budući da je u zaključcima Europskog vijeća iz Essena naglašena potreba da se poduzmu mjere za poticanje zapošljavanja i jednakih mogućnosti za žene i muškarce, kao i mjere za povećanje intenzivnosti zapošljavanja rasta, posebno uvođenjem fleksibilnije organizacije posla koja ispunjava želje radnika i zahtjeve konkurentnosti.

               (6)

               Budući da se Komisija, u skladu s člankom 3. stavkom 2. Sporazuma o socijalnoj politici, savjetovala sa socijalnim partnerima o mogućem smjeru djelovanja Zajednice u pogledu kliznog radnog vremena i sigurnosti radnih mjesta.

               (7)

               Budući da se Komisija, smatrajući nakon tog savjetovanja da je djelovanje Zajednice poželjno, sa socijalnim partnerima na razini Zajednice još jednom savjetovala o sadržaju planiranog prijedloga, u skladu s člankom 3. stavkom 3. navedenog Sporazuma.

               (8)

               Budući da su socijalni partneri (Unija industrijskih saveza europskih poslodavaca (UNICE), Europski centar poduzeća s javnim udjelom (CEEP) i Europska konfederacija sindikata (ETUC)) u svojem zajedničkom pismu od 19. lipnja 1996. Komisiji priopćile svoju namjeru da pokrenu postupak predviđen člankom 4. Sporazuma o socijalnoj politici; budući da su u zajedničkom pismu od 12. ožujka 1997. od Komisije zatražile dodatna tri mjeseca; budući da je Komisija odobrila taj zahtjev.

               (9)

               Budući da su navedene organizacije 6. lipnja 1997. sklopile Okvirni sporazum o radu s nepunim radnim vremenom; budući da su Komisiji proslijedile svoj zajednički zahtjev za provedbu tog Okvirnog sporazuma, u skladu s člankom 4. stavkom 2. Sporazuma o socijalnoj politici.

               (10)

               Budući da je Vijeće u svojoj Rezoluciji od 6. prosinca 1994. o određenim izgledima socijalne politike Europske unije: doprinos gospodarskoj i socijalnoj konvergenciji u Uniji (4), pozvalo socijalne partnere da iskoriste mogućnosti sklapanja sporazuma, s obzirom da su oni u načelu bliži društvenoj stvarnosti i problemima.

               (11)

               Budući da su stranke potpisnice željele sklopiti Okvirni sporazum o radu s nepunim radnim vremenom u kojem bi bila navedena opća načela i minimalni zahtjevi za rad s nepunim radnim vremenom; budući da su iskazale želju da uspostave opći okvir za uklanjanje diskriminacije radnika koji rade nepuno radno vrijeme i doprinesu razvoju mogućnosti za rad s nepunim radnim vremenom na temelju koji je prihvatljiv i za poslodavce i za radnike.

               (12)

               Budući da su socijalni partneri željeli posvetiti posebnu pažnju radu s nepunim radnim vremenom, ali su objasnili i da im je namjera procijeniti postoji li potreba za sličnim sporazumima za druge fleksibilne oblike rada.

               (13)

               Budući da su u zaključcima Europskog vijeća iz Amsterdama čelnici država i vlada Europske unije odlučno prihvatili Sporazum o radu s nepunim radnim vremenom, koji su sklopili socijalni partneri.

               (14)

               Budući da je primjereno sredstvo za provedbu Okvirnog sporazuma Direktiva u smislu članka 189. Ugovora; budući da to sredstvo obvezuje države članice u smislu rezultata koji je potrebno ostvariti, prepustivši nacionalnim tijelima izbor oblika i metoda.

               (15)

               Budući da, u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti koja su navedena u članku 3.b Ugovora, ciljeve ove Direktive države članice ne mogu ostvariti na zadovoljavajući način te se ti ciljevi dakle mogu bolje ostvariti na razini Zajednice; budući da se ovom Direktivom ne čini više od onog što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

               (16)

               Budući da, što se tiče pojmova koji se koriste u Okvirnom sporazumu, a u njemu nisu posebno definirani, ova Direktiva prepušta državama članicama da ih definiraju u skladu s nacionalnim pravom i praksom kao što je slučaj drugih direktiva o socijalnoj politici u kojima se koriste slični pojmovi, pod uvjetom da navedene definicije poštuju sadržaj Okvirnog sporazuma.

               (17)

               Budući da je Komisija izradila nacrt prijedloga Direktive u skladu sa svojim Priopćenjem od 14. prosinca 1993. o provedbi Protokola (br. 14) o socijalnoj politici i Priopćenjem od 18. rujna 1996. o razvoju društvenog dijaloga na razini Zajednice, s obzirom na predstavnički status stranaka potpisnica i zakonitost svake klauzule Okvirnog sporazuma.

               (18)

               Budući da je Komisija izradila nacrt prijedloga Direktive, u skladu s člankom 2. stavkom 2. Sporazuma o socijalnoj politici, prema kojem se direktivama na području socijalne politike „ne propisuju administrativna, financijska i pravna ograničenja koja bi priječila osnivanje i razvoj malog i srednjeg poduzetništva”.

               (19)

               Budući da je Komisija, u skladu sa svojim Priopćenjem od 14. prosinca 1993. o primjeni Protokola (br. 14) o socijalnoj politici, obavijestila Europski parlament uputivši mu tekst svojeg prijedloga Direktive, koji sadrži Okvirni sporazum.

               (20)

               Budući da je Komisija također obavijestila Gospodarski i socijalni odbor.

               (21)

               Budući da je u članku 6. stavku 1. Okvirnog sporazuma propisano da države članice i/ili socijalni partneri mogu održati ili uvesti povoljnije odredbe.

               (22)

               Budući da je u članku 6. stavku 2. Okvirnog sporazuma propisano da provedba ove Direktive ne smije služiti kao opravdanje za regresiju u odnosu na postojeće stanje u pojedinim državama članicama.

               (23)

               Budući da se u Povelji Zajednice o temeljenim socijalnim pravima radnika priznaje važnost borbe protiv svih oblika diskriminacije, posebno temeljenih na spolu, boji kože, rasi, uvjerenjima ili vjeroispovijesti.

               (24)

               Budući da u članku F stavku 2. Ugovora o Europskoj uniji stoji da Unija temeljna prava koja jamči Europska konvencija za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, a koja proizlaze iz zajedničkih ustavnih tradicija država članica poštuje kao opća načela prava Zajednice.

               (25)

               Budući da države članice mogu provedbu ove Direktive povjeriti socijalnim partnerima, na njihov zajednički zahtjev, ako one poduzmu sve potrebne mjere kako bi uvijek bile u stanju zajamčiti ostvarivanje rezultata koji su propisani ovom Direktivom.

               (26)

               Budući da provedba Okvirnog sporazuma doprinosi ostvarivanju ciljeva iz članka 1. Sporazuma o socijalnoj politici,

         DONIJELO JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Svrha je ove Direktive provesti u djelo Okvirni sporazum o radu s nepunim radnim vremenom, koji su 6. lipnja 1997. sklopili europski socijalni partneri (UNICE, CEEP i ETUC) i koji se nalazi u Prilogu ovoj Direktivi.
   Članak 2.
   1.   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 20. siječnja 2000. ili jamče da će najkasnije do tog datuma socijalni partneri provesti potrebne mjere putem sporazuma, pri čemu države članice moraju poduzeti sve potrebne mjere kako bi u svakom trenutku mogle zajamčiti ostvarivanje rezultata koji su propisani ovom Direktivom. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.
   Državama članicama može se staviti na raspolaganje dodatno razdoblje od najviše godine dana, ako je to potrebno s obzirom na posebne teškoće ili provedbu putem kolektivnog ugovora.
   One o tim okolnostima odmah obavješćuju Komisiju.
   Kada države članice donose ove mjere, te mjere prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
   2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje su donijele ili koje donose u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 3.
   Ova Direktiva stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europskih zajednica.
   Članak 4.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 15. prosinca 1997.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         J.-C. JUNCKER

      (1)  SL C 224, 8.9.1990., str. 6.

      (2)  SL C 305, 5.12.1990., str. 8.

      (3)  SL C 224, 8.9.1990., str. 4.

      (4)  SL C 368, 23.12.1994., str. 6.
   PRILOG
   UNIJA INDUSTRIJSKIH SAVEZA EUROPSKIH POSLODAVACA
   EUROPSKA KONFEDERACIJA SINDIKATA
   EUROPSKI CENTAR PODUZEĆA S JAVNIM UDJELOM

         OKVIRNI SPORAZUM O RADU S NEPUNIM RADNIM VREMENOM

      Ovaj je Okvirni sporazum doprinos cjelokupnoj europskoj strategiji zapošljavanja. Rad s nepunim radnim vremenom posljednjih je godina imao značajan utjecaj na zapošljavanje. Zbog toga su stranke ovog Sporazuma posvetile posebnu pažnju takvom obliku rada. Namjera je stranaka razmotriti potrebu za sličnim sporazumima o drugim oblicima rada s kliznim radnim vremenom.
      Poštujući različitost situacija u državama članicama i priznajući da je rad s nepunim radnim vremenom značajka zapošljavanja u određenim sektorima i djelatnostima, ovaj Sporazum propisuje opća načela i minimalne uvjete koji se odnose na rad s nepunim radnim vremenom. Sporazum je odraz želje socijalnih partnera da uspostave opći okvir za uklanjanje diskriminacije radnika s nepunim radnim vremenom i doprinesu razvoju mogućnosti za rad s nepunim radnim vremenom na temelju koji je prihvatljiv za poslodavce i radnike.
      Ovaj se Sporazum odnosi na uvjete zapošljavanja radnika s nepunim radnim vremenom te se u njemu priznaje činjenica da o pitanjima koja se tiču obveznog socijalnog osiguranja odlučuju države članice. U okviru načela nediskriminacije, stranke potpisnice vode računa o Deklaraciji o zapošljavanju koja je donesena u prosincu 1996. na Europskom vijeću u Dublinu, u kojoj je Vijeće između ostalog naglasilo da bi sustave socijalne sigurnosti trebalo izmijeniti tako da dodatno potiču zapošljavanje „razvijanjem sustava socijalne zaštite koji se mogu prilagoditi novim oblicima rada i pružiti odgovarajuću zaštitu ljudima koji se bave takvim poslovima”. Stranke potpisnice ovog Sporazuma smatraju da tu Deklaraciju treba provesti u djelo.
      ETUC, UNICE i CEEP pozivaju Komisiju da ovaj Okvirni sporazum podnese Vijeću kako bi ono putem odluke učinilo ove zahtjeve obvezujućim u državama članicama potpisnicama Sporazuma o socijalnoj politici priloženog Protokolu (br. 14) o socijalnoj politici u Prilogu Ugovoru o osnivanju Europske zajednice.
      Stranke potpisnice ovog Sporazuma pozivaju Komisiju da u svom prijedlogu provedbe ovog Sporazuma države članice pozove na usvajanje zakona i drugih propisa potrebnih radi poštivanja Odluke Vijeća u roku od dvije godine od njezina usvajanja ili da zajamče (1) da socijalni partneri poduzimaju potrebne mjere putem sporazuma prije isteka ovog razdoblja. Državama članicama može se za usklađivanje s ovom odredbom staviti na raspolaganje dodatno razdoblje od najviše godine dana, ako je to potrebno s obzirom na određene teškoće ili provedbu putem kolektivnog ugovora.
      Ne dovodeći u pitanje ulogu nacionalnih sudova i Suda Europskih zajednica, stranke potpisnice ovog Sporazuma traže da se preko Komisije sva pitanja koja se odnose na tumačenje ovog Sporazuma na europskoj razini prvo upute njima radi davanja mišljenja.

                  (1)

                  Uzimajući u obzir Sporazum o socijalnoj politici priložen Protokolu (br. 14) o socijalnoj politici, u Prilogu Ugovoru o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 3. stavak 4. i članak 4. stavak 2.

                  (2)

                  Budući da je člankom 4. stavkom 2. Sporazuma o socijalnoj politici propisano da se sporazumi sklopljeni na razini Zajednice mogu provesti, na zajednički zahtjev stranaka potpisnica, na temelju odluke Vijeća na prijedlog Komisije.

                  (3)

                  Budući da je u svojem drugom dokumentu sa savjetovanja o kliznom radnom vremenu i zaštiti radnika Komisija najavila svoju namjeru da predloži pravno obvezujuću mjeru Zajednice.

                  (4)

                  Budući da je u zaključcima Europskoga vijeća iz Essena naglašena potreba da se potaknu zapošljavanje i jednake mogućnosti za žene i muškarce te su zatražene mjere za „povećanje intenzivnosti zapošljavanja rasta, posebno uvođenjem fleksibilnije organizacije posla, koja ispunjava želje radnika i zahtjeve konkurentnosti”.

                  (5)

                  Budući da stranke potpisnice ovog Sporazuma daju važnost mjerama koje bi muškarcima i ženama olakšale pristup radu s nepunim radnim vremenom kako bi se pripremili za mirovinu, pomirili poslovni i obiteljski život i iskoristili mogućnosti za obrazovanje i osposobljavanje radi poboljšanja svojih vještina i mogućnosti za razvoj karijere, u korist poslodavcima i radnicima i na način koji bi potaknuo razvoj poduzetništva.

                  (6)

                  Budući da se na temelju ovog Sporazuma državama članicama i socijalnim partnerima prepušta određivanje načina primjene ovih općih načela, minimalnih zahtjeva i odredbi, kako bi se vodilo računa o situaciji u svakoj državi članici.

                  (7)

                  Budući da se ovim Sporazumom uzima u obzir potreba za poboljšanjem zahtjeva socijalne politike, da se poveća konkurentnost gospodarstva Zajednice i spriječi nametanje administrativnih, financijskih i pravnih ograničenja koja bi mogla priječiti osnivanje i razvoj malog i srednjeg poduzetništva.

                  (8)

                  Budući da socijalni partneri mogu najbolje naći rješenja koja odgovaraju potrebama poslodavaca i radnika te im je stoga potrebno dodijeliti posebnu ulogu u provedbi i primjeni ovog Sporazuma,

            STRANKE POTPISNICE SPORAZUMJELE SU SE:

         Članak 1.:   Svrha

      Svrha je ovog Okvirnog sporazuma:

                  (a)

                  omogućiti uklanjanje diskriminacije radnika s nepunim radnim vremenom i poboljšati kvalitetu rada s nepunim radnim vremenom;

                  (b)

                  olakšati razvoj rada s nepunim radnim vremenom na dobrovoljnoj osnovi i pridonijeti fleksibilnoj organizaciji radnog vremena, vodeći računa o potrebama poslodavaca i radnika.

         Članak 2.:   Područje primjene

      1.   Ovaj se Sporazum odnosi na radnike s nepunim radnim vremenom koji imaju ugovor o radu ili radni odnos definiran zakonom, kolektivnim ugovorom ili praksom koja je na snazi u pojedinoj državi članici.
      2.   Države članice, nakon savjetovanja sa socijalnim partnerima u skladu s nacionalnim pravom, kolektivnim ugovorima ili praksom i/ili sa socijalnim partnerima na odgovarajućoj razini u skladu s nacionalnom praksom za odnose u industriji mogu iz objektivnih razloga potpuno ili djelomično isključiti radnike s nepunim radnim vremenom koji rade na određeno vrijeme iz odredbi ovog Sporazuma. Takve je odluke potrebno redovito preispitati kako bi se utvrdilo vrijede li još uvijek objektivni razlozi zbog kojih se donose.

         Članak 3.:   Definicije

      Za potrebe ovog Sporazuma:

                  1.

                  Pojam „radnik s nepunim radnim vremenom” odnosi se na radnika čije je uobičajeno radno vrijeme, izračunano na tjednoj osnovi ili prosječno, u razdoblju zaposlenja do jedne godine, kraće od uobičajenog radnog vremena usporedivog radnika s punim radnim vremenom.

                  2.

                  Pojam „usporedivi radnik s punim radnim vremenom” znači radnik s punim radnim vremenom u istom poduzeću, koji ima istu vrstu ugovora o radu ili radnog odnosa te isti ili slični posao/zanimanje, vodeći računa o drugim okolnostima koje uključuju duljinu radnog staža i kvalifikacije/sposobnosti.
                  Ako u istom poduzeću nema usporedivog radnika s punim radnim vremenom, usporedba se provodi pozivanjem na primjenjivi kolektivni ugovor ili, ako nema primjenjivog kolektivnog ugovora, u skladu s nacionalnim pravom, kolektivnim ugovorima ili praksom.

         Članak 4.:   Načelo nediskriminacije

      1.   Što se tiče uvjeta zapošljavanja, radnici s nepunim radnim vremenom ne smiju se tretirati na manje povoljan način od usporedivih radnika s punim radnim vremenom samo zato što rade s nepunim radnim vremenom, osim ako je različito postupanje opravdano objektivnim razlozima.
      2.   Prema potrebi se primjenjuje načelo pro rata temporis.
      3.   Postupak primjene ove klauzule definiraju države članice i/ili socijalni partneri, vodeći računa o europskom zakonodavstvu, nacionalnom pravu, kolektivnima ugovorima i praksi.
      4.   Ako je to opravdano objektivnim razlozima, države članice nakon savjetovanja sa socijalnim partnerima u skladu s nacionalnim pravom, kolektivnim ugovorima ili praksi i/ili socijalni partneri mogu, gdje je to primjereno, uvjetovati pristup određenim uvjetima zapošljavanja duljinom staža, trajanjem rada ili visinom primanja. Kriterije za pristup radnika s nepunim radnim vremenom određenim uvjetima zapošljavanja potrebno je redovito preispitivati, vodeći računa o načelu nediskriminacije iz članka 4. stavka 1.

         Članak 5.:   Mogućnosti za rad s nepunim radnim vremenom

      1.   U okviru članka 1. ovog Sporazuma i načela nediskriminacije između radnika s nepunim radnim vremenom i radnika s punim radnim vremenom:

                  (a)

                  države članice bi nakon savjetovanja sa socijalnim partnerima, u skladu s nacionalnim pravom ili praksom, trebale utvrditi i preispitati prepreke pravne ili administrativne prirode koje bi mogle ograničiti mogućnosti za rad s nepunim radnim vremenom i, ako je to primjereno, ukloniti ih;

                  (b)

                  socijalni partneri bi, djelujući u svojem području nadležnosti i putem postupaka predviđenih u kolektivnim sporazumima, trebali utvrditi i preispitati prepreke koje bi mogle ograničiti mogućnosti za rad s nepunim radnim vremenom i, ako je to primjereno, ukloniti ih.

            2.   Radnikovo odbijanje da prijeđe s punog radnog vremena na nepuno radno vrijeme ili obrnuto ne bi samo po sebi trebalo predstavljati opravdan razlog za prekid radnog odnosa, ne dovodeći u pitanje mogućnost prekida radnog odnosa u skladu s nacionalnim pravom, kolektivnim ugovorima i praksom, iz drugih razloga koji mogu proizaći iz načela postupanja poduzeća o kojem je riječ.
      3.   Poslodavci bi trebali što je više moguće uzimati u obzir:

                  (a)

                  zahtjeve radnika za prijelaz s punog radnog vremena na nepuno radno vrijeme, koje se pojavilo kao mogućnost u poduzeću;

                  (b)

                  zahtjeve radnika za prijelaz s nepunog radnog vremena na puno radno vrijeme ili za produljenje radnog vremena, ako se za to ukaže mogućnost;

                  (c)

                  pravovremeno širenje podataka o dostupnosti mjesta s nepunim i punim radnim vremenom u poduzeću, radi lakšeg premještanja s poslova s nepunim radnim vremenom na poslove s punim radnim vremenom ili obrnuto;

                  (d)

                  mjere koje olakšavaju pristup radu s nepunim radnim vremenom na svim razinama poduzeća, uključujući kvalificirani rad i rukovodeća mjesta i, gdje je to primjereno, koje olakšavaju pristup radnika s nepunim radnim vremenom strukovnom osposobljavanju radi povećavanja mogućnosti za razvoj karijere i profesionalne mobilnosti;

                  (e)

                  pravovremenu dostavu podataka o radu s nepunim radnim vremenom u poduzeću postojećim tijelima koja zastupaju radnike.

         Članak 6.:   Odredbe o provedbi

      1.   Države članice i/ili socijalni partneri mogu održati ili uvesti povoljnije odredbe od onih koje su predviđene ovim Sporazumom.
      2.   Provedba odredbi ovog Sporazuma ne predstavlja opravdan razlog za smanjenje opće razine zaštite radnika na području uređenom ovim Sporazumom. To ne dovodi u pitanje pravo država članica i/ili socijalnih partnera da razviju različite zakonodavne, pravne ili ugovorne odredbe, vodeći računa o promjeni okolnosti, te ne dovodi u pitanje primjenu članka 5. stavka 1., ako se poštuje načelo nediskriminacije iz članka 4. stavka 1.
      3.   Ovaj Sporazum ne dovodi u pitanje pravo socijalnih partnera da na odgovarajućoj razini, uključujući europsku, zaključe sporazume kojima se prilagođavaju i/ili dopunjuju odredbe ovog Sporazuma tako da se uzmu u obzir posebne potrebe socijalnih partnera o kojima je riječ.
      4.   Ovaj Sporazum ne dovodi u pitanje točnije odredbe Zajednice, a posebno odredbe Zajednice koje se tiču jednakog postupanja ili mogućnosti za muškarce i žene.
      5.   Sprečavanje i rješavanje sporova i žalbi koje proizađu iz primjene ovog Sporazuma odvija se u skladu s nacionalnim pravom, kolektivnim ugovorima i praksom.
      6.   Stranke potpisnice preispituju ovaj Sporazum pet godina nakon dana donošenja odluke Vijeća na zahtjev jedne od stranaka potpisnica ovog Sporazuma.

      (1)  U smislu članka 2. stavka 4. Sporazuma o socijalnoj politici iz Ugovora o osnivanju Europske zajednice.