title: Direktiva 2007/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2007. o procjeni i upravljanju rizicima od poplava  Tekst značajan za EGP

text:
               15/Sv. 001

               HR

               Službeni list Europske unije

               186

         32007L0060

               L 288/27

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               23.10.2007.

      DIREKTIVA 2007/60/EZ EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

   od 23. listopada 2007.
   o procjeni i upravljanju rizicima od poplava
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 175. stavak 1.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
   u skladu s postupkom utvrđenim u članku 251. Ugovora (2),
   budući da:

               (1)

               Poplave mogu prouzročiti smrtne slučajeve, raseljavanje stanovništva i štetu za okoliš, ozbiljno ugroziti gospodarski razvoj i narušiti ekonomske aktivnosti Zajednice.

               (2)

               Poplave su prirodna pojava koju nije moguće spriječiti. Međutim, neke ljudske aktivnosti (primjerice rastuća naselja i gospodarska dobra na poplavnim područjima i smanjivanje prirodnog zadržavanja vode korištenjem zemljišta) i klimatske promjene doprinose povećanju vjerojatnosti pojave poplava i njihovim štetnim učincima.

               (3)

               Izvedivo je i poželjno smanjiti rizik od štetnih posljedica koje se povezuju s poplavama, posebno za zdravlje i živote ljudi, okoliš, kulturnu baštinu, gospodarske aktivnosti i infrastrukturu. Međutim, kako bi mjere za smanjenje tih rizika bile učinkovite, trebalo bi ih koliko god je to moguće koordinirati u cijelom riječnom slivu.

               (4)

               Direktiva 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2000. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području vodne politike (3) zahtijeva izradu planova upravljanja riječnim slivom za svako vodno područje kako bi se postiglo dobro ekološko i kemijsko stanje i doprinijet će ublažavanju učinaka poplava. Međutim, smanjenje poplavnih rizika nije jedan od temeljnih ciljeva te Direktive, niti ona uzima u obzir buduće promjene rizika od poplava uslijed klimatskih promjena.

               (5)

               U komunikaciji Komisije od 12. srpnja 2004. Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija naslovljenoj „Upravljanje poplavnim rizicima – sprečavanje, zaštita i ublažavanje posljedica poplava” Komisija donosi svoju analizu i pristup upravljanju poplavnim rizicima na razini Zajednice i navodi da bi usklađena i koordinirana akcija na razini Zajednice donijela znatnu dodanu vrijednost i povećala opću razinu zaštite od poplava.

               (6)

               Za učinkovito sprečavanje poplava i ublažavanje posljedica poplava potrebna je ne samo koordinacija između država članica nego i suradnja s trećim zemljama. To je u skladu s Direktivom 2000/60/EZ i međunarodnim načelima upravljanja poplavnim rizicima kako se utvrđuju posebno u okviru Konvencije Ujedinjenih naroda o zaštiti i uporabi prekograničnih vodotoka i međunarodnih jezera potvrđene Odlukom Vijeća 95/308/EZ (4) i svim naknadnim sporazumima o njezinoj primjeni.

               (7)

               Odlukom Vijeća 2001/792/EZ, Euratom od 23. listopada 2001. o uspostavi mehanizma Zajednice za omogućavanje snažnije suradnje u intervencijama pomoći civilne zaštite (5) mobiliziraju se države članice na pružanje potpore i pomoći u slučaju velikih nesreća, uključujući poplave. Civilna zaštita može pružiti odgovarajuću pomoć pogođenom stanovništvu, poboljšati stanje pripravnosti te pozitivan stav i brzu prilagodbu kriznim situacijama.

               (8)

               Sukladno s Uredbom Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenoga 2002. o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije (6), moguće je odobriti hitnu financijsku pomoć u slučaju velike nesreće kako bi se pogođenom stanovništvu, prirodnim zonama, regijama i državama pomoglo da se vrate u redovno stanje koliko god je to moguće. Međutim, Fond smije intervenirati jedino u kriznim operacijama, a ne u fazama koje prethode kriznoj situaciji.

               (9)

               Kod razvijanja politika koje se odnose na korištenje voda i zemljišta, države članice i Zajednica trebali bi razmotriti moguće učinke takvih politika na rizike od poplava i upravljanje poplavnim rizicima.

               (10)

               Širom Zajednice javljaju se različite vrste poplava, poput riječnih poplava, bujičnih poplava, poplava u gradovima i poplava obalnih područja uzrokovanih visokim razinama mora. U različitim državama i regijama Zajednice mogu varirati i štete koje nastaju uslijed poplava. Stoga bi ciljeve u pogledu upravljanja poplavnim rizicima trebale odrediti same države članice te bi se isti trebali temeljiti na lokalnim i regionalnim okolnostima.

               (11)

               Poplavni rizici na određenim područjima Zajednice mogu se smatrati neznatnima, na primjer, na rijetko naseljenim ili nenaseljenim područjima ili na područjima s ograničenim gospodarskim dobrima ili ekološkom vrijednošću. Na svakom vodnom području ili jedinici upravljanja trebalo bi procijeniti poplavne rizike i potrebu za daljnjim djelovanjem, poput procjene mogućnosti ublažavanja učinaka poplava.

               (12)

               Kako bi bio dostupan učinkovit alat putem kojega bi se moglo doći do informacija, kao i korisna osnova za određivanje prioriteta i daljnjih tehničkih, financijskih i političkih odluka u pogledu upravljanja poplavnim rizicima, nužno je osigurati izradu karata opasnosti od poplava i karata rizika od poplava koje prikazuju moguće štetne posljedice povezane s različitim scenarijima poplava, uključujući informacije o mogućim izvorima onečišćenja okoliša kao posljedice poplava. U tom kontekstu, države članice trebale bi razmotriti aktivnosti koje za posljedicu imaju povećanje rizika od poplava.

               (13)

               Kako bi se izbjegli i smanjili štetni učinci poplava na određenom području, prikladno je osigurati planove upravljanja poplavnim rizicima. Uzroci i posljedice poplava variraju širom država i regija Zajednice. Stoga bi u planovima upravljanja poplavnim rizicima trebalo uzeti u obzir posebne karakteristike područja koja obuhvaćaju i predvidjeti rješenja prilagođena potrebama i prioritetima tih područja, istodobno osiguravajući relevantnu koordinaciju unutar vodnih područja i promičući ostvarivanje ciljeva zaštite okoliša utvrđenih zakonodavstvom Zajednice. Države članice bi se posebno trebale suzdržati od poduzimanja mjera ili sudjelovanja u akcijama koje značajno povećavaju rizik od pojave poplave u drugim državama članicama ako te mjere nisu koordinirane i ako se dotične države članice nisu međusobno usuglasile oko rješenja.

               (14)

               Planovi upravljanja poplavnim rizicima trebali bi biti usredotočeni na sprečavanje, zaštitu i pripravnost. Kako bi se rijekama dalo više prostora, ako je moguće u planovima bi trebalo razmotriti mogućnost zadržavanja i/ili obnove poplavnih područja kao i mjere za sprečavanje i smanjivanje štetnih posljedica za zdravlje ljudi, okoliš, kulturnu baštinu i gospodarsku aktivnost. Elemente planova upravljanja poplavnim rizicima treba periodično preispitati i, prema potrebi, ažurirati uzimajući u obzir vjerojatne učinke klimatskih promjena na pojavu poplava.

               (15)

               U kontekstu upravljanja poplavnim rizicima iznimno je važno načelo solidarnosti. U tom svjetlu države članice trebalo bi poticati da traže pravičnu podjelu odgovornosti kad se o mjerama u pogledu upravljanja poplavnim rizicima duž vodotoka odlučuje zajednički za zajedničko dobro.

               (16)

               Kako bi se izbjegao dvostruki posao, u svrhu ostvarenja ciljeva i ispunjenja zahtjeva ove Direktive, države članice trebale bi imati pravo koristiti postojeće preliminarne procjene poplavnih rizika, karte opasnosti i rizika od poplava i planove upravljanja poplavnim rizicima.

               (17)

               Izrada planova upravljanja riječnim slivovima prema Direktivi 2000/60/EZ i planova upravljanja poplavnim rizicima prema ovoj Direktivi, elementi su integriranog upravljanja riječnim slivom. Stoga bi u ta dva postupka trebalo iskoristiti uzajamni potencijal za sinergiju i uzajamnu korist uzimajući u obzir ciljeve zaštite okoliša predviđene Direktivom 2000/60/EZ, osiguravajuću učinkovitost i razumno korištenje resursa uz uvažavanje mogućnosti da nadležna tijela i jedinice upravljanja prema ovoj Direktivi i Direktivi 2000/60/EZ mogu biti različiti.

               (18)

               Države bi članice svoje procjene, karte i planove trebale temeljiti na odgovarajućoj „najboljoj praksi” i „najboljim dostupnim tehnologijama” koje na području upravljanja poplavnim rizicima ne podrazumijevaju prekomjerne troškove.

               (19)

               U slučajevima višenamjenskog korištenja vodnih površina za različite oblike održivih ljudskih aktivnosti (npr. upravljanje poplavnim rizicima, ekologija, plovidba unutarnjim plovnim putevima ili hidroenergija) i učinaka takvog korištenja na vodne cjeline, Direktivom 2000/60/EZ predviđa se jasan i transparentan postupak o tome kako procjenjivati takve uporabe voda i njihove učinke, uključujući moguće izuzetke od postizanja ciljeva „dobrog stanja” ili „nepogoršanja stanja” iz njezinoga članka 4. Povrat troškova predviđen je u članku 9. Direktive 2000/60/EZ.

               (20)

               Mjere nužne za provedbu ove Direktive trebalo bi usvojiti u skladu s Odlukom Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji (7).

               (21)

               Posebno bi Komisiju trebalo ovlastiti za prilagođavanje Priloga znanstvenom i tehničkom napretku. Budući da su te mjere općenitog opsega i namijenjene su izmjenama elemenata koji nisu ključni ove Direktive, one moraju biti donesene u skladu s regulatornim postupkom s kontrolom predviđenim člankom 5.a Odluke 1999/468/EZ.

               (22)

               Ovom se Direktivom poštuju temeljna prava i načela utvrđena posebno u Povelji Europske unije o temeljnim pravima. Njome se nastoji promicati posebno uključivanje visoke razine zaštite okoliša u politike Zajednice u skladu s načelom održivog razvoja utvrđenog u članku 37. Povelje Europske unije o temeljnim pravima.

               (23)

               Budući da cilj ove Direktive, odnosno uspostavljanje okvira za mjere za smanjivanje rizika od poplavnih šteta, države članice ne mogu na zadovoljavajući način ostvariti same, već se zbog opsega i učinka aktivnosti on može bolje ostvariti na razini Zajednice, Zajednica može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti predviđenim u članku 5. Ugovora. U skladu s načelom razmjernosti utvrđenim tim istim člankom, ova Direktiva ne prelazi zadani okvir koji je nužan za ostvarenje toga cilja.

               (24)

               U skladu s načelima razmjernosti i supsidijarnosti i Protokolom o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti priloženog Ugovoru, a u svjetlu postojećih mogućnosti država članica, lokalnim i regionalnim razinama trebalo bi ostaviti značajnu fleksibilnost, posebno u pogledu organiziranja i odgovornosti nadležnih tijela.

               (25)

               U skladu s točkom 34. Međuinstitucionalnog sporazuma o boljem zakonodavstvu (8), države članice potiču se da za svoje potrebe i u interesu Zajednice izrađuju vlastite tablice kojima se, koliko je to moguće, prikazuje korelacija između ove Direktive i prenesenih mjera te da ih javno objavljuju,

         DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:
   POGLAVLJE I.

      OPĆE ODREDBE

   Članak 1.
   Svrha ove Direktive je uspostaviti okvir za procjenu i upravljanje poplavnim rizicima s ciljem smanjenja štetnih posljedica poplava u Zajednici na zdravlje ljudi, okoliš, kulturnu baštinu i gospodarsku aktivnost.
   Članak 2.
   U smislu ove Direktive, uz definicije pojmova „rijeka”, „riječni sliv”, „podsliv” i „vodno područje” utvrđene u članku 2. Direktive 2000/60/EZ, primjenjuju se i sljedeće definicije:

               1.

               „poplava” znači privremenu pokrivenost vodom zemljišta koje obično nije prekriveno vodom. To uključuje poplave koje uzrokuju rijeke, gorski potoci, sredozemni bujični vodotoci te poplave uzrokovane morem na priobalnim područjima, a može isključivati poplave iz kanalizacijskih sustava;

               2.

               „poplavni rizik” znači kombinaciju vjerojatnosti poplave i mogućih štetnih posljedica na zdravlje ljudi, okoliš, kulturnu baštinu i gospodarsku aktivnost koje se povezuju s poplavnom.

         Članak 3.
   1.   U smislu ove Direktive, države članice koriste mjere predviđene člankom 3. stavcima 1., 2., 3., 5. i 6. Direktive 2000/60/EZ.
   2.   Međutim, za provedbu ove Direktive države članice mogu:

               (a)

               imenovati druga nadležna tijela, a ne ona utvrđena prema članku 3. stavku 2. Direktive 2000/60/EZ;

               (b)

               utvrditi određena obalna područja ili pojedine riječne slivove i dodijeliti ih drugoj jedinici upravljanja, a ne onoj određenoj prema članku 3. stavku 1. Direktive 2000/60/EZ.

         U tim slučajevima, države članice moraju do 26. svibnja 2010. Komisiji dostaviti informacije navedene u Prilogu I. Direktivi 2000/60/EZ. Zbog toga, svako upućivanje na nadležna tijela i vodna područja smatrat će se upućivanjem na nadležna tijela i jedinicu upravljanja navedene u ovom članku. Države članice obavješćuju Komisiju o svim promjenama u informacijama pruženima prema ovom stavku u roku od tri mjeseca od stupanja promjene na snagu.
   POGLAVLJE II.

      PRELIMINARNA PROCJENA POPLAVNIH RIZIKA

   Članak 4.
   1.   Za svako vodno područje ili jedinicu upravljanja iz članka 3. stavka 2. točke (b) ili dio međunarodnog vodnog područja koji se nalazi na njihovom teritoriju, države članice provode preliminarnu procjenu poplavnih rizika u skladu sa stavkom 2. ovoga članka.
   2.   Na temelju dostupnih informacija ili lako izvodivih zaključaka, kao što su povijesni podaci i studije o dugoročnim kretanjima, posebno o učincima klimatskih promjena na pojavu poplava, potrebno je provesti preliminarnu procjenu poplavnih rizika kako bi se napravila procjena mogućih rizika. Ta procjena obuhvaća najmanje sljedeće:

               (a)

               karte vodnog područja u odgovarajućem mjerilu koje sadrže granice riječnih slivova, podslivova i, ako je relevantno, obalnih područja, s prikazom topografije i namjenom zemljišta;

               (b)

               opis poplava koje su se dogodile u prošlosti i koje su imale velike štetne učinke na zdravlje ljudi, okoliš, kulturnu baštinu i gospodarsku aktivnost i za koje je vjerojatnost sličnih budućih događaja i dalje relevantna, uključujući opis prostora koji su obuhvaćale i puteva otjecanja poplavnih voda te procjenu štetnih učinaka koje su prouzročile;

               (c)

               opis većih poplava u prošlosti, kada je moguće predvidjeti da bi slični događaji u budućnosti mogli imati velike štetne posljedice,
               a, ovisno o specifičnim potrebama država članica, uključuje:

               (d)

               procjenu mogućih štetnih posljedica budućih poplava za zdravlje ljudi, okoliš, kulturnu baštinu i gospodarsku aktivnost, što je više moguće uzimajući u obzir čimbenike kao što su topografija, položaj vodotoka i njihove općenite hidrološke i geomorfološke karakteristike, uključujući poplavna područja kao prirodna retencijska područja, učinkovitost postojeće izgrađene infrastrukture za zaštitu od poplava, položaj naseljenih područja, područja gospodarske aktivnosti i dugoročni razvoj događaja, uključujući učinke klimatskih promjena na pojavu poplava.

         3.   U slučaju međunarodnih vodnih područja ili jedinica upravljanja iz članka 3. stavka 2. točke (b) koje se dijele s drugim državama članicama, države članice osiguravaju razmjenu relevantnih informacija između dotičnih nadležnih tijela.
   4.   Države članice moraju završiti preliminarnu procjenu poplavnih rizika do 22. prosinca 2011. godine.
   Članak 5.
   1.   Na temelju preliminarne procjene poplavnih rizika navedene u članku 4., za svako vodno područje ili jedinicu upravljanja iz članka 3. stavka 2. točke (b) ili dio međunarodnog vodnog područja koji se nalazi na njihovom teritoriju države članice utvrđuju ona područja za koja zaključe da postoje značajni rizici od poplava ili je vjerojatno da bi mogli nastati.
   2.   Utvrđivanje područja iz stavka 1. koja pripadaju međunarodnom vodnom području ili jedinici upravljanja iz članka 3. stavka 2. točke (b) koja se dijeli s drugom državom članicom koordiniraju dotične države članice.
   POGLAVLJE III.

      KARTE OPASNOSTI OD POPLAVA I KARTE RIZIKA OD POPLAVA

   Članak 6.
   1.   Države članice na razini vodnog područja ili jedinice upravljanja iz članka 3. stavka 2. točke (b) izrađuju karte opasnosti od poplava i karte rizika od poplava u najprikladnijem mjerilu za područja utvrđena sukladno s člankom 5. stavkom 1.
   2.   Izrada karata opasnosti od poplava i karata rizika od poplava za područja utvrđena sukladno s člankom 5. koje se dijele s drugim državama članicama zahtijeva prethodnu razmjenu informacija između dotičnih država članica.
   3.   Karte opasnosti od poplava obuhvaćaju geografska područja koja bi mogla biti poplavljena prema sljedećim scenarijima:

               (a)

               poplave male vjerojatnosti ili scenariji ekstremnih događaja;

               (b)

               poplave srednje vjerojatnosti (vjerojatnost da će se ponoviti u razdoblju ≥ 100 godina);

               (c)

               poplave velike vjerojatnosti, po potrebi.

         4.   Za svaki scenarij naveden u stavku 3. treba navesti sljedeće elemente:

               (a)

               opseg poplava;

               (b)

               dubinu vode ili vodostaj, prema potrebi;

               (c)

               prema potrebi, brzinu toka ili odgovarajući protok vode.

         5.   Karte rizika od poplava prikazuju moguće štetne posljedice koje se povezuju sa scenarijima navedenima u stavku 3. i izražene su kao:

               (a)

               okvirni broj potencijalno ugroženih stanovnika;

               (b)

               vrsta gospodarske aktivnosti na potencijalno pogođenom području;

               (c)

               postrojenja navedena u Prilogu I. Direktivi Vijeća 96/61/EZ od 24. rujna 1996. o cjelovitom sprečavanju i kontroli onečišćenja (9) koja bi mogla prouzročiti iznenadno onečišćenje u slučaju poplava te potencijalno pogođena zaštićena područja utvrđena u Prilogu IV. stavku 1. točkama i., iii. i v. Direktive 2000/60/EZ;

               (d)

               ostale informacije koje država članica smatra korisnima, poput navođenja područja na kojima se mogu javiti poplave sa značajnim pronosom nanosa i naplavina te informacije o drugim značajnim izvorima onečišćenja.

         6.   Države članice mogu odlučiti da izrada karata opasnosti od poplava za priobalna područja na kojima postoji odgovarajuća razina zaštite bude ograničena na scenarij naveden u stavku 3. točki (a).
   7.   Države članice mogu odlučiti da izrada karata opasnosti od poplava za područja na kojima do poplava dolazi uslijed podzemnih voda bude ograničena na scenarij naveden u stavku 3. točki (a).
   8.   Države članice osiguravaju da karte opasnosti od poplava i karte rizika od poplava budu izrađene do 22. prosinca 2013.
   POGLAVLJE IV.

      PLANOVI UPRAVLJANJA POPLAVNIM RIZICIMA

   Članak 7.
   1.   Na temelju karata navedenih u članku 6., države članice utvrđuju planove upravljanja poplavnim rizicima usklađene na razini vodnog područja ili jedinice upravljanja iz članka 3. stavka 2. točke (b) za područja utvrđena prema članku 5. stavku 1. i područja obuhvaćena člankom 13. stavkom 1. točkom (b) u skladu sa stavcima 2. i 3. ovoga članka.
   2.   Države članice postavljaju odgovarajuće ciljeve za upravljanje poplavnim rizicima za područja utvrđena prema članku 5. stavku 1. i područja obuhvaćena člankom 13. stavkom 1. točkom (b), s naglaskom na smanjenje mogućih štetnih posljedica poplava za zdravlje ljudi, okoliš, kulturnu baštinu i gospodarsku aktivnost te, ako se to smatra prikladnim, i na nestrukturne inicijative i/ili na smanjivanje vjerojatnosti nastanka poplava.
   3.   U planove upravljanja poplavnim rizicima obvezno treba uvrstiti mjere za ostvarivanje ciljeva postavljenih u skladu sa stavkom 2. kao i komponente utvrđene u dijelu A Priloga.
   U planovima upravljanja poplavnim rizicima obvezno treba uzeti u obzir relevantne aspekte poput troškova i koristi, opsega poplava i puteva otjecanja poplavnih voda i područja koja imaju mogućnost retencije poplavne vode, poput prirodnih poplavnih područja, ciljeva zaštite okoliša iz članka 4. Direktive 2000/60/EZ, gospodarenja tlom i vodama, prostornog planiranja, korištenja zemljišta, očuvanja prirode, plovidbe i lučke infrastrukture.
   U planovima upravljanja poplavnim rizicima obvezno treba razmotriti sve aspekte upravljanja poplavnim rizicima s naglaskom na sprečavanje, zaštitu, pripravnost, uključujući prognoze poplava i sustave ranog upozoravanja, te uzimajući u obzir karakteristike određenog riječnog sliva ili podsliva. Planovi upravljanja poplavnim rizicima mogu obuhvaćati i promicanje prakse održivog korištenja zemljišta, poboljšanja retencije vode kao i kontrolirano plavljenje određenih područja u slučaju poplave.
   4.   U interesu solidarnosti, planovi upravljanja poplavnim rizicima uspostavljeni u jednoj državi članici ne smiju obuhvaćati mjere koje svojim opsegom i učinkom znatno povećavaju rizike od poplava uzvodno ili nizvodno u drugim državama na istom riječnom slivu ili podslivu, osim ako su te mjere usklađene i ako su dotične države članice rješenje međusobno usuglasile u okviru članka 8.
   5.   Države članice osiguravaju da planovi upravljanja poplavnim rizicima budu izrađeni i objavljeni do 22. prosinca 2015.
   Članak 8.
   1.   Za vodna područja ili jedinice upravljanja iz članka 3. stavka 2. točke (b) koji se u cijelosti nalaze unutar njihovog teritorija, države članice osiguravaju da se izradi samo jedan plan upravljanja poplavnim rizicima ili više planova upravljanja poplavnim rizicima usklađenih na razini vodnog područja.
   2.   Kad se vodno područje ili jedinica upravljanja iz članka 3. stavka 2. točke (b) u cijelosti nalazi na teritoriju Zajednice, države članice osiguravaju koordinaciju s ciljem izrade jednog međunarodnog plana upravljanja poplavnim rizicima ili više planova upravljanja poplavnim rizicima usklađenih na razini međunarodnog vodnog područja. Kad se takvi planovi ne rade, države članice izrađuju planove upravljanja poplavnim rizicima koji obuhvaćaju minimalno one dijelove međunarodnog vodnog područja koji pripadaju njihovom teritoriju, što je više moguće usklađene na razini međunarodnog vodnog područja.
   3.   Kad se vodno područje ili jedinica upravljanja iz članka 3. stavka 2. točke (b) proteže izvan granica Zajednice, države članice nastoje izraditi jedan međunarodni plan upravljanja poplavnim rizicima ili skupinu planova upravljanja poplavnim rizicima usklađenih na razini međunarodnog vodnog područja; kada to nije moguće, na dijelove međunarodnog vodnog područja na njihovom teritoriju primjenjuje se stavak 2.
   4.   Kada države koje dijele podsliv to smatraju prikladnim, planovi upravljanja poplavnim rizicima navedeni u stavcima 2. i 3. dopunjuju se detaljnijim planovima upravljanja poplavnim rizicima usklađenima na razini međunarodnih podslivova.
   5.   Kad država članica utvrdi problem koji ima učinak na upravljanje poplavnim rizicima svojih voda i kad ga ta država članica ne može riješiti, ona može o problemu izvijestiti Komisiju i bilo koju drugu dotičnu državu članicu i dati preporuke kako bi taj problem trebalo riješiti.
   Na izvješće ili preporuke država članica Komisija mora odgovoriti u roku od šest mjeseci.
   POGLAVLJE V.

      USKLAĐENOST S DIREKTIVOM 2000/60/EZ, OBAVJEŠĆIVANJE I TRAŽENJE MIŠLJENJA JAVNOSTI

   Članak 9.
   Države članice poduzimaju odgovarajuće mjere radi usklađivanja primjene ove Direktive i primjene Direktive 2000/60/EZ s naglaskom na mogućnosti povećavanja učinkovitosti, razmjene informacija i ostvarivanja sinergija i uzajamnih koristi, uzimajući u obzir ciljeve zaštite okoliša predviđene u članku 4. Direktive 2000/60/EZ. Posebno:

               1.

               izrada prvih karata opasnosti od poplava i karata rizika od poplava i njihove kasnije revizije navedene u člancima 6. i 14. ove Direktive provodi se na način da su informacije koje sadrže dosljedne relevantnim informacijama iznesenima u skladu s Direktivom 2000/60/EZ. Karte se usklađuju s revizijama predviđenim člankom 5. stavkom 2. Direktive 2000/60/EZ i mogu biti uključene u te revizije;

               2.

               izrada prvih planova upravljanja poplavnim rizicima i njihove kasnije revizije navedene u člancima 6. i 14. ove Direktive provodi se u koordinaciji s revizijama planova upravljanja riječnim slivom predviđenima člankom 13. stavkom 7. Direktive 2000/60/EZ i mogu biti uključeni u te revizije;

               3.

               aktivno sudjelovanje svih zainteresiranih strana prema članku 10. ove Direktive po potrebi se usklađuje s aktivnim sudjelovanjem zainteresiranih strana prema članku 14. Direktive 2000/60/EZ.

         Članak 10.
   1.   U skladu s važećim zakonima Zajednice, države članice moraju javnosti staviti na raspolaganje preliminarnu procjenu rizika, karte opasnosti od poplava, karte rizika od poplava i planove upravljanja poplavnim rizicima.
   2.   Države članice potiču aktivno sudjelovanje zainteresiranih strana u izradi, revizijama i ažuriranju planova upravljanja poplavnim rizicima navedenih u poglavlju IV.
   POGLAVLJE VI.

      PROVEDBENE MJERE I IZMJENE

   Članak 11.
   1.   U skladu s regulatornim postupkom iz članka 12. stavka 2., Komisija može usvojiti tehničke obrasce za potrebe obrade i prenošenja podataka Komisiji, uključujući statističke i kartografske podatke. Tehničke obrasce treba usvojiti najmanje dvije godine prije datuma navedenih u članku 4. stavku 4., članku 6. stavku 8. odnosno članku 7. stavku 5. uzimajući u obzir postojeće norme kao i obrasce izrađene u skladu s relevantnim aktima Zajednice.
   2.   Uzimajući u obzir rokove za reviziju i ažuriranje Komisija može Prilog prilagoditi znanstvenom i tehničkom napretku.
   Te su mjere namijenjene za izmjenu elemenata koji nisu ključni ove Direktive i donose se u skladu s regulatornim postupkom s kontrolom iz članka 12. stavka 3.
   Članak 12.
   1.   Komisiji pomaže odbor osnovan prema članku 21. Direktive 2000/60/EZ.
   2.   Kod upućivanja na ovaj stavak, primjenjuju se članci 5. i 7. Odluke 1999/468/EZ, uzimajući u obzir odredbe njezinog članka 8.
   Trajanje razdoblja utvrđenog u članku 5. stavku 6. Odluke 1999/468/EZ određuje se na tri mjeseca.
   3.   Kod upućivanja na ovaj stavak, primjenjuju se članak 5.a stavci 1. do 4. i članak 7. Odluke 1999/468/EZ, uzimajući u obzir odredbe njezinog članka 8.
   POGLAVLJE VII.

      PRIJELAZNE MJERE

   Članak 13.
   1.   Države članice mogu odlučiti da ne provode preliminarnu procjenu poplavnih rizika navedenu u članku 4. za one riječne slivove, podslivove ili priobalna područja na kojima su ili:

               (a)

               procjenu rizika već provele kako bi prije 22. prosinca 2010. zaključile da postoji potencijalan značajan rizik od poplava ili da se njegovo javljanje može smatrati vjerojatnim i time utvrdile područja koja se mogu ubrojiti u područja iz članka 5. stavka 1. ili

               (b)

               su prije 22. prosinca 2010. odlučile izraditi karte opasnosti od poplava i karte rizika od poplava i izraditi planove upravljanja poplavnim rizicima u skladu s relevantnim odredbama ove Direktive.

         2.   Države članice mogu odlučiti služiti se kartama opasnosti od poplava i kartama rizika od poplava izrađenima prije 22. prosinca 2010. pod uvjetom da takve karte pružaju razinu informacija koja odgovara zahtjevima iz članka 6.
   3.   Države članice mogu odlučiti služiti se planovima upravljanja poplavnim rizicima izrađenima prije 22. prosinca 2010. pod uvjetom da sadržaj tih planova odgovara zahtjevima iznesenima u članku 7.
   4.   Stavci 1., 2. i 3. primjenjuju se ne dovodeći u pitanje članak 14.
   POGLAVLJE VIII.

      REVIZIJE, IZVJEŠĆA I ZAVRŠNE ODREDBE

   Članak 14.
   1.   Preliminarna procjena poplavnih rizika ili procjena i odluke iz članka 13. stavka 1. revidiraju se i, prema potrebi, ažuriraju do 22. prosinca 2018., a nakon toga svakih šest godina.
   2.   Karte opasnosti od poplava i karte rizika od poplava revidiraju se i, prema potrebi, ažuriraju do 22. prosinca 2019., a nakon toga svakih šest godina.
   3.   Plan(ovi) upravljanja poplavnim rizicima, uključujući komponente navedene u dijelu B Priloga, revidira(ju) se i, prema potrebi, ažurira(ju) do 22. prosinca 2021., a nakon toga svakih šest godina.
   4.   Vjerojatan učinak klimatskih promjena na pojavu poplava uzima se u obzir prilikom revizija navedenih u stavcima 1. i 3.
   Članak 15.
   1.   Preliminarnu procjenu poplavnih rizika, karte opasnosti od poplava, karte rizika od poplava i planove upravljanja poplavnim rizicima navedene u člancima 4., 6. i 7., kao i njihov pregled i, gdje je primjenjivo, njihove ažurirane verzije, države članice stavljaju na raspolaganje Komisiji u roku od tri mjeseca nakon datuma navedenih u članku 4. stavku 4., članku 6. stavku 8., članku 7. stavku 5., odnosno članku 14.
   2.   Države članice moraju izvijestiti Komisiju o odlukama donesenima u skladu s člankom 13. stavkom 1., 2. i 3. i staviti na raspolaganje relevantne informacije o njima do datuma navedenih u članku 4. stavku 4., članku 6. stavku 8. odnosno članku 7. stavku 5.
   Članak 16.
   Do 22. prosinca 2018., a nakon toga svakih šest godina, Komisija Europskom parlamentu i Vijeću dostavlja izvješće o provedbi ove Direktive. Prilikom sastavljanja tog izvješća uzima se u obzir učinak klimatskih promjena.
   Članak 17.
   1.   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom prije 26. studenoga 2009. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.
   Kada države članice donose ove mjere, te mjere prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
   2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva
   Članak 18.
   Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

   Članak 19.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Strasbourgu 23. listopada 2007.

            Za Europski parlament

            Predsjednik

         H.-G. PÖTTERING

            Za Vijeće

            Predsjednik

         M. LOBO ANTUNES

      (1)  SL C 195, 18.8.2006., str. 37.

      (2)  Mišljenje Europskog parlamenta od 13. lipnja 2006. (SL C 300 E, 9.12.2006., str. 123.). Zajedničko stajalište Vijeća od 23. studenoga 2006. (SL C 311 E, 19.12.2006., str. 10.) i Stajalište Europskog parlamenta od 25. travnja 2007. Odluka Vijeća od 18. rujna 2007.

      (3)  SL L 327, 22.12.2000., str. 1. Direktiva kako je izmijenjena Odlukom br. 2455/2001/EZ (SL L 331, 15.12.2001., str. 1.).

      (4)  SL L 186., 5.8.1995., str. 42.

      (5)  SL L 297, 15.11.2001., str. 7.

      (6)  SL L 311, 14.11.2002., str. 3.

      (7)  SL L 184, 17.7.1999., str. 23. Odluka kako je izmijenjena Odlukom 2006/512/EZ (SL L 200, 22.7.2006., str. 11.).

      (8)  SL C 321, 31.12.2003., str. 1.

      (9)  SL L 257, 10.10.1996., str. 26. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ) br. 166/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 33, 4.2.2006., str. 1.).
   PRILOG
   A.   Planovi upravljanja poplavnim rizicima

               I.

               Komponente prvih planova upravljanja poplavnim rizicima:

                           1.

                           zaključci preliminarne procjene rizika u skladu s Poglavljem II. u obliku sažete karte vodnog područja ili jedinice upravljanja iz članka 3. stavka 2. točke (b), s prikazom granica područja određenih prema članku 5. stavku 1. koja su predmet ovoga plana upravljanja poplavnim rizicima;

                           2.

                           karte opasnosti od poplava i karte rizika od poplava izrađene prema Poglavlju III. ili već postojeće u skladu s člankom 13. te zaključci koji proizlaze iz tih karata;

                           3.

                           opis odgovarajućih ciljeva upravljanja poplavnim rizicima utvrđenih u skladu s člankom 7. stavkom 2.;

                           4.

                           sažetak mjera i određivanje njihovih prioriteta s ciljem ostvarivanja odgovarajućih ciljeva upravljanja poplavnim rizicima, uključujući mjere poduzete u skladu s člankom 7. i mjere koje se odnose na poplave, a poduzete su u skladu s drugim aktima Zajednice, uključujući Direktivu Vijeća 85/337/EEZ od 27. lipnja 1985. o procjeni učinaka određenih javnih i privatnih projekata na okoliš (1) i Direktivu 96/82/EZ od 9. prosinca 1996. o kontroli opasnosti od velikih nesreća koje uključuju opasne tvari (2), Direktivu 2001/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 27. lipnja 2001. o procjeni učinaka određenih planova i programa na okoliš (3) i Direktivu 2000/60/EZ;

                           5.

                           ako je dostupan, za zajedničke riječne slivove i podslivove, opis metodologije koju su definirale dotične države članice, za analizu troškova i koristi primijenjenu u procjeni mjera s prekograničnim učincima.

               II.

               Opis provedbe plana:

                           1.

                           opis određivanja prioriteta i načina na koji će se pratiti napredak u provođenju plana;

                           2.

                           sažetak poduzetih mjera/radnji na obavješćivanju i traženju mišljenja javnosti;

                           3.

                           popis nadležnih tijela i, ako je to potrebno, opis postupka koordinacije unutar bilo kojeg međunarodnog vodnog područja i postupka usklađivanja s Direktivom 2000/60/EZ.

         B.   Komponente kasnijih ažuriranih verzija planova upravljanja poplavnim rizicima:

               1.

               sve promjene ili ažuriranja nakon objave prethodne verzije plana upravljanja poplavnim rizicima, uključujući sažetak revizija provedenih u skladu s člankom 14.;

               2.

               procjena ostvarenog napretka prema ispunjenju ciljeva navedenih u članku 7. stavku 2.;

               3.

               opis i objašnjenje za eventualne mjere predviđene u ranijoj verziji plana upravljanja poplavnim rizicima čija se provedba planirala, a nisu prenesene u noviju verziju;

               4.

               opis eventualnih dodatnih mjera nakon objave prethodne verzije plana upravljanja poplavnim rizicima.

      (1)  SL L 175, 5.7.1985., str. 40. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom 2003/35/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 156, 25.6.2003., str. 17.).

      (2)  SL L 10, 14.1.1997., str. 13. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom 2003/105/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 345, 31.12.2003., str. 97.).

      (3)  SL L 197, 21.7.2001., str. 30.


title: 76/765/EEZ: Direktiva Vijeća od 27. srpnja 1976. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na alkoholometre i alkoholne areometre

text:
               13/Sv. 024

               HR

               Službeni list Europske unije

               3

         31976L0765

               L 262/143

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               27.07.1976.

      DIREKTIVA VIJEĆA

   od 27. srpnja 1976.
   o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na alkoholometre i alkoholne areometre
   (76/765/EEZ)
   VIJEĆE EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice, a posebno njegov članak 100.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   uzimajući u obzir mišljenje Skupštine (1),
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i socijalnog odbora (2),
   budući da u nekim državama članicama određivanje, oblikovanje i postupci odobravanja i ispitivanja alkoholometara i alkoholnih areometara podliježu obvezujućim odredbama koje se razlikuju od jedne do druge države članice te stoga ometaju kretanje tih instrumenata i trgovanje njima u Zajednici; budući da je stoga nužno uskladiti te odredbe;
   budući da je usklađivanje zakona i drugih propisa o tim instrumentima bitno također kao dopuna postojećih odredaba o metodi određivanja jakosti alkohola iz rezultata provedenih mjerenja kako bi se u cijelosti uklonio rizik dvoznačnosti ili spora oko rezultata takvih mjerenja;
   budući da su Direktivom Vijeća 71/316/EEZ od 26. srpnja 1971. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na zajedničke odredbe za mjerne instrumente i metode mjeriteljskog nadzora (3) utvrđeni postupci za EEZ tipno odobrenje i EEZ prvu ovjeru; budući da je u skladu s tom direktivom nužno utvrditi tehničke zahtjeve za oblikovanje i rad koje alkoholometri i alkoholni areometri moraju zadovoljavati kako bi se mogli slobodno uvoziti, tržiti i upotrebljavati nakon što se podvrgnu potrebnoj inspekciji i nakon što se na njih stave zahtijevane oznake i znakovi;
   budući da je Vijeće u svojoj rezoluciji od 17. prosinca 1973. (4) o industrijskoj politici pozvalo Komisiju da mu najkasnije do 1. prosinca 1974. dostavi prijedlog za direktivu o alkoholometriji i alkoholometrima,
   DONIJELO JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Ova Direktiva određuje značajke alkoholometara i alkoholnih areometara koji se upotrebljavaju za određivanje alkoholne jakosti smjesa vode i etanola.
   Članak 2.
   Alkoholometri i alkoholni areometri koji mogu nositi EEZ oznake i znakove opisani su u Prilogu.
   Takvi instrumenti podliježu EEZ tipnom odobrenju i EEZ prvoj ovjeri.
   Članak 3.
   Nijedna država članica ne smije na temelju njegovih metroloških svojstava odbiti, zabraniti ili ograničavati stavljanje na tržište ili u uporabu bilo kojeg alkoholometra ili alkoholnog areometra koji nosi znak EEC tipnog odobrenja ili oznaku EEZ ovjere.
   Članak 4.
   1.   Države članice donose i objavljuju mjere potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom u razdoblju od 24 mjeseca od njezina priopćenja i o tome odmah obavješćuju Komisiju.
   One primjenjuju te mjere najkasnije od 1. siječnja 1980.
   2.   Države članice obavješćuju Komisiju o tekstovima glavnih odredaba nacionalnog zakonodavstva koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 5.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 27. srpnja 1976.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         M. van der STOEL

      (1)  SL C 76, 7.4.1975., str. 39.

      (2)  SL C 248, 29.10.1975., str. 22.

      (3)  SL L 202, 6.9.1971., str. 1.

      (4)  SL C 117, 31.12.1973., str. 1.
   PRILOG
   ALKOHOLOMETRI I ALKOHOLNI AREOMETRI
   1.   DEFINICIJE INSTRUMENATA
   1.1   Alkoholometri su stakleni instrumenti koji pokazuju:

               —

               masenu alkoholnu jakost, ili

               —

               obujamsku alkoholnu jakost

         pojedine smjese vode i etanola.
   Opisuju se kao maseni alkoholometri ili kao obujamski alkoholometri, ovisno o tome što se mjeri.
   Alkoholni areometri su stakleni instrumenti oblikovani za mjerenje gustoće pojedine smjese vode i etanola.
   1.2   Instrumenti definirani u ovoj Direktivi gradirani su pri referentnoj temperaturi od 20 °C, u skladu s vrijednostima koje se pojavljuju u međunarodnim alkoholnim tablicama koje je objavila Međunarodna organizacija za zakonsku metrologiju.
   1.3   Gradirani su za očitanje na slobodnoj vodoravnoj površini kapljevine.
   2.   OPIS INSTRUMENATA
   2.1   Alkoholometri i alkoholni areometri su stakleni instrumenti koji se sastoje od:

               —

               valjkastog tijela s dnom oblikovanim u stožac ili polukuglu tako da ne zadržava mjehuriće zraka,

               —

               valjkaste cjevčice stopljene s gornjim dijelom tog tijela koja je na gornjem kraju zatvorena.

         2.2   Cijela vanjska površina svakog instrumenta mora biti simetrična prema njegovoj glavnoj osi.
   Poprečni presjek ne smije se nigdje naglo mijenjati.
   2.3   Donji dio tijela sadržava opteretnu tvar čija je svrha ugađanje mase instrumenta.
   2.4   Cjevčica ima ljestvicu označenu na valjkastoj podlozi kruto učvršćenoj na unutarnji dio cjevčice.
   3.   KONSTRUKCIJSKA NAČELA
   3.1   Staklo koje se upotrebljava za izradu instrumenata prozirno je i bez nedostataka koji bi mogli ometati očitanja pri mjerenjima na ljestvici.
   To staklo mora imati koeficijent obujamskog širenja od (25 ± 2) 10–6 °C –1.
   3.2   Opteretna tvar mora biti učvršćena na dnu instrumenta. Nakon što se završeni instrument drži jedan sat u vodoravnom položaju na temperaturi od 80 °C te zatim ohladi u tom položaju, on mora plutati tako da njegova os bude okomita unutar kuta od jednog stupnja i 30 minuta.
   4.   LJESTVICA
   4.1   Nijedan instrument ne smije imati više od jedne ljestvice tipa iz točke 4.5 ili 4.6.
   4.2   Ljestvica i natpisi su označeni na podlozi koja ima glatku mat površinu.
   Ta se podloga mora u cjevčici kruto držati na mjestu, a referentne oznake izvedene su tako da bude očit svaki pomak ljestvice i njene podloge u odnosu na cjevčicu.
   Podloga, ljestvica i natpisi ne smiju pokazivati nikakvo iskrivljenje, gubitak boje ili zapečenost kad se 24 sata drže na 70 °C.
   4.3   Oznake na ljestvici moraju biti:

               —

               smještene u ravninama okomitim na os instrumenta,

               —

               crne boje (1) te jasno i neizbrisivo označene,

               —

               tanke, oštre i jednolike debljine koja nije veća od 0,2 mm.

         4.4.   Duljina kratkih crta na ljestvici mora biti najmanje jedna petina, duljina srednjih crta najmanje jedna trećina, a duljina dugih crta najmanje polovina opsega cjevčice.
   4.5   Alkoholometri moraju imati nazivne ljestvice gradirane u % mase ili u % obujma alkohola. One moraju obuhvaćati područje ne veće od 10 % alkohola u obujmu ili u masi.
   Podjeljak ljestvice je 0,1 %.
   Svaka ljestvica sadržava pet do deset dodatnih podjeljaka izvan gornje i donje granice svog nazivnog područja.
   4.6   Nazivne ljestvice alkoholnih areometara gradirane su u kilogramima po prostornome metru. Područje koje obuhvaćaju ne smije biti veće od 20 kg/m3.
   podjeljak ljestvice je 0,2 kg/m3.
   Svaka ljestvica sadržava pet do deset dodatnih podjeljaka izvan gornje i donje granice svog nazivnog područja. Ljestvica se ipak ne smije širiti izvan 1 000 kg/m3.
   5.   GRADIRANJE I OBROJČENJE
   5.1   Na alkoholometrima svaka je deseta oznaka ljestvice duga crta, brojena od jednog kraja nazivne ljestvice. Između svakog uzastopnog para dugih crta jedna je srednje duga crta, a između svake duge crte i najbliže srednje duge crte četiri su kratke crte.
   Samo su duge crte obrojčene.
   5.2   Na alkoholnim areometrima svaka je peta oznaka ljestvice duga crta, brojena od jednog kraja nazivne ljestvice. Između dvije uzastopne duge crte su četiri kratke crte.
   Samo su pete ili desete crte obrojčene.
   5.3   Crte koje predstavljaju granice nazivne ljestvice moraju biti brojčane vrijednosti u cjelovitom obliku.
   Na alkoholnim areometrima ostali brojevi mogu biti u skraćenom obliku.
   6.   RAZREDBA I GLAVNE MJERE INSTRUMENATA
   6.1   Instrumenti moraju biti u jednom od ovih razreda točnosti:
   —   Razred I.: Najmanji srednji razmak podjeljaka na ljestvici je 1,5 mm.
   Instrumenti iz tog razreda ne sadržavaju toplomjer.
   —   Razred II.: Najmanji srednji razmak podjeljaka na ljestvici je 1,05 mm.
   Instrumenti iz tog razreda mogu sadržavati toplomjer.
   —   Razred III.: Najmanji srednji razmak podjeljaka na ljestvici je 0,85 mm.
   Instrumenti iz tog razreda mogu sadržavati toplomjer.
   6.2   Vanjski je promjer tijela svakog instrumenta između 19 i 40 mm.
   Vanjski promjer cjevčice mora biti najmanje 3 mm za instrumente razreda I. i II. i najmanje 2,5 mm za instrumente razreda III. Cjevčica mora dosezati do najmanje 15 mm iznad najviše oznake ljestvice.
   Poprečni presjek cjevčice mora biti jednolik do najmanje 5 mm ispod najniže oznake ljestvice.
   7.   NATPISI
   7.1.   Sljedeći natpisi moraju biti čitljivo i neizbrisivo označeni unutar instrumenta:

               —

               razred I., II. ili III.,

               —

               kg/m3 ili obujamski % ili maseni %,

               —

               20 °C,

               —

               etanol,

               —

               naziv ili identifikacijska oznaka proizvođača,

               —

               identifikacijski broj instrumenta,

               —

               znak „e” EEZ tipnog odobrenja.

         7.2   Ako se to želi, na tijelu može biti označena masa instrumenta izražena najbližom vrijednošću u miligramima.
   8.   NAJVEĆE DOPUŠTENE POGREŠKE I OVJERAVANJE
   8.1   Najveća dopuštena pogreška za alkoholometre i alkoholne areometre iznosi:

               —

               za razred I. ± jedna polovica vrijednosti podjeljka ljestvice za svako mjerno očitanje,

               —

               za razrede II. i III. ± vrijednost jednog podjeljka ljestvice za svako mjerno očitanje.

         8.2   Provjeravanje za ovjeru mora se provesti u najmanje tri točke u nazivnom području ljestvice.
   9.   TOPLOMJERI KOJI SE UPOTREBLJAVAJU PRI ODREĐIVANJU ALKOHOLNE JAKOSTI
   9.1   Ako se za određivanje alkoholne jakosti upotrebljava instrument razreda I., upotrijebljeni toplomjer mora biti:

               —

               s primjenom otpora metala ili rastezanja žive te sa staklenim kućištem,

               —

               gradiran u 0,1 °C ili 0,05 °C.

         Za sva očitanja ljestvice najveća dopuštena pogreška iznosi ± 0,05 °C.
   Živini toplomjeri moraju na ljestvici imati oznaku na 0 °C.
   9.2   Ako se za određivanje alkoholne jakosti upotrebljava instrument razreda II. ili III., toplomjer mora biti s primjenom rastezanja žive i sa staklenim kućištem te mora biti gradiran do 0,1 °C ili 0,2 °C ili 0,5 °C. Ljestvica mora imati oznaku na 0 °C.
   Najveća je dopuštena pogreška, pozitivna ili negativna:

               0,1 °C ako je toplomjer gradiran do 0,1 °C,

               0,15 °C ako je toplomjer gradiran do 0,2 °C,

               0,2 °C ako je toplomjer gradiran do 0,5 °C.

         Toplomjer može biti ugrađen u instrument koji se upotrebljava za određivanje alkoholne jakosti.
   U tom slučaju, ljestvica ne treba imati oznaku na 0 °C.
   9.3   Najmanji razmak na ljestvici mora biti:

               —

               0,7 mm u slučaju toplomjera gradiranih do 0,05, 0,1 i 0,2 °C te

               —

               1,0 mm u slučaju toplomjera gradiranih do 0,5 °C.

         9.4   Debljina crta ne smije biti veća od jedne petine razmaka na ljestvici.
   10.   OZNAKE
   Na poleđini alkoholometara i alkoholnih areometara mora na gornjoj trećini njihovog tijela biti ostavljen prostor za oznaku EEZ prve ovjere.
   U skladu s točkom 3.1.1 Priloga II. Direktivi 71/316/EEZ i iznimno od općeg pravila utvrđenog u odjeljku 3. tog Priloga, oznaka EEZ prve ovjere mora zbog posebnih zahtjeva za označivanje staklenih instrumenata sadržavati niz znakova sa sljedećim značenjem:

               —

               malo slovo „e”,

               —

               posljednje dvije znamenke godine EEZ prve ovjere,

               —

               slovo ili slova za identifikaciju države članice u kojoj je provedena EEZ prva ovjera,

               —

               po potrebi, identifikacijski broj ovjernog ureda.

         Ako se označivanje provodi pjeskarenjem, slova i brojke moraju se primijeniti tako da se ne smanjuje njihova čitljivost.
   Primjer:
   e 75 D 48: EEZ prvu ovjeru proveo je 1975. godine Ured 48 u Saveznoj Republici Njemačkoj.

      (1)  Izvan nazivnog područja ljestvice crtice na ljestvici mogu biti različite boje.