title: Direktiva Komisije 2000/41/EZ od 19. lipnja 2000. o drugoj odgodi datuma nakon kojeg se zabranjuju ispitivanja na životinjama za sastojke ili kombinacije sastojaka kozmetičkih proizvoda  Tekst značajan za EGP

text:
               13/Sv. 010

               HR

               Službeni list Europske unije

               185

         32000L0041

               L 145/25

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               19.06.2000.

      DIREKTIVA KOMISIJE 2000/41/EZ
   od 19. lipnja 2000.
   o drugoj odgodi datuma nakon kojeg se zabranjuju ispitivanja na životinjama za sastojke ili kombinacije sastojaka kozmetičkih proizvoda
   (Tekst značajan za EGP)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir ugovor o osnivanju Europske zajednice,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 76/768/EEZ od 27. srpnja 1976. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na kozmetičke proizvode (1), kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 2000/11/EZ (2), a posebno njezin članak 4. stavak 1. točku i,
   nakon savjetovanja sa Znanstvenim odborom za kozmetičke i neprehrambene proizvode široke potrošnje,
   budući da:

               (1)

               Glavni cilj Direktive 76/768/EEZ je zaštita javnog zdravlja. U tu je svrhu prijeko potrebno provesti određena toksikološka ispitivanja kako bi se procijenila sigurnost za ljudsko zdravlje sastojaka ili kombinacije sastojaka koji se rabe u kozmetičkim proizvodima.

               (2)

               Sukladno članku 4. stavku 1. točki i Direktive 76/768/EEZ, države članice moraju nakon 30. lipnja 2000. zabraniti prodaju kozmetičkih proizvoda koji sadrže sastojke ili kombinacije sastojaka ispitanih na životinjama kako bi se udovoljilo zahtjevima Direktive.

               (3)

               Drugi podstavak te odredbe također propisuje da Komisija mora donijeti nacrt mjera kako bi se odgodio rok provedbe tih odredbi ako napredak u razvoju zadovoljavajućih metoda za zamjenu ispitivanja na životinjama nije dostatan, a posebno u slučajevima kada metode ispitivanja, usprkos svim razumnim nastojanjima, nisu znanstveno potvrđene kao metode koje nude potrošaču jednaku razinu zaštite ako se uzmu u obzir smjernice OECD-a za ispitivanje toksičnosti.

               (4)

               U nedostatku bilo kakvih znanstveno potvrđenih alternativnih metoda koje ne rabe pokuse na životinjama i bilo kakvih prikladnih smjernica za ispitivanje toksičnosti koje je prihvatio OECD, bilo je potrebno, u skladu s drugim podstavkom ove odredbe, prvi put Direktivom Komisije 97/18/EZ odgoditi rok predviđen člankom 4. stavkom 1. točkom i Direktive 76/768/EEZ

               (5)

               Do sada su u Europi potvrđene tri alternativne metode. Nije vjerojatno da će se najnovija znanstvena dostignuća znatnije promijeniti do 30. lipnja 2000. Zbog toga se rok predviđen člankom 4. stavkom 1. točkom i treba drugi put odgoditi u skladu s drugim podstavkom ove odredbe i člankom 2. Direktive 97/18/EZ.

               (6)

               Te tri metode ugrađene su u zakonodavstvo Zajednice svojim uključenjem u Prilog V. Direktive Vijeća 67/548/EEZ od 27. lipnja 1967. o usklađivanju zakona i drugih propisa u odnosu na razvrstavanje, pakiranje i označivanje opasnih tvari (3), kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 2000/33/EZ (4).

               (7)

               Direktiva Vijeća 86/609/EEZ (5) od 24. studenoga 1986. o usklađivanju zakona i drugih propisa država članica u odnosu na zaštitu životinja koje se koriste u pokusne i druge znanstvene svrhe (6), propisuje da se ispitivanje na životinjama ne smije provoditi ako je na raspolaganju alternativna metoda.

               (8)

               Te se metode stoga moraju obvezno rabiti na svim područjima, uključujući i područje kozmetike.

               (9)

               Komisija je predložila direktivu kojom se sedmi put mijenja Direktiva 76/768/EEZ kako bi se konačno riješilo pitanje pokusa na životinjama na području kozmetičkih proizvoda. Takav prijedlog trebaju u postupku suodlučivanja usvojiti Europski parlament i Vijeće.

               (10)

               Uzimajući u obzir kako se može očekivati da potvrđene metode budu dostupne za druga ispitivanja u sljedeće dvije godine i da će predložena direktiva do tada biti donesena, uputno je posljednji put odgoditi rok do 30. lipnja 2002.

               (11)

               Mjere predviđene ovom Direktivom u skladu su s mišljenjem Odbora za prilagođavanje tehničkom napretku direktiva radi uklanjanja tehničkih prepreka u trgovanju kozmetičkim proizvodima,

         DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   U prvoj rečenici članka 4. stavka 1. točke i Direktive 76/768/EEZ datum „30. lipnja 2000.” mijenja se s „30. lipnja 2002.”
   Članak 2.
   1.   Države članice donose zakone i ostale propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 29. lipnja 2000. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.
   Kad države članice donose te odredbe, te odredbe prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
   2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 3.
   Ova Direktiva stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europskih zajednica.
   Članak 4.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 19. lipnja 2000.

            Za Komisiju

         Erkki LIIKANEN

            Član Komisije

      (1)  SL L 262, 27.9.1976., str. 169.

      (2)  SL L 65, 14.3.2000., str. 22.

      (3)  SL L 114, 1.5.1997., str. 43.

      (4)  SL L 196, 16.8.1967., str. 1.

      (5)  SL L 136, 8.6.2000., str. 90.

      (6)  SL L 358, 18.12.1986., str. 1.


title: Direktiva Komisije 2005/8/EZ od 27. siječnja 2005. o izmjeni Priloga I. Direktivi 2002/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o nepoželjnim tvarima u hrani za životinje  Tekst značajan za EGP

text:
               03/Sv. 038

               HR

               Službeni list Europske unije

               122

         32005L0008

               L 027/44

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               27.01.2005.

      DIREKTIVA KOMISIJE 2005/8/EZ
   od 27. siječnja 2005.
   o izmjeni Priloga I. Direktivi 2002/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o nepoželjnim tvarima u hrani za životinje
   (Tekst značajan za EGP)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
   uzimajući u obzir Direktivu 2002/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. svibnja 2002. o nepoželjnim tvarima u hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 8. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Direktiva 2002/32/EZ predviđa da je zabranjeno korištenje proizvoda namijenjenih hrani za životinje koji sadrže razine nepoželjnih tvari koje premašuju najviše dopuštene razine utvrđene u Prilogu I. toj Direktivi.

               (2)

               Prilikom donošenja Direktive 2002/32/EZ, Komisija je izjavila da će se odredbe utvrđene u Prilogu I. toj Direktivi revidirati na temelju ažuriranih znanstvenih procjena rizika i uzimajući u obzir zabranu razrjeđivanja zagađenih neusklađenih proizvoda namijenjenih hrani za životinje.

               (3)

               Prije nego što se može provesti potpuni pregled utemeljen na ažuriranoj znanstvenoj procjeni rizika, potrebno je predvidjeti određene izmjene s obzirom na razvoj znanstvenih i tehničkih znanja.

               (4)

               Primjereno je razjasniti pojam zelene krme.

               (5)

               Budući da bi opskrba kalcijevim karbonatom, osnovnim i vrijednim krmivom, mogla biti ugrožena zbog toga što je ukupna razina žive zbog redovitog pozadinskog zagađenja okoliša blizu ili prelazi najvišu razinu utvrđenu u Prilogu I. Direktivi 2002/32/EZ, tu najvišu razinu treba izmijeniti, pritom uzimajući u obzir da je živa prisutna u kalcijevu karbonatu u svojem anorganskom obliku, i da Znanstveni odbor za prehranu životinja potvrđuje da je živa u anorganskom obliku znatno manje otrovna nego organska živa, posebno metilna živa.

               (6)

               Najviša razina fluora u ostalim dopunskim krmnim smjesama iznosi 125 mg/kg na 1 % fosfora. Iz ekoloških razloga, razina fosfora u hrani za životinje ograničena je, a probavljivost i biološka raspoloživost fosfora poboljšana je upotrebom enzima poput fitaze. Stoga više nije primjereno utvrđivati najvišu razinu prema 1 % fosfora, nego treba utvrditi najvišu razinu za dopunsku hranu za životinje koja se odnosi na hranu za životinje sa sadržajem vlage od 12 %.

               (7)

               Direktivu 2002/32/EZ treba stoga na odgovarajući način izmijeniti.

               (8)

               Mjere predviđene u ovoj Direktivi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja,

         DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Prilog I. Direktivi 2002/32/EZ izmjenjuje se u skladu s Prilogom ovoj Direktivi.
   Članak 2.
   1.   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije dvanaest mjeseci od njezina stupanja na snagu. One Komisiji odmah dostavljaju tekst navedenih odredaba i korelacijsku tablicu između tih odredaba i ove Direktive.
   Kad države članice usvoje ove odredbe, te odredbe sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa prilikom njihove službene objave. Načine tog upućivanja određuju države članice.
   2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst odredaba nacionalnoga prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 3.
   Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Članak 4.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 27. siječnja 2005.

            Za Komisiju

         Markos KYPRIANOU

            Član Komisije

      (1)  SL L 140, 30.5.2002., str. 10. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 2003/100/EZ (SL L 285, 1.11.2003., str. 33.).
   PRILOG
   Prilog I. Direktivi 2002/32/EZ mijenja se kako slijedi:

               1.

               U stupcu 2. retka 2., Olovo, sljedeća napomena umeće se iza riječi zelena krma:

                           „(*)

                           zelena krma uključuje proizvode namijenjene prehrani životinja, kao što su sijeno, silaža, svježa trava itd. …”.

               2.

               Redak 3., Fluor, mijenja se kako slijedi:

                           (a)

                           Bilješke na dnu stranice (1) i (2) brišu se

                           (b)

                           Riječi ‚Mineralna mješavina za goveda, ovce i koze – 2000(1)’ i ‚Ostala dopunska krmna smjesa – 125(2)’ zamjenjuju se riječima ‚Dopunska krmna smjesa koja sadrži ≤ 4 % fosfora – 500’ i ‚Dopunska krmna smjesa koja sadrži > 4 % fosfora – 125 na 1 % fosfora’.

               3.

               Redak 4., Živa, zamjenjuje se sljedećim:

                           Nepoželjne tvari

                           Proizvodi namijenjeni prehrani životinja

                           Najviši sadržaj u mg/kg (ppm) koji se odnosi na hranu za životinje sa sadržajem vlage od 12 %)

                           (1)

                           (2)

                           (3)

                                       „4.

                                       Živa

                           Krmiva osim:

                           0,1

                                       —

                                       krmne smjese proizvedene preradom riba ili drugih morskih životinja

                           0,5

                                       —

                                       kalcijeva karbonata

                           0,3

                           Potpuna krmna smjesa uz izuzetak:

                           0,1

                                       —

                                       potpune hrane za životinje za pse i mačke

                           0,4

                           Dopunske krmne smjese uz izuzetak:

                                       —

                                       dopunske hrane za životinje za pse i mačke

                           0,2”


title: Direktiva Komisije 2008/76/EZ od 25. srpnja 2008. o izmjeni Priloga I. Direktivi 2002/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o nepoželjnim tvarima u hrani za životinje  Tekst značajan za EGP

text:
               03/Sv. 034

               HR

               Službeni list Europske unije

               178

         32008L0076

               L 198/37

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               25.07.2008.

      DIREKTIVA KOMISIJE 2008/76/EZ
   od 25. srpnja 2008.
   o izmjeni Priloga I. Direktivi 2002/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o nepoželjnim tvarima u hrani za životinje
   (Tekst značajan za EGP)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
   uzimajući u obzir Direktivu 2002/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. svibnja 2002. o nepoželjnim tvarima u hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 8. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Direktiva 2002/32/EZ utvrđuje da je uporaba proizvoda namijenjenih hrani za životinje koji sadrže količine nepoželjnih tvari veće od najvećih dopuštenih količina utvrđenih u Prilogu I. ovoj Direktivi zabranjena.

               (2)

               Najnoviji razvoj tehničkih saznanja o formuliranju hrane za ribe s povećanom uporabom morskih rakova, poput morskih krila, kao krmiva u hrani za ribe daje pregled najveće dopuštene količine fluora prihvatljive u hrani za ribe. To proizlazi iz mišljenja Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) od 22. rujna 2004. (2) da povećanje najveće dopuštene količine fluora u hrani za ribe ne bi za posljedicu imalo neprihvatljive opasnosti za zdravlje životinja i javno zdravlje. Što se tiče Lolium temulentum i Lolium remotum, u svom mišljenju od 25. siječnja 2007. (3) EFSA preporučuje da se brišu zasebni unosi za ove dvije biljne sorte i da se primijeni opći najveći sadržaj za sjemenke korova i nemljeveno i nedrobljeno voće koje sadrži alkaloide, glukozide i druge otrovne tvari, kako je utvrđeno u retku 14. Priloga I. Direktivi 2002/32/EZ.

               (3)

               Što se tiče DDT-a, trebalo bi uključiti naziv DDD u redak koji se odnosi na dotičnu tvar u Prilogu I. Direktivi 2002/32/EZ, budući da se ovaj naziv češće koristi za metabolite diklorodifenil-dikloroetan nego TDE (4).

               (4)

               Što se tiče marelica (Prunus armeniaca L.) i gorkih badema (Prunus dulcis var. amara ili Prunus amygdalus Batsch var. amara), može se zaključiti iz mišljenja EFSA-e od 23. studenoga 2006. (5) da za zaštitu zdravlja životinja i javnoga zdravlja nije potreban zahtjev za odsutnost mjerljivih količina marelica i gorkih badema, te da je dovoljno primijeniti opće najveće dopuštene količine hidrocijanske kiseline, kako je navedeno u retku 8. Priloga I. Direktivi 2002/32/EZ. Stoga je primjereno izbrisati posebne zahtjeve za marelice i gorki badem.

               (5)

               Camelina (Camelina sativa) je obuhvaćena Prilogom Direktivi 2002/32/EZ, a sjemenke i plodovi ove sorte biljaka kao i od njih prerađeni derivati mogu biti prisutni u hrani za životinje samo u tragovima koji se ne mogu količinski odrediti.

               (6)

               Postoji obnovljeni interes za Camelina sativa kao uljarice zbog povećane potražnje za alternativnim usjevima uljarica s niskim ulaganjem uz mogućnost uporabe nusproizvoda iz proizvodnje uljarica u hrani za životinje. Iz mišljenja EFSA-e od 27. studenoga 2007. (6) može se zaključiti da zahtjev za odsutnost mjerljivih količina Camelina sativa i njihovih derivata nije potreban za zaštitu zdravlja životinja i za javno zdravlja, pod uvjetom da količina ukupnih glukozinolata u prehrani ne ugrožava zdravlje životinja i javno zdravlje. Zaštita zdravlja životinja i javnog zdravlja od toksičnih učinaka glukozinolata osigurana je odredbom o hlapivom ulju gorušice u krmnoj smjesi, za koje je najveća dopuštena količina izražena kao alil izotiocijanati, budući da se toksičnost glukozinolata prema mišljenju EFSA-e obično pripisuje (izo)tiocijanatima. Stoga je primjereno izbrisati zahtjev za odsutnost mjerljivih količina Camelia sativa iz Priloga I. Direktivi 2002/32/EZ.

               (7)

               Treba stoga na odgovarajući način izmijeniti Direktivu 2002/32/EZ.

               (8)

               Mjere predviđene ovom Direktivom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja,

         DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Prilog I. Direktivi 2002/32/EZ mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Direktivi.
   Članak 2.
   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 1. travnja 2009. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredbi i korelacijsku tablicu između tih odredaba i ove Direktive. Kada države članice donose ove odredbe, te odredbe prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
   Članak 3.
   Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana nakon dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Članak 4.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 25. srpnja 2008.

            Za Komisiju

         Androulla VASSILIOU

            Članica Komisije

      (1)  SL L 140, 30.5.2002., str. 10. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 2006/77/EZ (SL L 271, 30.9.2006., str. 53.).

      (2)  Mišljenje znanstvenoga radnog tijela o zagađivačima u prehrambenom lancu Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) na zahtjev Komisije u odnosu na fluor kao nepoželjnu tvar u hrani za životinje, doneseno 22. rujna 2004., http://www.efsa.europa.eu/EFSA/Scientific_Opinion/opinion_contam08_ej100_fluorine_en1,0.pdf.

      (3)  Mišljenje znanstvenoga radnog tijela o zagađivačima u prehrambenom lancu Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) na zahtjev Europske komisije u odnosu na pirolizidin alkaloide kao nepoželjne tvari u hrani za životinje, doneseno 25. siječnja 2007., http://www.efsa.europa.eu/EFSA/Scientific-Opinion/contam_ej447_op_pyrrolizidine%20alkaloids%20in%feed_en.pdf.

      (4)  Mišljenje znanstvenoga radnog tijela o zagađivačima u prehrambenom lancu Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) na zahtjev Komisije u odnosu na DDT kao nepoželjne tvari u hrani za životinje, doneseno 22. studenoga 2006., http://www.efsa.europa.eu/EFSA/Scientific_Opinion/CONTAM_ej433_DDT_en,2.pdf.

      (5)  Mišljenje znanstvenoga radnog tijela o zagađivačima u prehrambenom lancu Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) na zahtjev Komisije u odnosu na cijanogene sastojke kao nepoželjne tvari u hrani za životinje, doneseno 23. studenoga 2006., http://www.efsa.europa.eu/EFSA/Scientific_Opinion/CONTAM_ej434_op_cyanogenic_compounds_in_feed_en,1.pdf.

      (6)  Mišljenje znanstvenoga radnog tijela o zagađivačima u prehrambenom lancu Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) na zahtjev Komisije u odnosu na glukosinolate kao nepoželjne tvari u hrani za životinje, doneseno 27. studenoga 2007., http://www.efsa.europa.eu/EFSA/Scientific_Opinion/contam_op_ej590_glucosinolates_en.pdf.
   PRILOG
   Prilog I. Direktivi 2002/32/EZ mijenja se kako slijedi:

               1.

               Red 3., fluor, zamjenjuje se sljedećim:

                           Nepoželjne tvari

                           Proizvodi namijenjeni za hranu za životinje

                           Najveća dopuštena količina u mg/kg (ppm) kada je udio vlage u hrani za životinje, preračunat na 12 %

                           (1)

                           (2)

                           (3)

                                       „3.

                                       Fluor (1)

                           Krmiva osim:

                           150

                                       —

                                       krmiva životinjskoga podrijetla s izuzetkom morskih rakova kao što su morski krili

                           500

                                       —

                                       morskih rakova kao što su morski krili

                           3 000

                                       —

                                       fosfata

                           2 000

                                       —

                                       kalcijevog karbonata

                           350

                                       —

                                       magnezijevog oksida

                           600

                                       —

                                       kalcificiranih morskih algi

                           1 000

                           Vermikulita (E 561)

                           3 000 (2)

                           Dopunskih krmnih smjesa

                                       —

                                       koje sadrže ≤ 4 % fosfora

                           500

                                       —

                                       koje sadrže > 4 % fosfora

                           125 na 1 % fosfora

                           Potpunih krmnih smjesa osim:

                           150

                                       —

                                       potpunih krmnih smjesa za goveda, ovce i koze

                                       —

                                       u laktaciji

                           30

                                       —

                                       ostale

                           50

                                       —

                                       potpunih krmnih smjesa za svinje

                           100

                                       —

                                       potpunih krmnih smjesa za perad

                           350

                                       —

                                       potpunih krmnih smjesa za piliće

                           250

                                       —

                                       potpunih krmnih smjesa za ribe

                           350

               2.

               Red 14., Sjemenke korova i nemljeveno i nedrobljeno voće koje sadrži alkaloide, glukozide i druge otrovne tvari, zamjenjuje se sljedećim:

                           Nepoželjne tvari

                           Proizvodi namijenjeni za hranu za životinje

                           Najveća dopuštena količina u mg/kg (ppm) kada je udio vlage u hrani za životinje, preračunat na 12 %

                           (1)

                           (2)

                           (3)

                                       „14.

                                       Sjemenke korova te nemljeveno i nedrobljeno voće koje sadrži, alkaloide, glukozide ili druge otrovne tvari pojedinačno ili u kombinaciji uključujući

                           Sva hrana za životinje

                           3 000

                              Sjemenke lužnjaka Datura stramonium L.

                           1 000”

               3.

               Red 21., DDT, zamjenjuje se sljedećim:

                           Nepoželjne tvari

                           Proizvodi namijenjeni za hranu za životinje

                           Najveća dopuštena količina u mg/kg (ppm) kada je udio vlage u hrani za životinje, preračunat na 12 %

                           (1)

                           (2)

                           (3)

                           „DDT (zbroj DDT-, DDD- (ili TDE-) i DDE-izomera, izraženih kao DDT)

                           Sva hrana za životinje osim

                           0,05

                                       —

                                       masti i ulja

                           0,5”

               4.

               Red 28., Marelice – Prunus armeniaca L., redak 29., gorki badem – Prunus dulcis (Mill.) D.A. Webb var. amara (DC.) Focke (= Prunus amygdalus Batsch var. amara (DC.) Focke) i redak 31., Camelina –Camelina sativa (L.) Crantz, brišu se.

      (1)  Najveće dopuštene količine odnose se na analitičko određivanje fluora, čime se ekstrakcija obavlja pomoću klorovodične kiseline 1 N tijekom 20 minuta na sobnoj temperaturi. Mogu se primijeniti jednaki postupci ekstrakcije za koje se može pokazati da uporabljeni postupak ekstrakcije ima jednaku učinkovitost ekstrakcije.

      (2)  Količine će se pregledati do 31. prosinca 2008. s ciljem smanjenja najvećih dopuštenih količina.”


title: 83/574/EEZ: Direktiva Vijeća od 26. listopada 1983. o trećoj izmjeni Direktive 76/768/EEZ o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na kozmetičke proizvode

text:
               13/Sv. 007

               HR

               Službeni list Europske unije

               63

         31983L0574

               L 332/38

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               26.10.1983.

      DIREKTIVA VIJEĆA

   od 26. listopada 1983.
   o trećoj izmjeni Direktive 76/768/EEZ o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na kozmetičke proizvode
   (83/574/EEZ)
   VIJEĆE EUROPSKIH ZAJEDNICA
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice, a posebno njegov članak 100.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije (1),
   uzimajući u obzir mišljenje Skupštine (2),
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i socijalnog odbora (3),
   budući da članak 11. Direktive 76/768/EEZ (4), kako je zadnje izmijenjena Direktivom 83/496/EEZ (5) predviđa da će Komisija, na temelju rezultata najnovijih znanstvenih i tehničkih istraživanja, podnijeti Vijeću odgovarajuće prijedloge za utvrđivanje popisa dozvoljenih tvari;
   budući da se na temelju najnovijih znanstvenih i tehničkih istraživanja može utvrditi popis tvari koje su dozvoljene kao ultraljubičasti filtri;
   budući da se izmjene potrebne za prilagodbu Priloga VII. tehničkom napretku moraju također donijeti u skladu s postupkom Odbora, utvrđenim Direktivom 76/768/EEZ;
   budući da upozorenje o roku trajnosti za kozmetičke proizvode čije je vremensko razdoblje postojanosti kraće od tri godine, predviđeno u članku 6. stavku 1. točki (c) Direktive 76/768/EEZ, nije opravdano za kozmetičke proizvode koji se mogu rabiti i nakon tog vremenskog razdoblja; budući da je zato primjerenije upozorenje o najkraćem roku trajnosti,
   DONIJELO JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Direktiva 76/768/EEZ mijenja se kako slijedi:

               1.

               Dodaje se Prilog VII. u obliku Priloga ovoj Direktivi. On nabraja ultraljubičaste filtre koji se mogu uključiti u kozmetičke proizvode pod utvrđenim uvjetima.

               2.

               Članku 4. dodaju se sljedeće točke:

                           „(g)

                           UV filtri, osim onih navedenih u dijelu 1. Priloga VII.;

                           (h)

                           UV filtri u dijelu 1. Priloga VII., izvan tamo određenih granica i uvjeta.”

               3.

               Članku 5. dodaju se sljedeći stavci:
               „Države članice će do 31. prosinca 1988. dozvoliti trgovanje kozmetičkim proizvodima koji sadrže UV filtre navedenim u dijelu 2. Priloga VII., unutar tamo određenih granica i uvjeta.
               1. siječnja 1989. ti će UV filtri biti:

                           —

                           konačno dozvoljeni (dio 1. Priloga VII.),

                           —

                           konačno zabranjeni (Prilog II.),

                           —

                           zadržani u dijelu 2. Priloga VII. na određeno vremensko razdoblje, ili

                           —

                           brisani iz svih Priloga.”

               4.

               Stavak 1. točka (c) članka 6. zamjenjuje se s:

                           „(c)

                           najkraći rok trajnosti. Najkraći rok trajnosti kozmetičkog proizvoda je datum do kojeg taj proizvod, skladišten u primjerenim uvjetima, ispunjava svoju prvobitnu namjenu i ostaje u skladu posebno s člankom 2.
                           To je naznačeno riječima: ‚Najbolje uporabiti prije kraja …’:

                                       —

                                       samog datuma

                                       —

                                       ili naznačeno gdje se na naljepnici datum nalazi.

                                 Ako je potrebno, ti su podaci dopunjeni naznakom uvjeta koji moraju biti zadovoljeni kako bi se jamčila navedena trajnost.
                           Datum mora biti jasno izražen i mora redom sadržavati mjesec i godinu. Oznaka roka trajnosti nije obvezna za kozmetičke proizvode čiji je najkraći rok trajnosti dulji od 30 mjeseci;”

               5.

                           (a)

                           U članku 6. stavku 1. točki (d), „prilozi III., IV. i VI.” zamjenjuje se s: „prilozi III., IV., VI. i VII.”;

                           (b)

                           U članku 8. stavku 2. prvom podstavku, „prilozi II. do VI.” zamjenjuje se s: „prilozi II. do VII.”;

                           (c)

                           U članku 8. stavku 2. drugom podstavku, „prilozi III. do VI.” zamjenjuje se s: „prilozi III. do VII.”.

         Članak 2.
   1.   Države članice poduzimaju sve potrebne mjere koje osiguravaju da od 1. siječnja 1987. ni proizvođači niti uvoznici sa sjedištem u Zajednici ne stave na tržište proizvode koji ne zadovoljavaju zahtjeve ove Direktive.
   2.   Države članice donose sve mjere potrebne da se proizvodi navedeni u stavku 1. ne prodaju ili isporučuju krajnjem potrošaču nakon 31. prosinca 1988.
   Članak 3.
   1.   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 31. prosinca 1984. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.
   2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst odredaba nacionalnog prava koje donesu u području koje regulira ova Direktiva.
   Članak 4.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Luxembourgu 26. listopada 1983.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         G. MORAITIS

      (1)  SL C 32, 9.2.1982., str. 2.

      (2)  SL C 307, 14.11.1983., str. 105.

      (3)  SL C 310, 30.11.1981., str. 5.

      (4)  SL L 262, 27.9.1976., str. 169.

      (5)  SL L 275, 8.10.1983., str. 20.
   PRILOG

         „PRILOG VII.
         Lista dopuštenih UV filtara koje mogu sadržavati kozmetički proizvodi
         U smislu ove Direktive, UV filtri su tvari koje su kao sastojci proizvoda za zaštitu od sunca posebno namijenjeni da filtriraju određene UV zrake, kako bi zaštitile kožu od štetnog djelovanja tih zraka.
         Ti UV filtri mogu biti dodani ostalim kozmetičkim proizvodima unutar granica i uvjeta određenih u ovom Prilogu.
         Drugi UV filtri koji se rabe u kozmetičkim proizvodima samo radi zaštite proizvoda od UV zraka nisu uključeni u popis.
         DIO 1.

            Lista dopuštenih UV filtara koje mogu sadržavati kozmetički proizvodi

                     Referentni br.

                     Tvari

                     Najveća dozvoljena koncentracija

                     Ostala ograničenja i uvjeti

                     Uvjeti za uporabu i upozorenja koja moraju biti tiskana na naljepnici

                     a

                     b

                     c

                     d

                     e

                     1

                     4-aminobenzojeva kiselina

                     5 %

                     2

                        N,N,N-trimetil-4-(2-oksoborn-3-ilidenmetil) anilinijev metil sulfat

                     6 %

                     3

                     Homosalat (INN)

                     10 %

                     4

                     Oksibenzon (INN)

                     10 %

                     Sadrži oksibenzon (1)

                     5

                     3-imidazol-4-ilakrilna kiselina i njezin etil ester

                     2 %
                     (izraženo kao kiselina)

                     6

                     2-fenilbenzimidazol-5-sulfonska kiselina i njene kalijeve, natrijeve i trietanolamin soli

                     8 %
                     (izraženo kao kiselina)

               DIO 2.

            Lista privremeno dopuštenih UV filtara koje mogu sadržavati kozmetički proizvodi

                     Referentni broj

                     Tvar

                     Najveća dozvoljena koncentracija

                     Ostala ograničenja i uvjeti

                     Uvjeti za uporabu i upozorenja koja moraju biti tiskana na naljepnici

                     a

                     b

                     c

                     d

                     e

                     1

                     Etil-4-bis(hidroksipropil) aminobenzoat, miješani izomeri

                     5 %

                     2

                     Etoksilirana 4-aminobenzojeva kiselina

                     10 %

                     3

                     Padimat (INN)

                     5 %

                     Sadrži padimat (2)

                     4

                     Glicerol 1-(4 aminobenzoat)

                     5 %

                     Ne sadrži benzokain (INN)

                     5

                     2-etilheksil 4-dimetilaminobenzoat

                     8 %

                     6

                     2-etilheksil salicilat

                     5 %

                     7

                     3,3,5-trimetilcikloheksil-2-acetamidobenzoat

                     2 %

                     8

                     Kalijev cinamat

                     2 %

                     9

                     Soli 4-metoksicinamične kiseline (kalijeve, natrijeve i dietanolamin soli)

                     8 %
                     (izraženo kao kiselina)

                     10

                     Propil 4-metoksicinamat

                     3 %

                     11

                     Soli salicilne kiseline (kalijeve, natrijeve i trietanolamin soli)

                     2 %
                     (izraženo kao kiselina)

                     pH konačnog proizvoda mora biti takav, da se ne oslobađa kiselina

                     Ne upotrebljavati za djecu mlađu od tri godine

                     12

                     Amil 4-metoksicinamat, (miješani izomeri)

                     10 %

                     13

                     2-etilheksil 4-metoksicinamat

                     10 %

                     14

                     Cinoksat (INN)

                     5 %

                     15

                     3,4-dihidroksi-5-(3, 4, 5-trihidroksibenzoiloksi) benzojeva kiselina, trioleat

                     4 %

                     16

                     Meksenon (INN)

                     4 %

                     Sadrži meksenon (2)

                     17

                     Sulizobenzon (INN) i sulizobenzon natrij (INN)

                     5 %
                     (izraženo kao kiselina)

                     18

                     2-etilheksil 2-(4-fenibenzoil)-benzoat

                     10 %

                     19

                     5-metil-2-fenilbenzoksazol

                     4 %

                     20

                     Natrijev 3,4-dimetoksifenilglioksilat

                     5 %

                     21

                     1,3-bis(4-metoksifenil) propan-1,3-dion

                     6 %

                     22

                     5-(3,3-dimetil-8,9,10-trinorborn-2-iliden) pent-3-en-2-on

                     3 %

                     23

                     Alfa'-(2-oksoborn-3-iliden)-p-ksilen-2-sulfonska kiselina

                     6 %

                     24

                     Alfa-(2-oksoborn-3-iliden) toluen-4- sulfonska kiselina i njezine soli

                     6 %
                     (izraženo kao kiselina)

                     25

                     3-(4-metilbenziliden) bornan-2-on

                     6 %

                     26

                     3-benzilidenbornan-2-on

                     6 %

                     27

                     Alfa-ciano-4-metoksicinamična kiselina i njezini heksil esteri

                     5 %

                     28

                     1-p-kumenil-3-fenilpropan-1,3-dion

                     5 %

                     29

                     4-izopropilbenzil salicilat

                     4 %

                     30

                     Cikloheksil 4-metoksicinamat

                     1 %

                     31

                     1-(4-terc-butilfenil)-3-(4-metoksifenil) propan-1,3-dion

                     5 %”

      (1)  Nije potrebno ako je koncentracija 0,5 % ili manja i kada se rabi samo za zaštitu proizvoda.

      (2)  Nije potrebno ako je koncentracija 0,5 % ili manja i kada se rabi samo za zaštitu proizvoda.


title: Direktiva 2006/115/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o pravu iznajmljivanja i pravu posudbe te o određenim autorskom pravu srodnim pravima u području intelektualnog vlasništva (kodificirana verzija)

text:
               17/Sv. 001

               HR

               Službeni list Europske unije

               218

         32006L0115

               L 376/28

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               12.12.2006.

      DIREKTIVA 2006/115/EZ EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

   od 12. prosinca 2006.
   o pravu iznajmljivanja i pravu posudbe te o određenim autorskom pravu srodnim pravima u području intelektualnog vlasništva
   (kodificirana verzija)
   EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 47. stavak 2., članak 55. i članak 95.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskoga i socijalnoga odbora,
   u skladu s postupkom predviđenim u članku 251. Ugovora (1),
   budući da:

               (1)

               Direktiva Vijeća 92/100/EEZ od 19. studenoga 1992. o pravu iznajmljivanja i pravu posudbe i određenim pravima srodnim autorskom pravu u području intelektualnog vlasništva (2) više je puta znatno izmijenjena (3). Radi jasnoće i racionalnosti navedenu Direktivu trebalo bi kodificirati.

               (2)

               Iznajmljivanje i posudba autorskih djela te predmeta zaštite srodnih prava imaju sve značajniju ulogu posebno u odnosu na autore, umjetnike izvođače i proizvođače fonograma te filmske producente. Piratstvo postaje sve veća prijetnja.

               (3)

               Sukladno tome, može se smatrati da je odgovarajuća zaštita autorskih djela i predmeta srodnih prava pravom iznajmljivanja i pravom posudbe, kao i zaštita predmeta srodnih prava pravom fiksiranja, pravom distribucije, pravom radiodifuzijskog emitiranja i pravom priopćavanja javnosti, od temeljnog značaja za gospodarski i kulturni razvoj Zajednice.

               (4)

               Zaštita autorskog prava i srodnih prava mora se prilagoditi novim smjerovima razvoja u gospodarstvu kao što su novi oblici iskorištavanja.

               (5)

               Stvaralački i umjetnički rad autora i umjetnika izvođača zahtijevaju odgovarajući dohodak kao temelj za daljnji stvaralački i umjetnički rad, a ulaganja koja su potrebna posebno za proizvodnju fonograma i filmova izričito su visoka i rizična. Mogućnost osiguranja takva dohotka i povrata takva ulaganja moguće je učinkovito jamčiti samo odgovarajućom pravnom zaštitom nositelja prava.

               (6)

               Te stvaralačke, umjetničke i poduzetničke djelatnosti u velikoj su mjeri samostalne djelatnosti. Obavljanje takvih djelatnosti trebalo bi olakšati predviđanjem usklađene pravne zaštite unutar Zajednice. Budući da te djelatnosti uglavnom čine usluge, i pružanje istih trebalo bi olakšati uspostavom usklađenog pravnog okvira u Zajednici.

               (7)

               Zakonodavstva država članica trebalo bi uskladiti tako da ona ne budu u suprotnosti s međunarodnim konvencijama na kojima se temelje zakoni o autorskom pravu i srodnim pravima mnogih država članica.

               (8)

               Pravni okvir Zajednice koji se odnosi na pravo iznajmljivanja i pravo posudbe te na određena autorskom pravu srodna prava može se ograničiti na određivanje da države članice predviđaju pravo iznajmljivanja i pravo posudbe određenim skupinama nositelja prava, te nadalje da pravo fiksiranja, pravo distribucije, pravo radiodifuzijskog emitiranja i pravo priopćavanja javnosti predviđaju određenim skupinama nositelja prava u području zaštite srodnih prava.

               (9)

               U smislu ove Direktive potrebno je pobliže odrediti pojam iznajmljivanja i pojam posudbe.

               (10)

               Radi jasnoće poželjno je iz pojmova iznajmljivanje i posudba u smislu ove Direktive izuzeti određene oblike stavljanja na raspolaganje, kao što je na primjer, stavljanje na raspolaganje fonograma ili filmova s ciljem javnog izvođenja ili radiodifuzijskog emitiranja, stavljanje na raspolaganje s ciljem izlaganja na izložbi ili stavljanje na raspolaganje u svrhu referentne upotrebe na licu mjesta. Posudba u smislu ove Direktive ne bi smjela obuhvaćati stavljanje na raspolaganje koje se obavlja između ustanova koje su dostupne javnosti.

               (11)

               Kada se za posudbu koju obavlja organizacija pristupačna javnosti plaća iznos koji nije veći od iznosa potrebnog za pokriće operativnih troškova te organizacije, ne postoji nikakva izravna ili neizravna imovinska ili komercijalna korist u smislu ove Direktive.

               (12)

               Potrebno je uvesti rješenja koja autorima i umjetnicima izvođačima osiguravaju dobivanje primjerene naknade, koje se oni ne mogu odreći, i koja im moraju osigurati da ostvarivanje svojih prava mogu povjeriti udrugama za kolektivno ostvarivanje prava koje ih zastupaju.

               (13)

               Primjerena naknada može se isplaćivati jednokratno ili višekratno u bilo kojem trenutku, prigodom zaključivanja ugovora ili nakon toga. Bilo bi potrebno voditi računa o važnosti doprinosa odnosnih autora ili umjetnika izvođača fonogramu ili filmu.

               (14)

               Također je potrebno zaštititi barem prava autora u vezi s javnom posudbom predviđanjem posebnih rješenja. Međutim, sve mjere koje se poduzimaju odstupanjem od isključivog prava javne posudbe trebale bi biti poduzete u skladu s Ugovorom, a posebno s njegovim člankom 12.

               (15)

               Odredbe ove Direktive koje se odnose na autorskom pravu srodna prava ne bi trebale spriječiti države članice da presumpcije predviđene ovom Direktivom u vezi s ugovorom o produkciji filma koje umjetnici izvođači pojedinačno ili kolektivno sklapaju s producentima filmova prošire na ta isključiva prava. Nadalje, te odredbe ne bi trebale spriječiti države članice da predvide oborivu presumpciju odobravanja iskorištavanja isključivih prava umjetnika izvođača predviđenih odgovarajućim odredbama ove Direktive u mjeri u kojoj je ta presumpcija u skladu s Međunarodnom konvencijom za zaštitu umjetnika izvođača, proizvođača fonograma i organizacija za radiodifuziju (dalje u tekstu: Rimska konvencija).

               (16)

               Države članice trebale bi nositeljima autorskom pravu srodnih prava moći osigurati širu zaštitu od one koja je propisana odredbama ove Direktive o radiodifuzijskom emitiranju i priopćavanju javnosti.

               (17)

               Usklađena prava iznajmljivanja i prava posudbe te usklađena zaštita u području autorskom pravu srodnih prava ne bi se trebala provoditi na način koji prikriveno ograničava trgovinu između država članica ili na način koji je u suprotnosti s pravilom o kronologiji iskorištavanja medija, kako je potvrđeno u presudi donesenoj u predmetu Société Cinéthèque v. FNCF
                   (4).

               (18)

               Ova Direktiva ne bi trebala dovoditi u pitanje obveze država članica koje se odnose na rokove za prijenos direktiva u nacionalna zakonodavstva kako je određeno dijelom B Priloga I.,

         DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:
   POGLAVLJE I.

      PRAVO IZNAJMLJIVANJA I PRAVO POSUDBE

   Članak 1.
   Predmet usklađivanja
   1.   U skladu s odredbama ovog poglavlja države članice moraju predvidjeti, podložno članku 6., pravo odobravanja ili zabrane iznajmljivanja i posudbe izvornika ili umnoženih primjeraka autorskih djela i drugih predmeta zaštite, kako je utvrđeno u članku 3. stavku 1.
   2.   Prava iz stavka 1. ne iscrpljuju se prodajom ili kojim drugim postupkom distribucije izvornika i umnoženih primjeraka autorskih djela i drugih predmeta zaštite, kako je utvrđeno u članku 3. stavku 1.
   Članak 2.
   Definicije
   1.   Za potrebe ove Direktive upotrebljavaju se sljedeće definicije:

               (a)

               „iznajmljivanje” znači stavljanje na raspolaganje, u ograničenom razdoblju, radi ostvarivanja izravne ili neizravne imovinske ili komercijalne koristi;

               (b)

               „posuđivanje” znači stavljanje na raspolaganje, u ograničenom razdoblju, bez ostvarivanja izravne ili neizravne imovinske ili komercijalne koristi, kada se provodi posredovanjem organizacija koje su dostupne javnosti;

               (c)

               „film” znači kinematografsko ili audiovizualno djelo, ili pokretne slike, sa zvukom ili bez zvuka.

         2.   Glavni redatelj kinematografskog ili audiovizualnog djela smatra se autorom ili jednim od autora takva djela. Države članice mogu predvidjeti da se druge osobe smatraju koautorima takva djela.
   Članak 3.
   Nositelji prava i predmet prava iznajmljivanja i prava posudbe
   1.   Isključivo pravo odobravanja ili zabrane iznajmljivanja i posudbe pripada:

               (a)

               autoru, u vezi s izvornikom i umnoženim primjerkom njegova djela;

               (b)

               umjetniku izvođaču, u vezi s fiksiranjem njegove izvedbe;

               (c)

               proizvođaču fonograma, u vezi s njegovim fonogramima;

               (d)

               proizvođaču prvog primjerka filma, u vezi s izvornikom i umnoženim primjercima njegova filma.

         2.   Ova Direktiva ne obuhvaća pravo iznajmljivanja i pravo posudbe u vezi s građevinama i djelima primijenjene umjetnosti.
   3.   Prava navedena u stavku 1. mogu se prenositi, ustupati ili biti predmetom ugovornih licencija.
   4.   Ne dovodeći u pitanje stavak 6., kada umjetnici izvođači sklapaju ugovor o produkciji filma s filmskim producentom, bilo pojedinačno bilo kolektivno, smatra se, podložno odredbama ugovora u kojima se navodi drukčije, da je umjetnik izvođač navedenim ugovorom prenio svoje pravo iznajmljivanja podložno članku 5.
   5.   Države članice mogu predvidjeti sličnu pretpostavku poput one iz stavka 4., u odnosu na autore.
   6.   Države članice mogu predvidjeti da potpisivanje ugovora sklopljenog između umjetnika izvođača i filmskog producenta o produkciji filma ima učinak odobrenja za iznajmljivanje, pod uvjetom da takav ugovor predviđa primjerenu naknadu u smislu članka 5. Države članice mogu također predvidjeti da se ovaj stavak primjenjuje mutatis mutandis na prava iz poglavlja 2.
   Članak 4.
   Iznajmljivanje računalnih programa
   Ova Direktiva ne dovodi u pitanje članak 4. točku (c) Direktive Vijeća 91/250/EEZ od 14. svibnja 1991. o pravnoj zaštiti računalnih programa (5).
   Članak 5.
   Pravo na primjerenu naknadu kojeg je nemoguće odreći se
   1.   Kada autor ili umjetnik izvođač prenese ili ustupi svoje pravo iznajmljivanja fonograma, ili izvornika ili umnoženih primjeraka filma proizvođaču fonograma ili filmskom producentu, taj autor ili taj umjetnik izvođač zadržava pravo na primjerenu naknadu za iznajmljivanje.
   2.   Autori ili umjetnici izvođači ne mogu se odreći prava na primjerenu naknadu za iznajmljivanje.
   3.   Ostvarivanje prava na primjerenu naknadu može se povjeriti udrugama za kolektivno ostvarivanje prava koje zastupaju autore ili umjetnike izvođače.
   4.   Države članice mogu urediti pitanje jesu li i u kojoj mjeri udruge za kolektivno ostvarivanje prava obvezne ostvarivati pravo na dobivanje primjerene naknade kao i pitanje od koga se ta naknada može potraživati ili naplatiti.
   Članak 6.
   Odstupanje od isključivog prava javne posudbe
   1.   Države članice mogu odstupiti od isključivog prava javne posudbe predviđenog člankom 1., pod uvjetom da barem autori ostvaruju naknadu za takvu posudbu. Države članice same određuju visinu takve naknade uzimajući u obzir svoje kulturno promotivne ciljeve.
   2.   Kada države članice ne primjenjuju isključivo pravo posudbe, predviđeno člankom 1., na fonograme, filmove i računalne programe, onda moraju uvesti naknadu, barem za autore.
   3.   Države članice mogu izuzeti određene kategorije ustanova od plaćanja naknade iz stavaka 1. i 2.
   POGLAVLJE II.

      PRAVA SRODNA AUTORSKOM PRAVU

   Članak 7.
   Pravo fiksiranja
   1.   Države članice moraju umjetnicima izvođačima predvidjeti isključivo pravo davanja odobrenja ili zabrane za fiksiranje njihovih izvedaba.
   2.   Države članice moraju organizacijama za radiodifuziju predvidjeti isključivo pravo davanja odobrenja ili zabrane za fiksiranje njihovih radiodifuzijskih emitiranja, bilo da se ta emitiranja prenose žicom bilo zrakom, uključujući kabelom ili satelitom.
   3.   Kada kabelski distributer samo kabelski reemitira radiodifuzijska emitiranja organizacija za radiodifuziju, on nema pravo predviđeno stavkom 2.
   Članak 8.
   Radiodifuzijsko emitiranje i priopćavanje javnosti
   1.   Države članice moraju umjetnicima izvođačima predvidjeti isključivo pravo davanja odobrenja ili zabrane za bežično radiodifuzijsko emitiranje i priopćavanje javnosti njihovih izvedaba, osim ako je ta izvedba već emitirana ili je učinjena s fiksacije.
   2.   Države članice moraju predvidjeti pravo kojim će se osigurati plaćanje jedinstvene primjerene naknade od strane korisnika, ako se fonogram, izdan u komercijalne svrhe ili umnoženi primjerak takva fonograma koristi za bežično radiodifuzijsko emitiranje ili za bilo kakvo priopćavanje javnosti, te raspodjelu takve naknade između odnosnih umjetnika izvođača i proizvođača fonograma. Države članice mogu, u slučaju nepostojanja sporazuma između umjetnika izvođača i proizvođača fonograma, utvrditi uvjete u vezi s raspodjelom takve naknade.
   3.   Države članice moraju organizacijama za radiodifuziju predvidjeti isključivo pravo davanja odobrenja ili zabrane za bežično reemitiranje njihovih radiodifuzijskih emitiranja kao i za priopćavanje javnosti njihovih radiodifuzijskih emitiranja, ako se takvo priopćavanje obavlja na mjestima pristupačnim javnosti uz plaćanje ulaznice.
   Članak 9.
   Pravo distribucije
   1.   Države članice moraju predvidjeti isključivo pravo stavljanja na raspolaganje javnosti predmeta navedenih u točkama od (a) do (d), uključujući njihove umnožene primjerke, prodajom ili na neki drugi način, dalje u tekstu „pravo distribucije”:

               (a)

               umjetnicima izvođačima, u vezi s fiksacijom njihovih izvedaba;

               (b)

               proizvođačima fonograma, u vezi s njihovim fonogramima;

               (c)

               producentima prvih fiksacija filmova, u vezi s izvornikom i umnoženim primjercima njihovih filmova;

               (d)

               organizacijama za radiodifuziju, u vezi s fiksacijom njihovih radiodifuzijskih emitiranja, kako je utvrđeno člankom 7. stavkom 2.

         2.   Pravo distribucije unutar Zajednice u vezi s nekim predmetom navedenim u stavku 1. ne iscrpljuje se, osim kada je prva prodaja toga predmeta u Zajednici obavljena od strane nositelja prava ili uz njegovu suglasnost.
   3.   Pravo distribucije ne dovodi u pitanje posebne odredbe poglavlja I., a posebno članak 1. stavak 2.
   4.   Pravo distribucije može se prenositi, ustupati ili biti predmetom ugovorne licencije.
   Članak 10.
   Ograničenja prava
   1.   Države članice mogu predvidjeti ograničenja prava navedenih u ovom poglavlju u slučaju:

               (a)

               korištenja u privatne svrhe;

               (b)

               korištenja kratkih isječaka u vezi s izvještavanjem o tekućim događanjima;

               (c)

               efemernih snimaka organizacije za radiodifuziju upotrebom vlastitih sredstava i za potrebe vlastitog radiodifuzijskog emitiranja;

               (d)

               korištenja isključivo s ciljem podučavanja u nastavi ili znanstvenog istraživanja.

         2.   Bez obzira na stavak 1., svaka država članica može u vezi sa zaštitom umjetnika izvođača, proizvođača fonograma, organizacija za radiodifuziju i producenata prve fiksacije filma, predvidjeti istu vrstu ograničenja kakvu predviđa u vezi sa zaštitom autorskog prava na književnim i umjetničkim djelima.
   Međutim, prisilne licencije mogu se predvidjeti samo u mjeri u kojoj su usklađene s Rimskom konvencijom.
   3.   Ograničenja iz stavaka 1. i 2. primjenjuju se samo u određenim posebnim slučajevima koji nisu u suprotnosti s redovitim iskorištavanjem predmeta zaštite i neopravdano ne dovode u pitanje zakonite interese nositelja prava.
   POGLAVLJE III.

      ZAJEDNIČKE ODREDBE

   Članak 11.
   Vremenska primjena
   1.   Ova Direktiva primjenjuje se na sva autorska djela, sve izvedbe, sve fonograme, sva radiodifuzijska emitiranja i sve prve fiksacije filmova što se navode u ovoj Direktivi, i što su 1. srpnja 1994. bili zaštićeni zakonodavstvima država članica o autorskom pravu i srodnim pravima ili što su na taj datum udovoljavali uvjetima zaštite prema ovoj Direktivi.
   2.   Ova se Direktiva primjenjuje ne dovodeći u pitanje postupke iskorištavanja ostvarene prije 1. srpnja 1994.
   3.   Države članice mogu predvidjeti da se smatra da su nositelji prava odobrili iznajmljivanje ili posudbu nekog predmeta iz točaka od (a) do (d) članka 3. stavka 1., za koji se dokaže da je bio stavljen na raspolaganje trećim osobama u tu svrhu ili da je bio stečen prije 1. srpnja 1994.
   Međutim, osobito kada je taj predmet digitalni zapis, države članice mogu predvidjeti da nositelji prava imaju pravo na dobivanje odgovarajuće naknade za iznajmljivanje ili za posudbu tog predmeta.
   4.   Države članice ne moraju primjenjivati odredbe članka 2. stavka 2. na kinematografska ili na audiovizualna djela stvorena prije 1. srpnja 1994.
   5.   Ne dovodeći u pitanje stavak 3. i podložno stavku 7., ova Direktiva ne utječe na ugovore sklopljene prije 19. studenoga 1992.
   6.   Podložno odredbama stavka 7., države članice mogu predvidjeti da se smatra da su nositelji prava, koji su stekli nova prava prema nacionalnim propisima donesenima prilikom provedbe ove Direktive, i koji su prije 1. srpnja 1994. dali svoju suglasnost za iskorištavanje, prenijeli nova isključiva prava.
   7.   U odnosu na ugovore sklopljene prije 1. srpnja 1994. pravo na primjerenu naknadu, kojega je nemoguće odreći se, a koje je predviđeno člankom 5. postoji samo u slučaju u kojem su autori ili umjetnici izvođači ili njihovi zastupnici podnijeli zahtjev u tu svrhu prije 1. siječnja 1997. U slučaju nepostojanja sporazuma između nositelja prava o visini naknade, države članice mogu utvrditi visinu primjerene naknade.
   Članak 12.
   Odnos između autorskog prava i srodnih prava
   Zaštita autorskom pravu srodnih prava prema ovoj Direktivi ostavlja netaknutom i ni na koji način ne utječe na zaštitu autorskog prava.
   Članak 13.
   Dostava
   Države članice Komisiji dostavljaju glavne odredbe nacionalnog zakonodavstva donesene u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 14.
   Stavljanje izvan snage
   Direktiva 92/100/EEZ ovime se stavlja izvan snage, ne dovodeći u pitanje obveze država članica koje se odnose na rokove za prijenos direktiva u nacionalna zakonodavstva, kako je određeno dijelom B Priloga I.
   Upućivanja na Direktivu stavljenu izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Direktivu i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom iz Priloga II.
   Članak 15.
   Stupanje na snagu
   Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Članak 16.
   Adresati
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Strasbourgu 12. prosinca 2006.

            Za Europski parlament

            Predsjednik

         J. BORRELL FONTELLES

            Za Vijeće

            Predsjednik

         M. PEKKARINEN

      (1)  Mišljenje Europskoga parlamenta doneseno 12. listopada 2006. (još nije objavljeno u Službenom listu).

      (2)  SL L 346, 27.11.1992., str. 61. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom 2001/29/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 167, 22.6.2001., str. 10.).

      (3)  Vidi Prilog I., dio A.

      (4)  Spojeni postupci 60/84 i 61/84, [1985.] IES, str. 2 605.

      (5)  SL L 122, 17.5.1991., str. 42. Direktiva kako je izmijenjena Direktivom 93/98/EEZ (SL L 290, 24.11.1993., str. 9.).
   PRILOG I.
   DIO A

      Direktiva stavljena izvan snage s njezinim naknadnim izmjenama

               Direktiva Vijeća 92/100/EEZ
               (SL L 346, 27.11.1992., str. 61.)

               Direktiva Vijeća 93/98/EEZ
               (SL L 290, 24.11.1993., str. 9).

               Samo članak 11. stavak 2.

               Direktiva 2001/29/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
               (SL L 167, 22.6.2001., str. 10.)

               Samo članak 11. stavak 1.

         DIO B

      Popis rokova za prenošenje u nacionalno zakonodavstvo

   (iz članka 14.)

               Direktiva

               Rokovi za prenošenje

               92/100/EEZ

               1. srpnja 1994.

               93/98/EEZ

               30. lipnja 1995.

               2001/29/EZ

               21. prosinca 2002.

         PRILOG II.
   KORELACIJSKA TABLICA

               Direktiva 92/100/EEZ

               Ova Direktiva

               Članak 1. stavak 1.

               Članak 1. stavak 1.

               Članak 1. stavak 2.

               Članak 2. stavak 1. uvodne riječi i točka (a)

               Članak 1. stavak 3.

               Članak 2. stavak 1. točka (b)

               Članak 1. stavak 4.

               Članak 1. stavak 2.

               Članak 2. stavak 1. uvodne riječi

               Članak 3. stavak 1. uvodne riječi

               Članak 2. stavak 1. alineja 1.

               Članak 3. stavak 1. točka (a)

               Članak 2. stavak 1. alineja 2.

               Članak 3. stavak 1. točka (b)

               Članak 2. stavak 1. alineja 3.

               Članak 3. stavak 1. točka (c)

               Članak 2. stavak 1. alineja 4. prva rečenica

               Članak 3. stavak 1. točka (d)

               Članak 2. stavak 1. alineja 4. druga rečenica

               Članak 2. stavak 1. točka (c)

               Članak 2. stavak 2.

               Članak 2. stavak 2.

               Članak 2. stavak 3.

               Članak 3. stavak 2.

               Članak 2. stavak 4.

               Članak 3. stavak 3.

               Članak 2. stavak 5.

               Članak 3. stavak 4.

               Članak 2. stavak 6.

               Članak 3. stavak 5.

               Članak 2. stavak 7.

               Članak 3. stavak 6.

               Članak 3.

               Članak 4.

               Članak 4.

               Članak 5.

               Članak 5. stavci od 1. do 3.

               Članak 6. stavci od 1. do 3.

               Članak 5. stavak 4.

               —

               Članak 6.

               Članak 7.

               Članak 8.

               Članak 8.

               Članak 9. stavak 1. uvodne riječi i završne riječi

               Članak 9. stavak 1. uvodne riječi

               Članak 9. stavak 1. alineja 1.

               Članak 9. stavak 1. točka (a)

               Članak 9. stavak 1. alineja 2.

               Članak 9. stavak 1. točka (b)

               Članak 9. stavak 1. alineja 3.

               Članak 9. stavak 1. točka (c)

               Članak 9. stavak 1. alineja 4.

               Članak 9. stavak 1. točka (d)

               Članak 9. stavci 2., 3. i 4.

               Članak 9. stavci 2., 3. i 4.

               Članak 10. stavak 1.

               Članak 10. stavak 1.

               Članak 10. stavak 2. prva rečenica

               Članak 10. stavak 2. podstavak 1.

               Članak 10. stavak 2. druga rečenica

               Članak 10. stavak 2. podstavak 2.

               Članak 10. stavak 3.

               Članak 10. stavak 3.

               Članak 13. stavci 1. i 2.

               Članak 11. stavci 1. i 2.

               Članak 13. stavak 3. prva rečenica

               Članak 11. stavak 3. podstavak 1.

               Članak 13. stavak 3. druga rečenica

               Članak 11. stavak 3. podstavak 2.

               Članak 13. stavak 4.

               Članak 11. stavak 4.

               Članak 13. stavak 5.

               —

               Članak 13. stavak 6.

               Članak 11. stavak 5.

               Članak 13. stavak 7.

               Članak 11. stavak 6.

               Članak 13. stavak 8.

               —

               Članak 13. stavak 9.

               Članak 11. stavak 7.

               Članak 14.

               Članak 12.

               Članak 15. stavak 1.

               —

               Članak 15. stavak 2.

               Članak 13.

               —

               Članak 14.

               —

               Članak 15.

               Članak 16.

               Članak 16.

               —

               Prilog I.

               —

               Prilog II.


title: Dvadeset četvrta direktiva Komisije 2000/6/EZ od 29. veljače 2000. o prilagodbi tehničkom napretku priloga II., III., VI. i VII. Direktivi Vijeća 76/768/EEZ o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na kozmetičke proizvode  Tekst značajan za EGP

text:
               13/Sv. 010

               HR

               Službeni list Europske unije

               162

         32000L0006

               L 056/42

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               29.02.2000.

      DVADESET ČETVRTA DIREKTIVA KOMISIJE 2000/6/EZ
   od 29. veljače 2000.
   o prilagodbi tehničkom napretku priloga II., III., VI. i VII. Direktivi Vijeća 76/768/EEZ o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na kozmetičke proizvode
   (Tekst značajan za EGP)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir ugovor o osnivanju Europske zajednice,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 76/768/EEZ od 27. srpnja 1976. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na kozmetičke proizvode (1), kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 98/62/EZ (2), a posebno njezin članak 8. stavak 2.,
   nakon savjetovanja sa Znanstvenim odborom za kozmetičke i neprehrambene proizvode široke potrošnje,
   budući da:

               (1)

               Derivati loja, kao što su masne kiseline, glicerin, esteri masnih kiselina i sapuni i masni alkoholi, te od njih izvedeni masni amini i masni amidi, smatraju se sigurnima za uporabu u proizvodnji kozmetičkih proizvoda glede opasnosti od obolijevanja od transmisivnih spongiformnih encefalopatija, ako su pripravljeni strogo prema posebnim fizikalno-kemijskim postupcima, u kojima je odlučujući parametar temperatura o kojoj ovise odgovarajući uvjeti tlaka. Prilog II. gore spomenutoj Direktivi treba stoga na odgovarajući način izmijeniti.

               (2)

               Pokazalo se da dugotrajna uporaba hidrokinona kao kreme za posvjetljivanje kože uzrokuje štetne sekundarne učinke. Zato se uporaba hidrokinona u tu svrhu ne smije dopustiti, što znači kako se treba izmijeniti dio I. Priloga III. gore spomenutoj Direktivi. Istraživanja su također pokazala da hidrokinon u bojama za kosu nema štetne učinke po zdravlje, ako njegova koncentracija u tim bojama ne premašuje 0,3 %. Zbog toga se dio I. Priloga III. gore spomenutoj Direktivi mora izmijeniti.

               (3)

               Na temelju najnovijih znanstvenih podataka, nedavno su na popis tvari koje se smiju u proizvodnji kozmetičkih proizvoda rabiti kao konzervansi, a nabrojane su u dijelu 1. Priloga VI. gore spomenutoj Direktivi, dodani benzalkonijev klorid, bromid i saharinat. S obzirom na iskustvo, također je prihvatljivo da se, uz poštivanje njihovih najvećih dopuštenih koncentracija, te benzalkonijeve soli sukladno duljini njihovog ugljikovog lanca, rabe u kozmetičkim proizvodima i u druge svrhe. Te njihove posebne značajke opravdavaju njihovo uvrštavanje na popis u dio 1. Priloga III.

               (4)

               Na temelju istraživanja perkutane apsorpcije vodenih otopina borne kiseline, borata i tetraborata pri različitim vrijednostima pH i pri različitim koncentracijama otopina, kozmetička industrija je pružila nove znanstvene podatke koji pokazuju kako nije opravdano da pH u svrhu smanjenja perkutane apsorpcije tih borovih derivata treba biti neutralan ili slabo bazičan. Popis tvari navedenih u Prilogu III. dijelu 1., koje kozmetički proizvodi ne smiju sadržavati osim ako podliježu određenim ograničenjima i uvjetima, treba stoga na odgovarajući način izmijeniti.

               (5)

               Nije vjerojatno da benzilhemiformal, u koncentracijama u kojima se uobičajeno rabi kao konzervans u kozmetičkim proizvodima koji se uklanjaju ispiranjem, štetno djeluje na ljudsko zdravlje. Zbog toga ga u dijelu 2. Priloga VI. gore spomenutoj Direktivi treba brisati s popisa konzervansa koji su u kozmetičkim proizvodima dopušteni privremeno i uključiti ga u dio 1. Priloga VI. na popis konzervansa koji su u kozmetičkim proizvodima dopušteni.

               (6)

               Nije vjerojatno da 3-jodo-2-propinil butilkarbamat, u koncentracijama u kojima se uobičajeno rabi kao konzervans u kozmetičkim proizvodima, štetno djeluje na ljudsko zdravlje. Zbog toga ga s popisa u dijelu 2. Priloga VI. treba brisati i uključiti na popis u dio 1. Priloga VI.

               (7)

               Nije vjerojatno da 4-dimetil-amino-benzoat etil-2-heksila (oktil dimetil PABA), u koncentracijama u kojima se uobičajeno rabi kao UV filtar u zaštitnim kremama za sunčanje, štetno djeluje na zdravlje potrošača. Zbog toga ga u dijelu 2. Priloga VII. gore spomenutoj Direktivi treba brisati s popisa UV filtra koje kozmetički proizvodi smiju sadržavati privremeno, i uključiti u dio 1. Priloga VII. na popis UV filtra koji su dozvoljeni u kozmetičkim proizvodima.

               (8)

               Nije vjerojatno da 2-hidroksi-4-metoksibenzofenon-5-sulfonska kiselina (benzofenon-5) i njezine natrijeve soli, u koncentracijama u kojima se uobičajeno rabe kao UV filtari u zaštitnim kremama za sunčanje, imaju štetne učinke na ljudsko zdravlje. Zbog toga treba 2-hidroksi-4-metoksibenzofenon-5-sulfonsku kiselinu (benzofenon-5) i njezine natrijeve soli iz dijela 2. Priloga VII. brisati i uvrstiti u dio 1. Priloga VII.

               (9)

               4-izopropil-benzil-salicilat se više ne rabi kao UV filtar u zaštitnim proizvodima za sunčanje. Zbog toga 4-izopropil-benzil salicilat mora biti izbrisan iz dijela 2. Priloga VII.

               (10)

               Nije vjerojatno da 2,2'-metilen-bis-6-(2H-benzotriazol-2-il)-4-tetrametil-butil-1,1,3,3-fenol, unutar graničnih vrijednosti koncentracije i pod uvjetima koje je usvojila kozmetička industrija za njegovu uporabu kao UV filtra u zaštitnim proizvodima za sunčanje, ima štetne učinke na zdravlje potrošača. Zbog toga se smije uključiti na popis u dijelu 1. Priloga VII.

               (11)

               Nije vjerojatno da mononatrijeva sol 2-2'-bis-(1,4-fenilen)1H-benzimidazol-4,6-disulfonska kiselina, unutar graničnih vrijednosti koncentracije i pod uvjetima koje je usvojila kozmetička industrija za njezinu uporabu kao UV filtra u zaštitnim proizvodima za sunčanje, ima štetne učinke na zdravlje potrošača. Zbog toga se smije uključiti na popis u dijelu 1. Priloga VII.

               (12)

               Nije vjerojatno da (1,3,5)-triazin-2,4-bis-((4-(2-etil-heksiloksi)-2-hidroksi)-fenil)-6-(4-metoksifenil), unutar graničnih vrijednosti koncentracije i pod uvjetima koje je usvojila kozmetička industrija za njegovu uporabu kao UV filtra u zaštitnim proizvodima za sunčanje, ima štetne učinke na zdravlje potrošača. Zbog toga se smije uključiti na popis u dijelu 1. Priloga VII.

               (13)

               Mjere predviđene ovom Direktivom u skladu su s mišljenjem Odbora za prilagođavanje tehničkom napretku direktiva radi uklanjanja tehničkih prepreka u trgovanju kozmetičkim proizvodima,

         DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Ovime se Direktiva 76/768/EEZ mijenja kako je navedeno u Prilogu ovoj Direktivi.
   Članak 2.
   Države članice donose potrebne mjere kako bi se osiguralo da kozmetički proizvodi koji se isporučuju krajnjem korisniku nakon 1. siječnja 2001. zadovoljavaju odredbe ove Direktive ako sadrže tvari navedene u prilozima II., III., VI. i VII. Direktivi 76/768/EEZ, kako je navedeno u Prilogu ovoj Direktivi.
   Članak 3.
   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 1. srpnja 2000. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.
   Kad države članice donose ove odredbe, te odredbe prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
   Članak 4.
   Ova Direktiva stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europskih zajednica.
   Članak 5.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 29. veljače 2000.

            Za Komisiju

         Erkki LIIKANEN

            Član Komisije

      (1)  SL L 262, 27.9.1976., str. 169.

      (2)  SL L 253, 15.9.1998., str. 20.
   PRILOG
   Prilozi Direktivi 76/768/EEZ mijenjaju se kako slijedi:

               1.

                  U Prilogu II.

               Prva alineja stavka (b) referentnog broja 419 glasi:

                           „—

                           transesterifikacija ili hidroliza pri najmanje 200 °C i pod prikladnim odgovarajućim tlakom, tijekom 20 minuta (glicerol, masne kiseline i masni kiseli esteri),”

               2.

                  U dijelu 1. Priloga III.

                           i.

                           Referentni broj 1. mijenja se prema sljedećoj tablici:

                                       a

                                       b

                                       c

                                       d

                                       e

                                       f

                                       „1a

                                       Borna kiselina, borati i tetraborati

                                                   (a)

                                                   Puder u prahu

                                                   (a)

                                                   5 % (maseni udio kao borna kiselina)

                                                   (a) 1.

                                                   Ne rabiti u proizvodima namijenjenima djeci mlađoj od 3 godine

                                                   2.

                                                   Ne rabiti poslije pilinga ili na nadraženoj koži ako koncentracija topljivih borata premašuje 1,5 % (maseni udio kao borna kiselina)

                                                   (a) 1.

                                                   Ne rabiti kod djece mlađe od 3 godine

                                                   2.

                                                   Ne rabiti poslije pilinga ili na nadraženoj koži

                                                   (b)

                                                   Proizvodi za svu higijenu

                                                   (b)

                                                   0,1 % (maseni udio kao borna kiselina)

                                                   (b) 1.

                                                   Ne rabiti u proizvodima namijenjenima djeci mlađoj od 3 godine

                                                   (b) 1.

                                                   Ne gutati

                                                   2.

                                                   Ne rabiti u proizvodima namijenjenima djeci mlađoj od 3 godine

                                                   (c)

                                                   Ostali proizvodi
                                                   (osim proizvoda za kupanje i proizvoda za kovrčanje kose)

                                                   (c)

                                                   3 % (maseni udio kao borna kiselina)

                                                   (c) 1.

                                                   Ne rabiti u proizvodima namijenjenima djeci mlađoj od 3 godine

                                                   2.

                                                   Ne rabiti poslije pilinga ili na nadraženoj koži ako koncentracija topljivih borata premašuje 1,5 % (maseni udio kao borna kiselina)

                                                   (c) 1.

                                                   Ne rabiti u proizvodima namijenjenima djeci mlađoj od 3 godine

                                                   2.

                                                   Ne rabiti poslije pilinga ili na nadraženoj koži

                                       1b

                                       Tetraborati

                                                   (a)

                                                   Proizvodi za kupanje

                                                   (a)

                                                   18 % (maseni udio kao borna kiselina)

                                                   (a)

                                                   Ne rabiti u proizvodima namijenjenima djeci mlađoj od 3 godine

                                                   (a)

                                                   Ne rabiti za kupanje djece mlađe od 3 godine

                                                   (b)

                                                   Proizvodi za kovrčanje kose

                                                   (b)

                                                   8 % (maseni udio kao borna kiselina)

                                                   (b)

                                                   Dobro isprati”

                           ii.

                           Referentni broj 14 ovime se mijenja kako slijedi:

                                       —

                                       drugi navod „Hidrokinona” u stupcu b, točka „(b)” u stupcu c, drugi navod „2 %” u stupcu (d) i točka „(b)” u stupcu f se brišu,

                                       —

                                       „2 %” u stupcu d se zamjenjuje s „0,3 %”.

                           iii.

                           Referentni broj 65 dodaje se prema sljedećoj tablici:

                                       a

                                       b

                                       c

                                       d

                                       e

                                       f

                                       „65

                                       Benzalkonijev klorid, bromid i saharinat

                                                   (a)

                                                   Proizvodi za njegu kose (glave) koji se ispiru

                                                   (a)

                                                   3 % (kao benzalkonijev klorid

                                                   (a)

                                                   Koncentracije benzalkonijeva klorida, bromida i saharinata s alkilnim lancem C14, ili manjim, ne smiju u konačnom proizvodu premašiti 0,1 % (kao benzalkonijev klorid)

                                                   (a)

                                                   Izbjegavati doticaj s očima

                                                   (b)

                                                   Ostali proizvodi

                                                   (b)

                                                   0,1 % (kao benzalkonijev klorid)

                                                   (b)

                                                   Izbjegavati doticaj s očima”

               3.

                  U Prilogu VI.

                           i.

                           U dijelu 1. dodaju se sljedeći referentni brojevi:

                                       a

                                       b

                                       c

                                       d

                                       e

                                       „55

                                       Benzilhemiformal

                                       0,15 %

                                       Samo za proizvode koji se uklanjaju ispiranjem

                                       56

                                       3-jodo-2-propinilbutilkarbamat

                                       0,05 %

                                       1. Ne rabiti za oralnu higijenu i proizvode za njegu usnica

                                       2. Ako u proizvodima, koji su namijenjeni da ostanu na koži, koncentracija premašuje 0,02 %, dodati izraz: Sadrži jod

                                       Sadrži jod”

                           ii.

                           Referentni brojevi 21 i 29 se brišu u dijelu 2.

               4.

                  U Prilogu VII.

                           i.

                           U dijelu 1. dodaju se sljedeći referentni brojevi:

                                       a

                                       b

                                       c

                                       d

                                       e

                                       „21

                                       4-dimetil-amino-benzoat etil-2-heksila (oktil dimetil PABA)

                                       8 %

                                       22

                                       2-hidroksi-4-metoksibenzofenon-5-sulfonska kiselina (Benzofenon-5) i njezine natrijeve soli

                                       5 % (kiseline)

                                       23

                                       2,2'-metilen-bis-6-(2H-benzotriazol-2il)-4-(tetrametil-butil)-1,1,3,3-fenol

                                       10 %

                                       24

                                       Mononatrijeva sol 2-2'-bis-(1,4-fenilen)1H-benzimidazol-4,6-disulfonska kiselina

                                       10 % (kiseline)

                                       25

                                       (1,3,5)-triazin-2,4-bis((4-(2-etil-heksiloksi)-2-hidroksi)-fenil)-6-(4-metoksifenil)

                                       10 %”

                           ii.

                           Referentni brojevi 5, 17 i 29 se brišu u dijelu 2.