title: 91/368/EEZ: Direktiva Vijeća od 20. lipnja 1991. o izmjeni Direktive 89/392/EEZ o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na strojeve

text:
               13/Sv. 62

               HR

               Službeni list Europske unije

               11

         31991L0368

               L 198/16

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         DIREKTIVA VIJEĆA
   od 20. lipnja 1991.
   o izmjeni Direktive 89/392/EEZ o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na strojeve
   (91/368/EEZ)
   VIJEĆE EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice, a posebno njegov članak 100.a,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije (1),
   u suradnji s Europskim parlamentom (2),
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i socijalnog odbora (3),
   budući da strojevi pretpostavljaju specifične opasnosti zbog svoje pokretljivosti ili zbog svoje sposobnosti podizanja tereta, ili zbog obje te osobine zajedno, moraju zadovoljiti opće zahtjeve zdravlja i sigurnosti propisane u Direktivi 89/392/EEZ (4) te zahtjeve zdravlja i sigurnosti koji se odnose na specifične opasnosti;
   budući da za te vrste strojeva nije potrebno predvidjeti druge postupke certifikacije osim onih koji su inicijalno predviđeni u Direktivi 89/392/EEZ;
   budući da propisivanje dodatnih osnovnih zahtjeva zdravlja i sigurnosti za specifične opasnosti zbog pokretljivosti i podizanja tereta može biti provedeno izmjenom Direktive 89/392/EEZ koja bi uključila te dodatne odredbe; budući da se te izmjene mogu upotrijebiti kako bi se ispravile određene nepravilnosti u bitnim zahtjevima za zdravlje i sigurnost koje se primjenjuju na sve strojeve;
   budući da je potrebno predvidjeti prijelazne odredbe kako bi države članice mogle odobriti stavljanje na tržište ili u upotrebu strojeve proizvedene u skladu s nacionalnim propisima na snazi 31. prosinca 1992.;
   budući da je određena oprema ili strojevi obuhvaćena postojećim Direktivama u okviru primjene ove Direktive; budući da je poželjno da jednom Direktivom bude obuhvaćena sva oprema; budući da je stoga poželjno da se odnosne postojeće Direktive stave izvan snage s danom početka primjene ove Direktive,
   DONIJELO JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Ovim se Direktiva 89/392/EEZ mijenja kako slijedi:

               1.

               Članak 1. mijenja se kako slijedi:

                           (a)

                           u stavak 2. dodaje se sljedeći podstavak:
                           „ ‚Stroj’ također znači zamjenljivu opremu kojom se mijenja način funkcioniranja stroja koji se stavlja na tržište kako bi ga osoba koja s njom upravlja sama sastavila sa strojem ili nizom različitih strojeva, ili vučnim strojem ako ta oprema nije rezervni dio ili alat”;

                           (b)

                           u stavku 3.:

                                       —

                                       briše se prva alineja,

                                       —

                                       druga alineja zamjenjuje se sljedećim:

                                                   „—

                                                   oprema za podizanje projektirana i izgrađena za podizanje i/ili pomicanje osoba sa ili bez tereta, osim u slučaju industrijskih vučnih strojeva na kojima je upravljač podignut.”,

                                       —

                                       u treću alineju dodaje se sljedeća rečenica:
                                       „osim ako se radi o stroju koji se koristi za podizanje ili spuštanje tereta,”,

                                       —

                                       dodaju se sljedeće alineje:

                                                   „—

                                                   prijevozna sredstva, tj. vozila ili njihove prikolice koja su namijenjena samo za zračni, cestovni, željeznički i brodski prijevoz putnika te prijevozna sredstva namijenjena za zračni, cestovni, željeznički ili brodski prijevoz roba. Vozila koja se upotrebljavaju u rudarstvu nisu isključena.

                                                   —

                                                   morska plovila i pokretne priobalne jedinice zajedno s opremom na tim plovilima ili jedinicama,

                                                   —

                                                   žičare za javni ili privatni prijevoz osoba,

                                                   —

                                                   traktori za poljoprivredu i šumarstvo kao što je definirano u članku 1. 1 Direktive Vijeća 74/150/EEZ od 4. ožujka 1974. o usklađivanju zakonodavstava država članica koje se odnosi na homologaciju tipa traktora na kotačima za poljoprivredu i šumarstvo (5), kako je zadnje izmijenjena Direktivom 88/297/EEZ (6),

                                                   —

                                                   strojevi koji su posebno konstruirani i izrađeni za vojnu ili policijsku namjenu.

               2.

               U članku 2. stavku 3. prva rečenica „… odredbe ove Direktive” zamjenjuje se „propisi Zajednice koji su na snazi”.

               3.

               U članku 4. stavak 2. dodaje se sljedeći podstavak:
               „ ‚Zamjenljiva oprema’, u okviru značenja trećeg podstavka članka 1. stavka 2. smatra se strojevima te u skladu s time mora u svakom slučaju biti obilježena CE oznakom te uz nju mora biti priložena EZ izjava o sukladnosti iz Priloga II. pod (A).”

               4.

               U članku 8. dodaje se sljedeći stavak:
               „7.   Obveze propisane u stavku 6. ne primjenjuju se na osobe koje sastavljaju zamjenljivu opremu sa strojem ili vučnim strojem kao što je predviđeno u članku 1., pod uvjetom da su dijelovi kompatibilni te da svaki od sastavnih dijelova sklopljenog stroja nosi CE oznaku sukladnosti te da je uz njega priložena CE izjava o sukladnosti.”

               5.

               Članak 13. zamjenjuje se sljedećim:
               „Članak 13.
               1.   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s odredbama ove Direktive prije 1. siječnja 1992. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.
               Kad države članice donose ove mjere, te mjere prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
               Države članice primjenjuju predmetne mjere s učinkom od 1. siječnja 1993., osim u slučaju opreme iz Direktiva 86/295/EEZ (7), 86/296/EEZ (8) i 86/663/EEZ (9) na koje se te mjere primjenjuju od 1. srpnja 1995.
               2.   Nadalje, će dopustiti tijekom razdoblja do 31. prosinca 1994., osim u slučaju opreme iz Direktiva 86/295/EEZ, 86/296/EEZ i 86/663/EEZ za koje isto razdoblje završava 31. prosinca 1995., stavljanje na tržište i u upotrebu strojeva u skladu s nacionalnim propisima na snazi na njihovom području 31. prosinca 1992.
               Direktive 86/295/EEZ, 86/296/EEZ i 86/663/EEZ ne sprječavaju primjenu stavka 1. od 1. srpnja 1995.
               3.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst odredaba nacionalnoga prava koji donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
               4.   Komisija će prije 1. siječnja 1994. provjeriti napredak učinjen na području standardizacije rada koji se odnosi na ovu Direktivu te predložiti odgovarajuće mjere.

                  (7)  SL L 186, 8.7.1986., str. 1."

                  (8)  SL L 186, 8.7.1986., str. 10."

                  (9)  SL L 384, 31.12.1986., str. 12.”"

               6.

               Prilog I. mijenja se kako slijedi:

                           (a)

                           U odjeljak 1.3.7. dodaje se sljedeći stavak:
                           „Potrebno je poduzeti sve mjere kako bi se spriječila neželjena blokada pokretnih dijelova uključenih u rad. U slučajevima kad se unatoč poduzetim mjerama opreza blokada vjerojatno može dogoditi, proizvođač mora osigurati posebne zaštitne uređaje ili alate, priručnik s uputama, a po mogućnosti i oznake na strojevima kako bi se omogućilo sigurno deblokiranje opreme.”;

                           (b)

                           Dodaje se sljedeći odjeljak:
                           „1.6.5.   Čišćenje unutrašnjih dijelova

                           Strojevi moraju biti konstruirani i izrađeni tako da je ne ulazeći u njih moguće očistiti unutrašnje dijelove koji sadrže opasne tvari ili pripravke. Također, sva potrebna deblokiranja moraju biti moguća s vanjske strane. Ako je ulaženje u strojeve apsolutno nemoguće izbjeći, strojevi moraju biti izrađeni tako da se omogući čišćenja uz najmanju opasnost.”;

                           (c)

                           U odjeljak 1.7.0. dodaje se sljedeći stavak:
                           „Ako zdravlje i sigurnost izloženih osoba mogu biti ugroženi zbog pogreške u radu nenadziranih strojeva, ti strojevi moraju biti opskrbljeni odgovarajućim zvučnim ili svjetlosnim signalom upozorenja.”;

                           (d)

                           U odjeljak 1.7.3 dodaju se sljedeći stavci:
                           „Kad se dijelom stroja tijekom upotrebe mora rukovati pomoću opreme za dizanje, njegova masa mora biti označena čitljivo, neizbrisivo i nedvosmisleno.
                           Isti podaci moraju biti i na zamjenljivoj opremi iz članka 1. stavka 2. trećeg podstavka.”;

                           (e)

                           U odjeljak 1.7.4 (a) dodaje se sljedeća alineja:

                                       „—

                                       kad je to potrebno, osnovne osobine alata koji se mogu ugraditi u stroj.”;

                           (f)

                           U odjeljku 1.7.4. (f) treći se stavak zamjenjuje sljedećim:
                           „Kada se ne primjenjuju usklađene norme, razina zvučne snage mora se mjeriti metodom koja najbolje odgovara stroju.”;

                           (g)

                           Dodaju se odjeljci od 3. do 5.7. navedeni u Prilogu I. ovoj Direktivi.

               7.

               U Prilogu II. pod (B) nakon druge alineje dodaju se sljedeće alineje:

                           „—

                           kad je to primjereno, naziv i adresu ovlaštenoga tijela i broj CE certifikata o pregledu tipa,

                           —

                           kad je to primjereno, naziv i adresu ovlaštenoga tijela kojemu je dokumentacija predana u skladu s prvom alinejom članka 8. stavka 2. točke (c),

                           —

                           kad je to primjereno, ime i adresu ovlaštenoga tijela koje je provelo ovjeravanje iz druge alineje članka 8. stavka 2. točke (c),

                           —

                           kad je to primjereno, popis usklađenih normi.”

               8.

               U Prilogu IV. točka 12. zamjenjuje se točkama od 12. do 15. navedenih u Prilogu II. ovoj Direktivi.

         Članak 2.
   Sljedeće se stavlja izvan snage od 31. prosinca 1994.:

               —

               Članak 2. i članak 3. Direktive Vijeća 73/361/EEZ od 19. studenoga 1973. o usklađivanju zakona i drugih propisa država članica o potvrđivanju i označivanju žičane užadi, lanaca i kuka (10), kako zadnje izmijenjena Direktivom 76/434/EEZ (11),

               —

               Direktiva Komisije 76/434/EEZ od 13. travnja 1976. o prilagodbi tehničkom napretku Direktive Vijeća od 19. studenoga 1973. o usklađivanju zakona i drugih propisa država članica o potvrđivanju i označivanju žičane užadi, lanaca i kuka.

         Sljedeće se stavlja izvan snage od 31. prosinca 1995.:

               —

               Direktiva Vijeća 86/295/EEZ od 26. svibnja 1986. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na zaštitnu konstrukciju pri prevrtanju (ROPS) za određene građevinske strojeve (12),

               —

               Direktiva Vijeća 86/296/EEZ od 26. svibnja 1986. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na konstrukciju za zaštitu od padajućih predmeta (FOPS) za određene građevinske strojeve (13),

               —

               Direktiva Vijeća 86/663/EEZ od 22. prosinca 1986. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na industrijska vozila na vlastiti pogon (14), kako je zadnje izmijenjena Direktivom 89/240/EEZ (15).

         Članak 3.
   1.   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s odredbama ove Direktive prije 1. siječnja 1992. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.
   Kada države članice donose ove mjere, te mjere prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
   Države članice primjenjuju te mjere s učinkom od 1. siječnja 1993.
   2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 4.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Luxembourgu 20. lipnja 1991.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         R. GOEBBELS

      (1)  SL C 37, 17.2.1990., str. 5 i SL C 268, 24.10.1990., str. 12.

      (2)  SL C 175, 16.7.1990., str. 119 i SL C 129, 20.5.1991.

      (3)  SL C 168, 10.7.1990., str. 15.

      (4)  SL L 183, 29.6.1989., str. 9.

      (10)  SL L 335, 5.12.1973., str. 51.

      (11)  SL L 122, 8.5.1976., str. 20.

      (12)  SL L 186, 8.7.1986., str. 1.

      (13)  SL L 186, 8.7.1986., str. 10.

      (14)  SL L 384, 31.12.1986., str. 12.

      (15)  SL L 100, 12.4.1989., str. 1.
   PRILOG I.
   U Prilog I. Direktivi 89/392/EEZ dodaju se odjeljci od 3. do 5.7.:

      „3.   BITNI ZDRAVSTVENI I SIGURNOSNI ZAHTJEVI ZA UBLAŽAVANJE POSEBNIH OPASNOSTI ZBOG MOGUĆNOSTI POMICANJA STROJEVA
      Osim osnovnih zdravstvenih i sigurnosnih zahtjeva navedenih u odjeljku 1. i 2., strojevi koji predstavljaju opasnost zbog mogućnosti pomicanja moraju biti projektirani i izgrađeni tako da zadovoljavaju dolje navedene zahtjeve.
      Rizici zbog mogućnosti pomicanja uvijek postoje u slučaju strojeva s vlastitim pogonom, strojeva koje vuku, guraju ili nose drugi strojevi ili tegljači, na kojima se rad odvija u radnim prostorima i za čije se obavljanje zahtijeva kretanje tijekom rada, neprekidno ili isprekidano, između niza stalnih radnih položaja.
      Rizici zbog mogućnosti pomicanja mogu također postojati i u slučaju strojeva koji rade bez micanja, ali su opremljeni tako da se omogući njihovo lakše pomicanje s jednog mjesta na drugo (strojevi opremljeni kotačima, valjcima, stazama itd. ili postavljeni na dizalice s nogarima, kolica itd.).
      Kako bi potvrdili da rotacijski kultivatori i motorne drljače ne predstavljaju neprihvatljive rizike za izložene osobe, proizvođač ili njegov ovlašteni predstavnik registriran u Zajednici moraju za svaku vrstu dotičnih strojeva provesti odgovarajuća ispitivanja ili se pobrinuti da se takva ispitivanja provedu.
      3.1.   Općenito

      3.1.1.   Definicija

      ‚Vozač’ znači poslužitelj odgovoran za kretanje strojeva. Vozač se može voziti strojem, hodati prateći stroj ili voditi stroj daljinskim upravljanjem (kabelima, radio veza itd.).
      3.1.2.   Rasvjeta

      Ako je proizvođač predvidio da se upotrebljavaju na tamnim mjestima, strojevi s vlastitim pogonom moraju biti opskrbljeni rasvjetnim uređajem prikladnim za obavljanje rada, ne mijenjajući pritom druge primjenljive propise (propisi o cestovnome prometu, plovidbena pravila itd.).
      3.1.3.   Konstruiranje strojeva za olakšavanje rukovanja

      Za vrijeme rukovanja strojem i/ili njegovim dijelovima ne smije postojati mogućnost naglih pokretanja ili opasnosti zbog nestabilnosti sve dok se strojem i/ili njegovim dijelovima rukuje u skladu s uputama proizvođača.
      3.2.   Radne stanice

      3.2.1.   Mjesto vozača

      Mjesto vozača mora biti oblikovano vodeći računa o ergonomskim načelima. Mogu postojati dva ili više mjesta vozača i, u takvim slučajevima, svako mjesto vozača mora biti opskrbljeno svim potrebnim upravljačkim uređajima. Ako postoji više od jednog mjesta vozača, strojevi moraju biti konstruirani tako da uporaba jednog isključuje uporabu drugog, osim za zaustavljanje u slučaju opasnosti. Vidljivost s mjesta vozača mora biti takva da vozač može u potpunoj sigurnosti za sebe i izložene osobe upravljati strojem i njegovim oruđima u uvjetima predviđenim za njihovu uporabu. Kad je to potrebno, moraju se osigurati odgovarajući uređaji da se uklone opasnosti zbog neodgovarajuće izravne vidljivosti.
      Strojevi moraju biti konstruirani i izrađeni tako da s mjesta za vozača i poslužitelje na stroju ne postoji rizik od slučajnoga dodira s kotačima ili tračnicama.
      Mjesto vozača mora biti konstruirano i izrađeno tako da se izbjegne svaki rizik za zdravlje zbog ispušnih plinova i/ili nedostatka kisika.
      Mjesto vozača mora biti tako konstruirano i izrađeno da se može ako ima mjesta ugraditi kabina za vozača. U tom slučaju, u kabini mora biti mjesto za upute potrebne vozaču i/ili poslužiteljima. Mjesto vozača mora biti opremljeno odgovarajućom kabinom za vozača ako postoji opasnost od opasnog okoliša.
      Ako su strojevi opskrbljeni kabinom za vozača, ona mora biti konstruirana, izrađena i/ili opremljena tako da osigura da vozač ima dobre radne uvjete te da je zaštićen od bilo koje moguće opasnosti (npr. neodgovarajuće grijanje i ventilacija, neodgovarajuća vidljivost, prekomjerna buka i vibracije, padanje predmeta, prodor predmeta, prevrtanje itd.). Izlaz mora omogućiti brzu evakuaciju. Osim toga mora se osigurati izlaz u nuždi u smjeru različitom od uobičajenog izlaza.
      Materijali koji se upotrebljavaju za kabinu za vozača i njezinu opremu moraju biti vatrootporni.
      3.2.2.   Sjedala

      Sjedalo vozača na bilo kojemu stroju mora omogućiti vozaču da održava stabilan položaj te mora biti konstruirano u skladu s ergonomskim načelima.
      Sjedalo mora biti konstruirano tako da se vibracije koje se prenose na vozača smanje na najnižu razinu koja se razumno može postići. Oprema sjedala mora izdržati sva naprezanja kojima može biti izložena, posebno u slučaju prevrtanja. Ako ispod nogu vozača nema poda, vozač mora imati podnoške pokrivene materijalom otpornim na klizanje.
      Ako su strojevi opremljeni konstrukcijom za zaštitu od prevrtanja, sjedalo mora biti opskrbljeno sigurnosnim pojasom ili istovrijednim uređajem koji zadržava vozača na njegovu sjedalu bez ograničenja bilo kakvih pokreta nužnih za vožnju ili pokreta izazvanih privremenim prekidom rada.
      3.2.3.   Druga mjesta

      Ako uvjeti uporabe omogućuju da se poslužitelji koji nisu vozači povremeno ili redovito voze strojevima, ili rade na njima, moraju se osigurati odgovarajuća mjesta koja im omogućuju da se voze ili rade na strojevima bez rizika, posebno rizika od padanja.
      Kad to radni uvjeti dopuštaju, ta radna mjesta moraju biti opskrbljena sjedalima.
      Ako mjesto za vožnju mora biti opskrbljen kabinom za vozača, druga mjesta također moraju biti zaštićena od opasnosti koje opravdavaju zaštitu mjesta za vožnju.
      3.3.   Upravljanje

      3.3.1.   Upravljački uređaji

      Vozač mora moći s mjesta za vožnju aktivirati sve upravljačke uređaje potrebne za upravljanje strojevima, osim funkcija koje se mogu sigurno aktivirati samo uporabom upravljačkih uređaja koji se nalaze podalje od mjesta vozača. To se posebno odnosi na radna mjesta različita od mjesta za vožnju za koje su odgovorni poslužitelji koji nisu vozači ili za koje vozač mora napustiti svoje mjesto za vožnju da bi na siguran način obavio manevar.
      Ako postoje pedale, one moraju biti oblikovane, izrađene i opremljene tako da vozaču omogućuju siguran rad s najmanjim rizikom od zabune; one moraju imati površinu otpornu na klizanje i lako se čistiti.
      Ako njihov rad može dovesti do opasnosti, napose opasnih kretanja, upravljački elementi strojeva, osim onih s unaprijed namještenim položajima, moraju se vraćati u neutralan položaj čim ih poslužitelj otpusti.
      U slučaju strojeva s kotačima upravljački sustav mora biti konstruiran i izrađen tako da se smanji sila iznenadnih pokreta upravljača ili upravljačke poluge izazvanih udarima na upravljačke kotače.
      Bilo kakav upravljački element koji blokira diferencijal mora biti konstruiran i uređen tako da omogućuje da se diferencijal deblokira kad se stroj kreće.
      Posljednja rečenica u odjeljku 1.2.2. ne primjenjuje se na funkciju kretanja.
      3.3.2.   Pokretanje/kretanje

      Strojevi s vlastitim pogonom s vozačem moraju biti opremljeni tako da se neovlaštene osobe spriječe od pokretanja stroja.
      Kretanje strojeva s vlastitim pogonom i s vozačem mora biti moguće samo ako je vozač uz upravljačke uređaje.
      Ako za rad strojevi moraju biti opskrbljeni uređajima koji prelaze njihove uobičajene prostorne gabarite (npr. stabilizatori, kraci dizalice itd.), vozaču se moraju osigurati sredstva da prije pokretanja stroja lako provjeri jesu li ti uređaji u položaju koji omogućuje sigurno kretanje.
      To se također odnosi na sve druge dijelove koji, kako bi se omogućilo sigurno kretanje, moraju biti u posebnim mjestima, ako treba i blokirani.
      Kad je to tehnički i financijski izvedivo, kretanje strojeva mora ovisiti o sigurnom položaju gore navedenih dijelova.
      Kad se pokreće motor, ne smije doći do pokretanja stroja.
      3.3.3.   Funkcija premještanja

      Ne dovodeći u pitanje odredbe cestovnih prometnih propisa, strojevi s vlastitim pogonom i njihove prikolice moraju zadovoljavati zahtjeve za usporavanje, zaustavljanje, kočenje i imobilizaciju tako da se osigura sigurnost u svim uvjetima rada, opterećenja, brzine, terena i nagiba koje je predvidio proizvođač i koji odgovaraju uvjetima koji se susreću u uobičajenoj uporabi.
      Vozaču se mora omogućiti da uspori i zaustavi strojeve s vlastitim pogonom s pomoću glavnog uređaja. Kad se to zahtijeva zbog sigurnosti, u slučaju kvara glavnog uređaja ili nestanka energije za pogon glavnog uređaja, mora se predvidjeti uređaj za usporavanje i zaustavljanje u nuždi s potpuno neovisnim i lako dostupnim upravljanjem.
      Ako to sigurnost zahtijeva, mora se osigurati parkirni uređaj kako bi se stacionarni strojevi imobilizirali. Taj se uređaj može kombinirati s jednim od uređaja navedenih u drugom stavku, pod uvjetom da je potpuno mehanički.
      Strojevi s daljinskim upravljanjem moraju biti konstruirani i izrađeni tako da se zaustave automatski ako vozač izgubi upravljanje.
      Odjeljak 1.2.4 ne primjenjuje se na funkciju ‚premještanje’.
      3.3.4.   Kretanje strojeva kojima upravljaju pješaci

      Kretanje strojeva s vlastitim pogonom kojima upravljaju pješaci mora biti moguće samo vozačevim trajnim djelovanjem na odgovarajući upravljački element. Posebno, do kretanja ne smije doći tijekom pokretanja motora.
      Upravljački sustavi za strojeve kojima upravljaju pješaci moraju biti konstruirani tako da se na najmanju mjeru svedu opasnosti koje dolaze od slučajnoga kretanja stroja prema vozaču. Posebno:

                  (a)

                  sudaranje;

                  (b)

                  ozljeda od rotirajućih alata.

            Također, brzina uobičajenoga kretanja stroja morati biti usklađena s kretanjem vozača koji ide pješice.
      U slučaju strojeva na koje se mogu montirati rotacijski alati, ne smije biti moguće pokrenuti taj alat kad je uključen hod unazad, osim ako kretanje strojeva proizlazi iz kretanja alata. U potonjemu slučaju povratna brzina mora biti takva da ne ugrožava vozača.
      3.3.5.   Kvar upravljačkog kruga

      Kvar pomoćnog izvora napajanja za upravljanje, kad je ugrađen, ne smije spriječiti upravljanje strojem tijekom vremena potrebnog za zaustavljanje.
      3.4.   Zaštita od mehaničkih opasnosti

      3.4.1.   Nekontrolirana gibanja

      Kad se dio stroja zaustavi, bilo kakav pomak s mjesta zaustavljanja, iz bilo kojeg razloga osim upravljačkoga djelovanja, ne smije biti opasnost za izložene osobe.
      Strojevi moraju biti konstruirani i izrađeni i, kad je to primjereno, postavljeni na svoje pokretne nosače tako da se osigura da pri gibanju nekontrolirane vibracije njihova težišta ne utječu na stabilnost i ne izazivaju prekomjerno naprezanje konstrukcije.
      3.4.2.   Rizik od loma u radu

      Dijelovi strojeva koji se vrte velikom brzinom, a koji se unatoč svim poduzetim mjerama mogu odlomiti ili raspasti, moraju biti montirani i zaštićeni na takav način da se u slučaju loma njihove krhotine zadrže ili, ako to nije moguće, da ne budu izbačene prema mjestima vozača i/ili poslužitelja.
      3.4.3.   Prevrtanje

      Kad u slučaju strojeva s vlastitim pogonom s vozačem i eventualno poslužiteljima na njima postoji rizik od prevrtanja, strojevi moraju biti konstruirani i opremljeni osloncima koja omogućuju opremanje s konstrukcijom za zaštitu od prevrtanja (KZOPP).
      Ta konstrukcija mora biti takva da u slučaju prevrtanja pruža vozaču i, kad je to primjereno, poslužiteljima na stroju odgovarajući prostor ograničene deformacije (POD).
      Kako bi provjerili zadovoljava li konstrukcija zahtjev utvrđen u drugome stavku, proizvođač ili njegov ovlašteni predstavnik registrirani u Zajednici moraju za svaki tip dotične konstrukcije provesti odgovarajuća ispitivanja ili se pobrinuti da se takva ispitivanja provedu.
      Nadalje, strojevi za zemljane radove navedeni u nastavku čija snage prelazi 15 kW moraju biti opskrbljeni konstrukcijom za zaštitu od prevrtanja:

                  —

                  utovarivači gusjeničari ili utovarivači s kotačima,

                  —

                  utovarivači,

                  —

                  traktori gusjeničari ili traktori s kotačima,

                  —

                  strugala, samoutovarna ili ne,

                  —

                  ravnalice terena,

                  —

                  zglobni navođeni istovarivači.

            3.4.4.   Predmeti koji padaju

      Kad u slučaju strojeva s vozačem i eventualno poslužiteljima na stroju postoji rizik od predmeta ili materijala koji padaju, strojevi trebaju biti konstruirani i opremljeni, ako to veličina dopušta, osloncima koja omogućuju da se opreme konstrukcijom za zaštitu od predmeta koji padaju (KZOPP).
      Ta konstrukcija mora biti takva da u slučaju padanja predmeta ili materijala može jamčiti odgovarajući prostor ograničene deformacije za poslužitelje na stroju (POD).
      Da bi potvrdio da ta konstrukcija zadovoljava zahtjev utvrđen u drugome stavku, proizvođač ili njegov ovlašteni predstavnik registriran u Zajednici mora za svaki tip dotične konstrukcije provesti odgovarajuća ispitivanja ili se pobrinuti da se takva ispitivanja provedu.
      3.4.5.   Sredstva za pristup

      Rukohvati i stube moraju biti oblikovani, izrađeni i postavljeni tako da ih poslužitelji upotrebljavaju instinktivno te da u tu svrhu ne upotrebljavaju upravljačke elemente.
      3.4.6.   Vučni uređaji

      Svi strojevi koji se upotrebljavaju za vuču ili vučeni strojevi moraju biti opremljeni vučnim ili spojnim uređajima konstruiranim, izrađenim i postavljenim tako da osiguraju lako i sigurno spajanje i odvajanje te da se spriječi slučajno odvajanje tijekom uporabe.
      U mjeri u kojoj to zahtijeva opterećenje kuke za vuču takvi strojevi moraju biti opskrbljeni uporištem s površinom oslonca prilagođenom teretu i podlozi.
      3.4.7.   Prijenos energije između strojeva s vlastitim pogonom (ili tegljača) i prikolica

      Vratila za prijenos s univerzalnim priključcima koji povezuju strojeve s vlastitim pogonom (ili traktore) s prvim nepomičnim osloncem strojeva prikolica moraju biti zaštićena na strani strojeva s vlastitim pogonom i na strani strojeva primatelja (prikolica), po cijeloj dužini vratila i pripadnih univerzalnih priključaka.
      Na strani strojeva (ili tegljača) s vlastitim pogonom priključno mjesto na koje se spaja prijenosno vratilo mora biti zaštićeno zaslonom učvršćenim na strojeve s vlastitim pogonom (ili tegljače) ili kojim drugim uređajem koji pruža istovrijednu zaštitu.
      Na strani strojeva koji se vuku ulazno vratilo mora biti zatvoreno u zaštitno kućište pričvršćeno na stroj.
      Graničnici zakretnih momenata ili spojke u praznom hodu mogu biti spojene s univerzalnim priključcima prijenosa samo na strani pogonskog stroja. Prijenosno vratilo univerzalnoga priključka mora se na odgovarajući način označiti.
      Svi vučeni strojevi čije funkcioniranje zahtijeva prijenosno vratilo za spajanje sa strojevima s vlastitim pogonom ili tegljačima moraju imati takav sustav za spajanje prijenosnog vratila da kad se stroj odvoji, prijenosno vratilo i njegova zaštita neće se oštetiti u dodiru sa zemljom ili dijelom stroja.
      Vanjski dijelovi zaštite moraju biti tako konstruirani, izrađeni i postavljeni da se ne mogu zaokrenuti s prijenosnim vratilom. Zaštita mora pokrivati prijenosno vratilo do krajeva unutrašnjih čeljusti u slučaju jednostavnih univerzalnih spojeva, te barem do središta vanjskog spoja ili spojeva u slučaju „širokokutnih” univerzalnih spojeva.
      Proizvođači koji osiguravaju sredstva za pristup do radnih položaja u blizini spoja univerzalnog prijenosnog vratila moraju osigurati da zaštite vratila, kako su opisane u šestom stavku, ne mogu poslužiti kao stube, osim ako nisu konstruirane i izrađene u tu svrhu.
      3.4.8.   Pomični prijenosni dijelovi

      Deregulacijom odjeljka 1.3.8.A, u slučaju motora s unutrašnjim izgaranjem, pomične zaštite koje sprečavaju pristup pokretnim dijelovima u motornom prostoru, ne trebaju imati uređaje za zaključavanje ako se otvaraju uporabom alata ili ključa ili upravljačkim uređajem koji se nalazi na mjestu za vožnju, ako se potonje u potpunosti nalazi u vozačkoj kabini s bravom za sprečavanje neovlaštenoga pristupa.
      3.5.   Zaštita od drugih opasnosti

      3.5.1.   Akumulatori

      Kućište akumulatora mora biti izrađeno i smješteno, a akumulator montiran tako da se u najvećoj mjeri izbjegne mogućnost izbacivanja elektrolita na poslužitelja u slučaju prevrtanja i/ili da se izbjegne akumuliranje para na mjestima koja zauzimaju poslužitelji.
      Strojevi moraju biti tako konstruirani i izrađeni da se akumulator može odvojiti pomoću lako dostupnog uređaja predviđenog za tu svrhu.
      3.5.2.   Požar

      Ovisno o opasnostima koje je predvidio proizvođač, strojevi kad su u uporabi i kad to njihova veličina dopušta moraju:

                  —

                  omogućiti opremanje lako dostupnim protupožarnim uređajima,

                  —

                  ili biti opremljeni ugrađenim sustavima za gašenje.

            3.5.3.   Ispuštanja prašine, plinova itd.

      Kad takve opasnosti postoje, oprema za njihovo pohranjivanje predviđena u odjeljku 1.5.13. može se zamijeniti drugim sredstvima, npr. taloženjem prskanjem vodom.
      Drugi i treći stavak odjeljku 1.5.13. ne primjenjuju se ako je prskanje proizvoda glavna funkcija strojeva.
      3.6.   Indikatori

      3.6.1.   Znakovi i upozorenja

      Strojevi moraju imati sredstva za signalizaciju i/ili pločice s uputama koje se odnose na uporabu, ugađanje i održavanje, gdje je god to potrebno, kako bi se osigurala zaštita zdravlja i sigurnosti izloženih osoba. Oni moraju biti odabrani, oblikovani i izrađeni tako da budu jasno vidljivi i neizbrisivi.
      Ne mijenjajući zahtjeve kojih se moraju pridržavati pri vožnji na javnoj cesti, strojevi s vozačem na njima moraju imati sljedeću opremu:

                  —

                  zvučni alarmni uređaj za upozorenje izloženih osoba,

                  —

                  sustav svjetlosnih signala koji odgovara predviđenim uvjetima uporabe, kao što su kočna svjetla, svjetla za signalizaciju kretanja unatrag i rotirajuća svjetla. Navedeni se zahtjev ne odnosi na strojeve koji su namijenjeni isključivo za podzemni rad i koji nemaju električno napajanje.

            Strojevi s daljinskim upravljanjem koji u uobičajenim uvjetima uporabe izlažu osobe opasnostima od udara ili gnječenja moraju biti opremljeni odgovarajućim sredstvima za signalizaciju svog kretanja ili sredstvima za zaštitu izloženih osoba od takvih opasnosti. Isto se primjenjuje i na strojeve koji, kad su u uporabi, uključuju stalno ponavljanje kretanja naprijed i natrag na jednoj osovini i gdje vozač ne može izravno vidjeti stražnji dio stroja.
      Strojevi moraju biti tako izrađeni da se svi uređaji za upozoravanje i signalizaciju ne mogu nenamjerno onesposobiti. Ako je to bitno za sigurnost, takvi uređaji moraju biti opremljeni sredstvima za provjeru radnog stanja uređaja i svaki njihov kvar mora biti vidljiv poslužitelju.
      Ako je kretanje strojeva ili njihovih alata posebno opasno, moraju postojati znakovi na strojevima kako bi se upozorilo na približavanje strojeva u radu; znakovi moraju biti čitljivi s dostatne udaljenosti kako bi se osigurala sigurnost osoba koje trebaju biti u blizini.
      3.6.2   Označivanje

      Minimalni zahtjevi utvrđeni u odjeljku 1.7.3. moraju se dopuniti sljedećim zahtjevima:

                  —

                  nazivnom snagom izraženom u kW,

                  —

                  masom u kg najčešće konfiguracije i, kad je to primjereno:

                              —

                              najvećom vlačnom silom koju je predvidio proizvođač na spojnoj kuki u N,

                              —

                              najvećim vertikalnim opterećenjem koje je predvidio proizvođač na spojnoj kuki u N.

            3.6.3   Priručnik s uputama

      Osim minimalnih zahtjeva utvrđenih u odjeljku 1.7.4, priručnik s uputama mora sadržavati:

                  (a)

                  sljedeće podatke koji se odnose na vibracije koje emitiraju strojevi, stvarnu vrijednost ili broj izračunan iz mjerenja provedenih na istovjetnim strojevima:

                              —

                              korijen iz ponderirane srednje kvadratne vrijednosti ubrzanja kojemu su izložene ruke ako ona prelazi 2,5 m/s2; ako ne prelazi 2,5 m/s2, to se mora navesti,

                              —

                              korijen iz ponderirane srednje kvadratne vrijednosti ubrzanja kojemu je izloženo tijelo (stopala ili posterior) ako ona prelazi 0,5 m/s2; ako ne prelazi 0,5 m/s2, to se mora navesti.

                        Ako se ne primjenjuju usklađene norme, vibracije se moraju mjeriti metodom koja najviše odgovara dotičnim strojevima.
                  Proizvođač mora naznačiti radne uvjete strojeva tijekom mjerenja i metode koje su korištene za poduzeta mjerenja.

                  (b)

                  u slučaju strojeva koji omogućuju više uporaba ovisno o opremi koja se upotrebljava, proizvođači osnovnih strojeva na koje se može dodati zamjenljiva oprema, te proizvođači zamjenljive opreme moraju osigurati potrebne podatke kako bi omogućili sigurno montiranje i uporabu te opreme.

            4.   BITNI ZDRAVSTVENI I SIGURNOSNI ZAHTJEVI ZA UBLAŽAVANJE POJEDINIH OPASNOSTI IZAZVANIH DIZANJEM
      Pored bitnih zdravstvenih i sigurnosnih zahtjeva iz odjeljaka 1., 2. i 3., strojevi koji predstavljaju opasnost zbog dizanja – uglavnom opasnosti od padanja tereta i sudara ili opasnosti od izvrtanja izazvanog dizanjem – moraju biti konstruirani i izrađeni tako da zadovoljavaju niže navedene zahtjeve.
      Rizici izazvani dizanjem postoje posebno u slučaju strojeva namijenjenih pomicanju jedinica tereta koje uključuje promjenu razine tijekom kretanja. Teret se može sastojati od predmeta, materijala ili robe.
      4.1.   Opće napomene

      4.1.1.   Definicije

                  (a)

                  pribor za dizanje:
                  ‚pribor za dizanje’ znači komponente ili oprema koja nije pričvršćena na stroj i postavljena je između stroja i tereta ili na teret da bi se isti pričvrstio;

                  (b)

                  odvojeni pribor za dizanje:
                  ‚odvojeni pribor za dizanje’ znači pribor koji pomaže pri sastavljanju ili uporabi uređaja za dizanje, kao na primjer kuke s očicom i zaponci, karike, koluti, okasti vijci itd.;

                  (c)

                  vođeni teret:
                  ‚vođeni teret’ znači teret kad se ukupno kretanje izvodi uzduž krute ili gipke vodilice, čiji je položaj određen nepomičnim točkama;

                  (d)

                  radni koeficijent:
                  ‚radni koeficijent’ znači aritmetički omjer između tereta za koji proizvođač jamči da ga dio opreme, pribor ili stroj mogu izdržati i najvećega radnog opterećenja označenog na opremi, priboru ili stroju;

                  (e)

                  ispitni koeficijent
                  ‚ispitni koeficijent’ znači aritmetički omjer između tereta koji se upotrebljava za provedbu statičkih ili dinamičkih ispitivanja na dijelovima opreme, priboru ili strojevima i najvećeg radnog opterećenja naznačenog na dijelu opreme, priboru ili stroju;

                  (f)

                  statičko ispitivanje
                  ‚statičko ispitivanje’ znači ispitivanje tijekom kojeg se stroj ili pribor za dizanje prvo pregleda te podvrgava sili koja odgovara najvećem radnom opterećenju pomnoženom odgovarajućim statičkim ispitnim koeficijentom, a potom se ponovo pregleda nakon što prestane djelovanje navedene sile, kako bi se osiguralo da nije došlo do oštećenja;

                  (g)

                  dinamičko ispitivanje
                  ‚dinamičko ispitivanje’ znači ispitivanje tijekom kojeg stroj radi u svim njegovim mogućim konfiguracijama pri najvećemu radnom opterećenju, vodeći računa o dinamičkom ponašanju strojeva kako bi se provjerilo da strojevi i sigurnosna svojstva ispravno funkcioniraju.

            4.1.2.   Zaštita od mehaničkih opasnosti

      4.1.2.1.   Rizici zbog nedostatne stabilnosti

      Strojevi moraju biti tako konstruirani i izrađeni da se stabilnost zahtijevana u odjeljku 1.3.1. može održati i tijekom uporabe i izvan uporabe, uključujući sve faze prijevoza, sastavljanja i rastavljanja, tijekom predvidljivih kvarova komponenta te također tijekom ispitivanja koja se provode u skladu s priručnikom s uputama za uporabu.
      U tu svrhu proizvođač ili njegov ovlašteni predstavnik sa sjedištem u Zajednici moraju upotrebljavati odgovarajuće metode ovjeravanja; posebno, za industrijske kamione s vlastitim pogonom s dizalom koje prelazi 1.80 m, proizvođač ili njegov ovlašteni predstavnik sa sjedištem u Zajednici mora, za svaki tip dotičnoga industrijskog kamiona, provesti ispitivanje stabilnosti platforme ili slično ispitivanje ili se pobrinuti da se takva ispitivanja provedu.
      4.1.2.2.   Tračnice vodilice i željeznički kolosijeci

      Strojevi moraju biti opskrbljeni uređajima koji djeluju na tračnice vodilice i željezničke kolosijeke radi sprečavanja iskakanja.
      Međutim, ako unatoč takvim uređajima dođe do iskakanja, ili ako postoji kvar na tračnicama ili na radnoj komponenti, moraju se osigurati uređaji kojima se sprečava padanje opreme, komponenta ili tereta ili prevrtanje stroja.
      4.1.2.3.   Mehanička čvrstoća

      Strojevi, pribor za dizanje i uklonljive komponente moraju moći izdržati naprezanja kojima su izloženi tijekom uporabe, i kad je primjenljivo, izvan uporabe, u radnim i montažnim uvjetima koje je predvidio proizvođač, u svim odgovarajućim konfiguracijama, vodeći računa, gdje je to potrebno, o djelovanju atmosferskih čimbenika i sila koje nameću ljudi. Taj uvjet mora također biti zadovoljen tijekom prijevoza, sastavljanja i rastavljanja.
      Strojevi i pribor za dizanje moraju biti konstruirani i izrađeni tako da se spriječe kvarovi izazvani zamorom ili trošenjem, uzimajući u obzir njihovu namjenu.
      Materijali koja se upotrebljavaju moraju biti odabrani na temelju radnog okoliša kojeg je predvidio proizvođač, posebno uzimajući u obzir koroziju, trošenje, udare, lomljivost pri niskim temperaturama i starenje.
      Strojevi i pribor za dizanje moraju biti konstruirani i izrađeni tako da mogu izdržati preopterećenje pri statičkim ispitivanjima bez trajne deformacije ili očigledne neispravnosti. Proračunom se moraju uzeti u obzir vrijednosti koeficijenta statičkog ispitivanja odabranog kako bi se jamčila odgovarajuća razina sigurnosti: taj koeficijent ima, u pravilu sljedeće vrijednosti:

                  (a)

                  ručno vođeni strojevi i pribor za dizanje: 1,5;

                  (b)

                  drugi strojevi: 1,25.

            Strojevi moraju biti konstruirani i izrađeni tako da se bez kvara mogu podvrgnuti dinamičkim ispitivanjima koja se provode uporabom najvećega radnog opterećenja pomnoženog s koeficijentom dinamičkog ispitivanja. Taj koeficijent dinamičkog ispitivanja treba odabrati tako da jamči odgovarajuću razinu sigurnosti: koeficijent u pravilu iznosi 1,1.
      Dinamička se ispitivanja moraju provoditi na strojevima koji su spremni za stavljanje u uporabu pod uobičajenim uvjetima uporabe. U pravilu ispitivanja se provode pri nazivnim brzinama koje je utvrdio proizvođač. Ako upravljački krug stroja treba omogućiti nekoliko istodobnih kretanja (npr. vrtnju i pomak tereta), ispitivanja se moraju provoditi u najnepovoljnijim uvjetima, tj. u pravilu kombinacijom dotičnih kretanja.
      4.1.2.4.   Koloturi, valjci, lanci ili užad

      Koloturi, valjci i kotači moraju imati promjer razmjeran veličini užeta ili lanaca s kojima mogu biti opskrbljeni.
      Valjci i kotači moraju biti konstruirani, izrađeni i montirani tako da se užad ili lanci kojima su opskrbljeni mogu namatati oko njih bez odvajanja.
      Užad koja se izravno upotrebljava za dizanje ili podupiranje tereta ne smije imati bilo kakve spojeve osim na krajevima (spajanje se dopušta u instalacijama za koje je konstruiranjem predviđeno redovito preinačivanje u skladu s potrebama uporabe). Cijela užad i njihovi krajevi imaju radni koeficijent odabran tako da jamči odgovarajuću razinu sigurnosti; u pravilu taj je koeficijent jednak pet.
      Lanci za dizanje imaju radni koeficijent odabran tako da jamči odgovarajuću razinu sigurnosti; u pravilu taj je koeficijent jednak četiri.
      Kako bi se provjerilo je li postignut odgovarajući radni koeficijent, proizvođač ili njegov ovlašteni predstavnik sa sjedištem u Zajednici mora, za svaki tip lanca i konopca koji se izravno upotrebljava za dizanje tereta, i za krajeve užeta, provesti odgovarajuća ispitivanja ili se pobrinuti da se takva ispitivanja provedu.
      4.1.2.5.   Odvojeni pribor za dizanje

      Pribor za dizanje mora, uzimajući u obzir zamor i starenje, biti dimenzioniran za određeni broj radnih ciklusa u skladu s njegovim očekivanim životnim vijekom, kako je specificirano u radnim uvjetima za danu uporabu.
      Nadalje:

                  (a)

                  radni koeficijent kovinske kombinacije uže/kraj užeta odabire se tako da jamči odgovarajuću razinu sigurnosti; taj je koeficijent u pravilu jednak pet. Užad ne smije imati nikakve spojeve ili petlje osim na krajevima;

                  (b)

                  ako se upotrebljavaju lanci sa zavarenim člancima, moraju imati kratke članke. Radni koeficijent lanaca bilo kojega tipa odabire se tako da jamči odgovarajuću razinu sigurnosti; taj je koeficijent u pravilu jednak četiri;

                  (c)

                  radni koeficijent za tekstilnu užad ili petlje ovisi o materijalu, metodi izrade, dimenzijama i uporabi. Taj se koeficijent odabire tako da jamči odgovarajuću razinu sigurnosti. Koeficijent je u pravilu jednak sedam, pod uvjetom da je dokazano da su upotrijebljeni materijali veoma dobre kakvoće, a metoda izrade odgovara predviđenoj uporabi. Ako to nije slučaj, u pravilu se uzima viša vrijednost koeficijenta kako bi se osigurala odgovarajuća razina sigurnosti;
                  Tekstilna užad i petlje ne smiju imati nikakve čvorove, veze ili spojeve osim na krajevima petlje, i ne u slučaju beskonačne petlje.

                  (d)

                  sve kovinske komponente od kojih je petlja sastavljena, ili se s njom upotrebljavaju, moraju imati radni koeficijent odabran tako da jamči odgovarajuću razinu sigurnosti; taj je koeficijent u pravilu jednak četiri;

                  (e)

                  najveća radna sposobnost petlje s više krakova određuje se na temelju sigurnosnoga koeficijenta najslabijega kraka, broja krakova i koeficijenta snižavanja koji ovisi o konfiguraciji petlje;

                  (f)

                  kako bi se provjerilo je li postignut odgovarajući radni koeficijent, proizvođač ili njegov ovlašteni predstavnik sa sjedištem u Zajednici za svaki tip komponente iz točaka (a), (b), (c) i (d) mora provesti odgovarajuća ispitivanja ili se pobrinuti da se takva ispitivanja provedu.

            4.1.2.6.   Upravljanje kretanjem

      Uređaji za upravljanje kretanjem moraju djelovati na takav način da strojevi na koje su ugrađeni ostanu sigurni:

                  (a)

                  strojevi moraju biti konstruirani ili opremljeni uređajima tako da se amplituda kretanja njegovih komponenata održava u određenim granicama. Upozorenje mora, ako je to primjereno, prethoditi djelovanju takvih uređaja;

                  (b)

                  ako se sa nekoliko nepomičnih strojeva ili strojeva montiranih na tračnice može istodobno manevrirati na istome mjestu, uz rizik sudara, takvi strojevi moraju biti tako konstruirani i izrađeni da je moguće ugraditi sustav za izbjegavanje tih rizika;

                  (c)

                  mehanizmi strojeva moraju biti konstruirani i izrađeni tako da tereti ne mogu opasno puzati ili slobodno i neočekivano pasti, čak ni u slučaju djelomičnoga ili potpunoga kvara napajanja ili kad poslužitelj zaustavi stroj;

                  (d)

                  ne smije biti moguće u uobičajenim uvjetima rada spustiti teret samo tarnom kočnicom, osim kada se radi o strojevima čija funkcija zahtijeva takvo djelovanje;

                  (e)

                  uređaji za držanje moraju biti tako konstruirani i izrađeni da se izbjegne slučajno padanje tereta.

            4.1.2.7.   Rukovanje teretom

      Mjesto vozača na stroju mora biti tako postavljeno da se osigura najšira moguća vidljivost putanja pokretnih dijelova kako bi se izbjegli mogući sudari s osobama ili opremom ili drugim strojevima koji bi mogli istodobno manevrirati i predstavljati opasnost.
      Strojevi s vođenim teretima učvršćenim na jedno mjesto moraju biti konstruirani i izrađeni tako da se spriječi da teret ili protuteret udari izložene osobe.
      4.1.2.8.   Zaštita od groma

      Strojevi kojima je potrebna zaštita od djelovanja udara groma tijekom uporabe moraju biti opremljeni sustavom za odvod nastaloga električnog naboja u zemlju.
      4.2.   Posebni zahtjevi za strojeve koji se ne pogone ljudskom snagom

      4.2.1.   Upravljanje

      4.2.1.1.   Mjesto vozača

      Zahtjevi utvrđeni u odjeljku 3.2.1. također se primjenjuju na nepokretne strojeve.
      4.2.1.2.   Sjedala

      Zahtjevi utvrđeni u odjeljku 3.2.2., u prvom i drugom stavku, te zahtjevi utvrđeni u odjeljku 3.2.3. također se primjenjuju na nepokretne strojeve.
      4.2.1.3.   Uređaji za upravljanje

      Uređaji za upravljanje kretanjem strojeva ili njihove opreme moraju se vratiti u svoj neutralni položaj čim ih poslužitelj prestane koristiti. Međutim, za djelomično ili potpuno kretanje u kojemu ne postoji rizik da se teret ili strojevi sudare navedeni se uređaji mogu zamijeniti upravljačkim uređajima za dopuštanje automatskog zaustavljanja na unaprijed odabranim razinama bez trajnoga djelovanja na odgovarajuće uređaje za upravljanje.
      4.2.1.4.   Upravljanje opterećenjem

      Strojevi čije najveće radno opterećenje nije manje od 1 000 kilograma ili čiji najveći moment prevrtanja nije manji od 40 000 Nm moraju biti opskrbljeni uređajima za upozoravanje vozača i sprečavanje opasnoga kretanja tereta u slučaju:

                  —

                  preopterećenja strojeva,

                              —

                              prekoračivanja najvećega radnog opterećenja koje se javlja kao posljedica, ili

                              —

                              posljedica momenata izazvanih prekoračenjem tereta,

                  —

                  prekoračenja momenata koji pridonose prevrtanju koje je posljedica dizanja tereta.

            4.2.2.   Instalacije vođene pomoću kablova

      Žičare, tegljači ili vučnice moraju biti pridržavane protuutegom ili uređajem koji omogućuje stalnu kontrolu napetosti.
      4.2.3.   Rizici za izložene osobe. Sredstva za pristup mjestima vozača i mjestima za intervenciju

      Strojevi s vođenim teretima i strojevi čiji se nosači tereta kreću jasno definiranom putanjom moraju biti opremljeni uređajima za sprječavanje bilo kakvih rizika za izložene osobe.
      4.2.4.   Prikladnost svrsi

      Kad se strojevi stavljaju na tržište ili kad se prvi put stavljaju u uporabu, proizvođač ili njegov ovlašteni predstavnik sa sjedištem u Zajednici moraju poduzimanjem odgovarajućih mjera ili brigom da se one poduzmu osigurati da pribor za dizanje i strojevi koji su spremni za uporabu, neovisno o tome rade li na ručni ili strojni pogon, mogu sigurno zadovoljiti svoje specificirane funkcije. Navedene mjere moraju uzimati u obzir statičke i dinamičke aspekte strojeva.
      Kad se strojevi ne mogu sastavljati u prostorijama proizvođača ili u prostorijama njegovog ovlaštenog predstavnika sa sjedištem u Zajednici, moraju se poduzeti odgovarajuće mjere na mjestu uporabe. Inače te se mjere mogu provesti u prostorijama proizvođača ili na mjestu uporabe.
      4.3.   Označivanje

      4.3.1.   Lanci i užad

      Svaka duljina lanca za dizanje, užadi ili pletene mreže koji nije dio sklopa mora nositi oznaku ili ako to nije moguće, pločicu ili neuklonljiv prsten s imenom i adresom proizvođača ili njegovog ovlaštenog predstavnika sa sjedištem u Zajednici, te identifikacijsku oznaku odgovarajuće potvrde.
      Potvrda treba prikazivati podatke koje propisuju usklađene norme ili, ako takve ne postoje, barem sljedeće podatke:

                  —

                  naziv proizvođača ili njegovog ovlaštenog predstavnika sa sjedištem u Zajednici,

                  —

                  adresu proizvođača ili njegovog predstavnika u Zajednici, kad je to primjereno,

                  —

                  opis lanca ili užeta koji uključuje:

                              —

                              njegovu nazivnu veličinu,

                              —

                              njegovu konstrukciju,

                              —

                              materijal od kojeg je izrađen, i

                  —

                  svaki posebni metalurgijski postupak koji je primijenjen na tom materijalu,

                  —

                  ako je ispitan, primijenjenu normu,

                  —

                  najveće opterećenje kojemu lanac ili uže može biti izloženo u uporabi. Za navedene primjene može se dati raspon vrijednosti.

            4.3.2.   Pribor za dizanje

      Sav pribor za dizanje mora imati iskazane sljedeće pojedinosti:

                  —

                  oznaku proizvođača,

                  —

                  oznaku materijala (npr. međunarodnu klasifikaciju) ako su ti podaci potrebni za dimenzijsku kompatibilnost,

                  —

                  oznaku najvećega radnog opterećenja,

                  —

                  CE oznaku sukladnosti.

            U slučaju pribora koji uključuje komponente kao što su užad ili konopci na kojima označivanje nije fizički moguće, pojedinosti iz prvog stavka moraju se prikazati na pločici ili na neki drugi način i sigurno pričvrstiti na taj pribor.
      Pojedinosti moraju biti čitljive i nalaziti se na mjestu na kojemu neće moći nestati zbog strojne obrade, trošenja itd., ili ugroziti čvrstoću pribora.
      4.3.3.   Strojevi

      Osim minimalnih podataka predviđenih odjeljkom 1.7.3., na svakom stroju moraju biti čitljivi i neizbrisivi podaci o nazivnom opterećenju:

                  i.

                  prikazani u nekodiranu obliku i vidljivo istaknuti na opremi u slučaju strojeva koji imaju samo jednu moguću vrijednost

                  ii.

                  ako nazivno opterećenje ovisi o konfiguraciji stroja, svaki položaj pri vožnji mora imati prikazanu pločicu opterećenja koja pokazuje, najbolje u obliku dijagrama ili tablice, nazivna opterećenja za svaku konfiguraciju.

            Strojevi opskrbljeni nosačem tereta koji omogućuje pristup osobama i uključuje rizik od padanja moraju imati jasno i neizbrisivo upozorenje koje zabranjuje dizanje osoba. To upozorenje mora biti vidljivo na svakome mjestu gdje je pristup moguć.
      4.4.   Priručnik s uputama

      4.4.1.   Pribor za dizanje

      Svaki pribor za dizanje ili svaka komercijalno nerazdvojiva partija pribora za dizanje mora biti popraćena priručnikom s uputama koji daje barem sljedeće pojedinosti:

                  —

                  uobičajene uvjete uporabe,

                  —

                  upute za uporabu, sklapanje i održavanje,

                  —

                  ograničenja uporabe (posebno za pribor koji nije u skladu sa 4.1.2.6 (e).

            4.4.2.   Strojevi

      Osim odjeljka 1.7.4, priručnik s uputama mora uključivati sljedeće podatke:

                  (a)

                  tehničke značajke strojeva, a posebno:

                              —

                              kad je to primjereno, primjerak tablice opterećenja prikazane u odjeljku 4.3.3. podtočki ii.,

                              —

                              reakcije kod nosača ili oslonaca te značajke kolosijeka,

                              —

                              kad je to primjereno, definiciju balasta i sredstva za ugrađivanje balasta;

                  (b)

                  sadržaj dnevnika o radu stroja, ako on nije isporučen sa strojem;

                  (c)

                  savjete za uporabu, posebno kako bi se neutralizirao nedostatak izravne vidljivosti tereta poslužitelju;

                  (d)

                  upute potrebne za provedbu ispitivanja prije prvog stavljanja u uporabu strojeva koji se ne sastavljaju u prostorijama proizvođača u obliku u kojemu će se upotrebljavati.

            5.   BITNI ZDRAVSTVENI I SIGURNOSNI ZAHTJEVI ZA STROJEVE NAMIJENJENE PODZEMNOMU RADU
      Pored bitnih zdravstvenih i sigurnosnih zahtjeva iz odjeljaka 1.,2.,3. i 4., strojevi namijenjeni isključivo podzemnom radu moraju biti konstruirani i izrađeni tako da zadovoljavaju niže navedene zahtjeve.
      5.1.   Rizici zbog smanjene stabilnosti

      Krovni potpornji s pogonom moraju biti tako konstruirane i izvedene da zadrže zadani pravac kad se kreću i da ne iskliznu prije i za vrijeme dok su pod opterećenjem i nakon otpuštanja opterećenja. Moraju biti opskrbljene osloncima za gornje ploče (štitove) pojedinih hidrauličnih stupaca.
      5.2.   Kretanje

      Krovni potpornji s pogonom moraju omogućiti nesmetano kretanje izloženih osoba.
      5.3.   Rasvjeta

      Ne primjenjuju se zahtjevi navedeni u trećemu stavku odjeljka 1.1.4.
      5.4.   Upravljački uređaji

      Upravljački uređaji za ubrzavanje i kočenje strojeva koji se kreću na tračnicama moraju biti ručni. Međutim, upravljanje budnikom može biti nožno.
      Upravljački uređaji krovnog potpornja s pogonom moraju biti tako konstruirani i postavljeni da je tijekom premještanja poslužitelj zaštićen nepomičnim potpornjem. Upravljački uređaji moraju biti zaštićeni od bilo kakva slučajnog oslobađanja.
      5.5.   Zaustavljanje

      Strojevi s vlastitim pogonom koji se kreću na tračnicama za uporabu u podzemnom radu moraju biti opremljeni budnikom koji djeluje na krug koji kontrolira kretanje stroja.
      5.6.   Požar

      Druga alineja odjeljka 3.5.2. obvezatna je za strojeve koji se sastoje od veoma zapaljivih dijelova.
      Sustav kočenja strojeva namijenjenih za podzemni rad mora biti konstruiran i izrađen tako da ne stvara iskre ili izaziva požare.
      Strojevi s toplinskim pogonskim strojevima za uporabu u podzemnom radu moraju biti opremljeni motorima s unutrašnjim izgaranjem koji upotrebljavaju goriva s niskim tlakom para i koji isključuju bilo kakve iskre električnoga podrijetla.
      5.7.   Ispuštanja prašine, plinova itd.

      Ispušni plinovi motora s unutrašnjim izgaranjem ne smiju se ispuštati uvis.”

   PRILOG II.
   Točke od 12. do 15. dodaju se Prilogu IV. Direktivi 89/392/EEZ:

      12.   Strojevi za rad pod zemljom sljedećih vrsta:

                  —

                  stroj na kolosijecima: lokomotive i vagoni za kočenje,

                  —

                  hidraulični krovni potpornji na pogon,

                  —

                  motori s unutrašnjim izgaranjem koji se trebaju ugraditi u strojeve za rad pod zemljom.

            13.   Kamioni za prikupljanje kućnog otpada s mehanizmom za prešanje s ručnim utovarom.
      14.   Zaštite i odvojiva prijenosna vratila s univerzalnim spojevima kao što je opisano u odjeljku 3.4.7.
      15.   Mosne dizalice za vozila.”


title: Direktiva 2004/108/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. prosinca 2004. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na elektromagnetsku kompatibilnost i stavljanju izvan snage Direktive 89/336/EEZ  Tekst značajan za EGP

text:
               13/Sv. 040

               HR

               Službeni list Europske unije

               23

         32004L0108

               L 390/24

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               15.12.2004.

      DIREKTIVA 2004/108/EZ EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

   od 15. prosinca 2004.
   o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na elektromagnetsku kompatibilnost i stavljanju izvan snage Direktive 89/336/EEZ
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 95.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
   u skladu s postupkom utvrđenim u članku 251. Ugovora (2),
   budući da:

               (1)

               Direktiva Vijeća 89/336/EEZ od 3. svibnja 1989. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na elektromagnetsku kompatibilnost (3) predmet je revizije po inicijativi poznatoj kao Pojednostavnjenje zakonodavstva u području unutrašnjeg tržišta (SLIM). Proces SLIM i naknadno temeljito savjetovanje otkrili su potrebu da se dopuni, ojača i pojasni okvir koji je postavila Direktiva 89/336/EEZ.

               (2)

               Države članice odgovorne su za pružanje zaštite radijskih komunikacija, uključujući prijam radio emisija i amatersku radio uslugu koji se obavljaju u skladu s Radijskim propisima Međunarodne telekomunikacijske unije (ITU), električne mreže i telekomunikacijske mreže, kao i opremu priključenu na te mreže od elektromagnetskih smetnji.

               (3)

               Odredbe nacionalnog zakona koje osiguravaju zaštitu od elektromagnetskih smetnji trebaju biti usklađene kako bi slobodno kretanje električnih i elektroničkih uređaja bilo zajamčeno bez smanjivanja opravdanih razina zaštite u državama članicama.

               (4)

               Zaštita od elektromagnetskih smetnji zahtjeva nametanje obveza različitim gospodarskim operaterima. Te se obveze trebaju primjenjivati na pravedan i učinkovit način radi postizanja takve zaštite.

               (5)

               Elektromagnetska kompatibilnost opreme treba se regulirati u svrhu osiguravanja funkcioniranja unutrašnjeg tržišta, tj. područja bez unutrašnjih granica u kojem je zajamčeno slobodno kretanje robe, osoba, usluga i kapitala.

               (6)

               Oprema obuhvaćena ovom Direktivom treba obuhvatiti i uređaje i nepokretne instalacije. Međutim, zasebne odredbe potrebne su za oboje zbog toga što se uređaji kao takvi mogu slobodno kretati unutar Zajednice, no s druge strane, nepokretne su instalacije ugrađene za trajnu upotrebu na predodređenoj lokaciji kao sklopovi različitih vrsta uređaja i, gdje je potrebno, drugih naprava. Sastav i rad takvih instalacija odgovara u većini slučajeva posebnim potrebama njihovih operatera.

               (7)

               Radijska oprema i telekomunikacijska terminalna oprema ne trebaju biti obuhvaćene ovom Direktivom s obzirom da su već regulirane Direktivom 1999/5/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 1999. o radijskoj opremi i telekomunikacijskoj terminalnoj opremi te o uzajamnom priznavanju njihove sukladnosti (4). Zahtjevi elektromagnetske kompatibilnosti u objema direktivama provode istu razinu zaštite.

               (8)

               Zrakoplov ili oprema namijenjena ugradnji u zrakoplov ne trebaju biti obuhvaćeni ovom Direktivom jer su već podložni propisima Zajednice ili međunarodnim propisima koji reguliraju elektromagnetsku kompatibilnost.

               (9)

               Ovom Direktivom ne treba se regulirati oprema koja sama po sebi nije opasna u pogledu elektromagnetske kompatibilnosti.

               (10)

               Ova se Direktiva ne bavi sigurnošću opreme budući da se to uređuje zasebnim zakonodavstvom Zajednice ili nacionalnim zakonodavstvom.

               (11)

               Ako ova Direktiva regulira uređaj, tada se to odnosi na gotovi uređaj koji je po prvi put komercijalno dostupan na tržištu Zajednice. Određene sastavnice ili podsklopovi trebali bi se, pod određenim uvjetima, smatrati uređajima ako su dostupni krajnjem korisniku.

               (12)

               Direktiva se temelji na principima koji su navedeni u Rezoluciji Vijeća od 7. svibnja 1985. o novom pristupu tehničkom usklađivanju i normama (5). U skladu s tim pristupom, projektiranje i proizvodnja opreme podvrgnute su bitnim zahtjevima u odnosu na elektromagnetsku kompatibilnost. Ti su zahtjevi tehnički izraženi usklađenim europskim normama kako bi ih usvojile razne europske organizacije za normizaciju, Europski odbor za normizaciju (CEN), Europski odbor za elektrotehničku normizaciju (Cenelec) i Europski institut za telekomunikacijske norme (ETSI). CEN, Cenelec i ETSI su prepoznati kao nadležne institucije u području ove Direktive za donošenje usklađenih normi, koje izrađuju u skladu s općim smjernicama za suradnju između njih i Komisije te s postupkom utvrđenim Direktivom 98/34/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 22. lipnja 1998. o utvrđivanju postupka pružanja informacija u području tehničkih normi i propisa te za pravila o uslugama Informatičkog društva (6).

               (13)

               Usklađene norme iskazuju posljednje dostignuće koje je opće priznato u pogledu elektromagnetske kompatibilnosti u Europskoj uniji. Stoga je u interesu funkcioniranja unutarnjeg tržišta da posjeduje norme za elektromagnetsku kompatibilnost opreme koje su usklađene na razini Zajednice. Jednom kada se uputa na takvu normu objavi u Službenom listu Europske unije, usklađenost s normom stvara pretpostavku za sukladnost s odgovarajućim bitnim zahtjevima, iako bi i drugi načini pokazivanja te sukladnosti trebali biti dozvoljeni. Poštovanje usklađene norme podrazumijeva sukladnost s njezinim odredbama i dokaz o tome putem metoda koje usklađena norma opisuje ili se na njih odnosi.

               (14)

               Proizvođači opreme namijenjene priključivanju na mreže trebaju tu opremu konstruirati tako da ne dolazi do neprihvatljivog pada kvalitete usluga prilikom upotrebe u normalnim radnim uvjetima. Mrežni operateri trebaju svoje mreže konstruirati tako da ne dolazi do nesrazmjernog opterećenja kod opreme proizvođača koja će se priključivati na mreže kako bi se spriječio neprihvatljiv pad kvalitete usluga u mreži. Europske organizacije za normizaciju trebaju uzeti u obzir taj cilj (uključujući i zbirne učinke odgovarajućih vrsta elektromagnetskih pojava) prilikom razvijanja usklađenih normi.

               (15)

               Uređaj se može staviti na tržište ili staviti u pogon samo ako su dotični proizvođači utvrdili da je taj uređaj izrađen i proizveden u skladu sa zahtjevima ove Direktive. Uređaj stavljen na tržište treba nositi „CE” oznaku sukladnosti kojom potvrđuje usklađenost s ovom Direktivom. Iako ocjenjivanje sukladnosti predstavlja odgovornost proizvođača bez uključivanja nezavisnog tijela za ocjenjivanje sukladnosti, proizvođači bi trebali moći koristiti usluge takvog tijela.

               (16)

               Obveza ocjenjivanja sukladnosti zahtijeva od proizvođača da provede ocjenjivanje elektromagnetske kompatibilnosti uređaja koja se temelji na odgovarajućim pojavama kako bi se utvrdilo da li on zadovoljava zaštitne zahtjeve prema ovoj Direktivi.

               (17)

               U slučaju da uređaj ima različite konfiguracije, ocjenjivanje elektromagnetske kompatibilnosti treba potvrditi zadovoljava li uređaj zaštitne zahtjeve u konfiguracijama koje je proizvođač predvidio kao reprezentativne za normalnu uporabu u namijenjenim aplikacijama; u takvim slučajevima dovoljno je provesti ocjenjivanje na temelju konfiguracije koja će najvjerojatnije izazvati najveće smetnje i konfiguracije koja je najviše podložna smetnjama.

               (18)

               Nepokretne instalacije, uključujući velike mašine i mreže, mogu stvarati elektromagnetske smetnje ili smetnje na njih mogu utjecati. Može postojati i sučelje između nepokretnih instalacija i uređaja, a elektromagnetske smetnje koje proizvode nepokretne instalacije mogu utjecati na uređaj i obrnuto. U odnosu na elektromagnetsku kompatibilnost, nije bitno proizvodi li elektromagnetske smetnje uređaj ili nepokretna instalacija. U skladu s tim, nepokretne instalacije i uređaj trebaju se podvrgnuti usklađenom i sveobuhvatnom režimu bitnih zahtjeva. Trebalo bi biti moguće koristiti usklađene norme za nepokretne instalacije kako bi se pokazala sukladnost s bitnim zahtjevima koje obuhvaćaju takve norme.

               (19)

               Zbog svojih specifičnih karakteristika, nepokretna instalacija ne treba biti podvrgnuta stavljanju „CE” oznake ili certifikatu o usklađenosti.

               (20)

               Nije važno provesti ocjenjivanje sukladnosti uređaja koji je stavljen na tržište radi ugradnje u postojeću nepokretnu instalaciju te koja inače nije komercijalno dostupna kada je zasebno od nepokretne instalacije u koju se ugrađuje. Takvi se uređaji, stoga, izuzimaju iz postupaka ocjenjivanja sukladnosti koji se inače primjenjuju na uređaje. Međutim, takvi uređaji ne smiju ugroziti sukladnost nepokretne instalacije u koju se ugrađuju. Ako se uređaj ugrađuje u više od jednu identičnu nepokretnu instalaciju, utvrđivanje karakteristika elektromagnetske kompatibilnosti tih instalacija dostatno je da se osigura izuzeće iz postupka ocjenjivanja sukladnosti.

               (21)

               Prijelazno razdoblje potrebno je kako bi se proizvođačima i drugim uključenim stranama omogućila prilagodba na novi regulacijski režim.

               (22)

               S obzirom da se cilj ove Direktive, a to je osiguranje funkcioniranja unutarnjeg tržišta zahtijevajući da oprema zadovoljava odgovarajuću razinu elektromagnetske kompatibilnosti, ne može dovoljno provesti na razini država članica, ali se može, po svom razmjeru i djelovanju, bolje provesti na razini Zajednice, stoga Zajednica može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti, kao što je navedeno u članku 5. Ugovora. U skladu s načelom proporcionalnosti, navedenim u tom članku, ova Direktiva ne prelazi okvire nužnosti kako bi postigla svoj cilj.

               (23)

               Direktivu 89/336/EEZ treba stoga staviti izvan snage,

         DONIJELI SU SLJEDEĆU DIREKTIVU:
   POGLAVLJE I.

      OPĆE ODREDBE

   Članak 1.
   Sadržaj i područje primjene
   1.   Ovom se Direktivom propisuje elektromagnetska kompatibilnost opreme. Njezin je cilj osigurati funkcioniranje unutarnjeg tržišta zahtijevajući da oprema zadovoljava odgovarajuću razinu elektromagnetske kompatibilnosti. Ova se Direktiva primjenjuje na opremu definiranu u članku 2.
   2.   Ova se Direktiva ne primjenjuje na:

               (a)

               opremu koja je obuhvaćena Direktivom 1999/5/EZ;

               (b)

               aeronautičke proizvode, njihove sastavnice i uređaje određene u Uredbi (EZ) br. 1592/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. srpnja 2002. o zajedničkim pravilima u području civilnog zrakoplovstva i osnivanju Europske agencije za sigurnost zračnog prometa (7);

               (c)

               radijsku opremu koju upotrebljavaju radio amateri u smislu Radijskih propisa donesenih u okviru Statuta i Konvencije ITU-a (8), osim ako je oprema dostupna na slobodnom tržištu. Pribor od sastavnica koje sastavljaju radio amateri i oprema dostupna na slobodnom tržištu koju radio amateri izmjenjuju za svoju upotrebu ne smatra se komercijalno dostupnom opremom.

         3.   Ova Direktiva se ne primjenjuje na opremu čije su fizičke karakteristike po prirodi takve da:

               (a)

               ne može stvarati ili doprinositi stvaranju elektromagnetskih zračenja koja prelaze razinu dopuštenu za normalan rad radijske i telekomunikacijske opreme i druge opreme; i

               (b)

               radi bez neprihvatljivog pada kvalitete u prisutnosti elektromagnetskih smetnji koje normalno slijede po uporabi za koju je namijenjena.

         4.   U slučaju da su, za opremu iz stavka 1., bitni zahtjevi iz Priloga I. u potpunosti ili djelomično detaljnije utvrđeni drugim direktivama Zajednice, ova se Direktiva neće primjenjivati ili će se prestati primjenjivati za tu opremu u odnosu na te zahtjeve od trenutka primjene tih direktiva.
   5.   Ova Direktiva ne utječe na primjenu zakonodavstva Zajednice ili nacionalnog zakonodavstva kojima se uređuje sigurnost opreme.
   Članak 2.
   Definicije
   1.   Za potrebe ove Direktive, primjenjuju se sljedeće definicije:

               (a)

               „oprema” znači svaki uređaj ili nepokretna instalacija;

               (b)

               „uređaj” znači svaka gotova naprava ili kombinacija naprava, a koja je dostupna na slobodnom tržištu kao jedinstvena funkcionalna jedinica namijenjena krajnjem korisniku i podložna stvaranju elektromagnetske smetnje, ili na rad koje takva smetnja može utjecati;

               (c)

               „nepokretna instalacija” znači određena kombinacija više vrsta uređaja i, gdje je moguće, drugih naprava koji su sastavljeni, ugrađeni i namijenjeni za trajnu uporabu na određenoj lokaciji;

               (d)

               „elektromagnetska kompatibilnost” znači sposobnost opreme da radi na zadovoljavajući način u svojem elektromagnetskom okruženju i da ne stvara štetne elektromagnetske smetnje drugoj opremi u tom okruženju;

               (e)

               „elektromagnetska smetnja” znači svaka elektromagnetska pojava koja može narušiti radne značajke opreme. Elektromagnetska smetnja obuhvaća elektromagnetski šum, neželjeni signal ili smetnju u mediju širenja elektromagnetskih valova;

               (f)

               „imunitet” znači sposobnost opreme da normalno radi bez pada kvalitete u prisutnosti elektromagnetske smetnje;

               (g)

               „sigurnosna svrha” znači svrha zaštite ljudskog života ili imovine;

               (h)

               „elektromagnetsko okruženje” znači sve elektromagnetske pojave vidljive na određenoj lokaciji.

         2.   Za potrebe ove Direktive, sljedeće se smatra uređajem u smislu stavka 1. točke (b):

               (a)

               „sastavnice” ili „podsklopovi” namijenjeni ugradnji u uređaj od strane krajnjeg korisnika, a koji su podložni stvaranju elektromagnetske smetnje ili na rad kojih takva smetnja može utjecati;

               (b)

               „pokretne instalacije” određene kao kombinacija uređaja i/ili drugih naprava namijenjenih za premještanje i rad na više različitih lokacija.

         Članak 3.
   Stavljanje na tržište i/ili stavljanje u pogon
   Države članice poduzimaju sve odgovarajuće mjere kako bi osigurale da se oprema stavlja na tržište i/ili stavlja u pogon samo ako zadovoljava zahtjeve ove Direktive kada je pravilno ugrađena, održavana te kad se upotrebljava u skladu sa svojom namjenom.
   Članak 4.
   Slobodan protok opreme
   1.   Države članice neće sprečavati da se na svom području, zbog elektromagnetske kompatibilnosti, oprema koja zadovoljava ovu Direktivu stavi na tržište i/ili stavi u pogon.
   2.   Zahtjevi ove Direktive neće priječiti ni u jednoj državi članici primjenu sljedećih posebnih mjera vezanih uz stavljanje opreme u pogon ili uporabu:

               (a)

               mjere za svladavanje postojećeg ili očekivanog problema elektromagnetske kompatibilnosti na određenom mjestu;

               (b)

               sigurnosne mjere kako bi se zaštitile javne elektroničke telekomunikacijske mreže ili radijske postaje koje se upotrebljavaju u sigurnosne svrhe u situacijama jasno definiranog spektra.

         Ne dovodeći u pitanje Direktivu 98/34/EZ, države članice izvijestit će Komisiju i druge države članice o tim posebnim mjerama.
   Komisija objavljuje posebne mjere koje su prihvaćene u Službenom listu Europske unije.
   3.   Države članice neće stvarati prepreke da se na obrtničkim sajmovima, izložbama i sličnim događajima izloži i/ili predstavi oprema koja ne zadovoljava ovu Direktivu pod uvjetom da postoji razvidno istaknuta oznaka koja pokazuje da se takva oprema ne može staviti na tržište i/ili staviti u pogon sve dok se ne uskladi s ovom Direktivom. Predstavljanje se može provesti samo ako su poduzete odgovarajuće mjere u svrhu izbjegavanja elektromagnetskih smetnji.
   Članak 5.
   Bitni zahtjevi
   Oprema određena člankom 1. mora udovoljavati bitnim zahtjevima navedenima u Prilogu 1.
   Članak 6.
   Usklađene norme
   1.   „Usklađena norma” znači tehnička specifikacija koju je donijela priznata europska organizacija za normiranje pod mandatom Komisije u skladu s postupcima predviđenima Direktivom 98/34/EZ u svrhu donošenja europskog zahtjeva. Poštovanje „usklađene norme” nije obvezno.
   2.   Sukladnost opreme s važećim usklađenim normama čije su upute objavljene u Službenom listu Europske unije stvara pretpostavku, kod države članice, za usklađenost s bitnim zahtjevima iz Priloga I. na koje se te norme odnose. Ova pretpostavka usklađenosti je ograničena na područje primjene usklađene norme ili norma koje se primjenjuju i važeće bitne zahtjeve koje obuhvaća takva usklađena norme ili norme.
   3.   U slučaju da država članica ili Komisija smatraju da usklađena norma ne zadovoljava u potpunosti bitne zahtjeve iz Priloga I., iznosi stvar pred Stalni odbor koji je osnovan prema Direktivi 98/34/EZ (dalje u tekstu „Odbor”), te navodi razloge za to. Odbor bez odgađanja donosi mišljenje.
   4.   Po primitku mišljenja Odbora, Komisija donosi jednu od sljedećih odluka u pogledu uputa koje se odnose na usklađenu normu:

               (a)

               ne objavljuje;

               (b)

               objavljuje uz ograničenja;

               (c)

               zadržava uputu u Službenom listu Europske unije;

               (d)

               povlači uputu iz Službenog lista Europske unije.

         Komisija bez odgađanja izvješćuje države članice o svojoj odluci.
   POGLAVLJE II.

      UREĐAJ

   Članak 7.
   Postupak ocjenjivanja sukladnosti za uređaje
   Usklađenost uređaja s bitnim zahtjevima iz Priloga I. provodi se putem postupka opisanog u Prilogu II. (unutarnja kontrola proizvodnje). Međutim, postupak opisan u Prilogu III. može se slijediti i prema nahođenju proizvođača ili njegovog ovlaštenog zastupnika u Zajednici.
   Članak 8.
   Oznaka „CE”
   1.   Uređaji, za koje je usklađenost s ovom Direktivom ustanovljena postupkom predviđenim člankom 7., nose „CE” oznaku sukladnosti koja potvrđuje tu činjenicu. Stavljanje „CE” oznake sukladnosti odgovornost je proizvođača ili njegovog ovlaštenog zastupnika u Zajednici. „CE” oznaka postavlja se u skladu s Prilogom V.
   2.   Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi zabranile označivanje uređaja, ili njegovog pakiranja ili uputa za njegovu uporabu oznakama koje bi mogle treću stranu dovesti u zabludu u odnosu na značenje i/ili grafički oblik „CE” oznake sukladnosti.
   3.   Svaka oznaka može se postaviti na uređaj, njegovo pakiranje ili upute za njegovu uporabu pod uvjetom da se time ne narušava vidljivost ili čitljivost „CE” oznake sukladnosti.
   4.   Ne dovodeći u pitanje članak 10., ako nadležno tijelo ustanovi da je „CE” oznaka sukladnosti nezakonito postavljena, proizvođač ili njegov ovlašteni zastupnik u Zajednici usklađuju uređaj s odredbama koje se odnose na „CE” oznaku sukladnosti pod uvjetima koje mu određuje dotična država članica.
   Članak 9.
   Popratne oznake i informacije
   1.   Svaki uređaj identificira se prema vrsti, seriji, serijskom broju ili bilo kojoj informaciji koja omogućuje identifikaciju uređaja.
   2.   Svaki uređaj popraćen je nazivom i adresom proizvođača, a ako on nije ustanovljen unutar Zajednice, nazivom i adresom njegovog ovlaštenog zastupnika ili osobe u Zajednici koja je odgovorna za stavljanje tog uređaja na tržište Zajednice.
   3.   Proizvođač mora pružiti informacije o svakoj specifičnoj mjeri opreza koja se mora poduzeti prilikom sklapanja, instaliranja, održavanja ili uporabe uređaja kako bi se osiguralo da je kod stavljanja u pogon uređaj u skladu sa zaštitnim zahtjevima određenima u Prilogu I., točki 1.
   4.   Uređaj za koji nije osigurana usklađenost sa zaštitnim mjerama u stambenim područjima popraćen je jasnom oznakom o tom ograničenju pri uporabi, a gdje je to moguće oznaka je istaknuta i na samom pakiranju.
   5.   Informacija koja je potrebna za stavljanje uređaja u uporabu u skladu s njegovom namjenom nalazi se u uputama koje dolaze s uređajem.
   Članak 10.
   Mjere zaštite
   1.   U slučaju da država članica ustanovi da uređaj koja nosi „CE” oznaku sukladnosti ne udovoljava zahtjevima ove Direktive, poduzima sve potrebne mjere kako bi povukla uređaj s tržište, zabranila njegovo stavljanje na tržište ili stavljanje u pogon te ograničila slobodan protok tog uređaja.
   2.   Dotična država članica mora odmah izvijestiti Komisiju i druge države članice o takvim mjerama, iznoseći razloge i određujući posebno zbog čega je došlo do neusklađenosti:

               (a)

               neispunjenje bitnih zahtjeva iz Priloga I., pri čemu uređaj ne udovoljava usklađenim normama iz članka 6.;

               (b)

               nepravilna primjena usklađenih normi iz članka 6.;

               (c)

               nedostaci u usklađenim normama iz članka 6.

         3.   Komisija se savjetuje sa stranama što je prije moguće, nakon čega izvješćuje države članice o tome smatra li mjere opravdanima ili ne.
   4.   Tamo gdje se mjera iz stavka 1. pripisuje nedostatku u usklađenim normama, Komisija nakon savjetovanja sa stranama, ako država članica u pitanju namjerava poduprijeti tu mjeru, iznosi stvar pred Odbor i pokreće postupak predviđen člankom 6. stavcima 3. i 4.
   5.   Tamo gdje je neusklađeni uređaj podvrgnut postupku ocjenjivanja sukladnosti iz Priloga III., država članica u pitanju poduzima odgovarajuće korake u odnosu na autora izjave iz Priloga III. točke 3. i o tome izvješćuje Komisiju i druge države članice.
   Članak 11.
   Odluke o povlačenju, zabrani i ograničenju slobodnog protoka uređaja
   1.   Svaka odluka donesena prema ovoj Direktivi o povlačenju uređaja s tržišta, o zabrani i ograničenju njegovog stavljanja na tržište ili stavljanju tog uređaja u pogon ili o ograničenju slobodnog protoka tog uređaja mora navesti točne osnove na kojima se ta odluka temelji. Takve se odluke bez odlaganja priopćuju dotičnoj strani koju se u isto vrijeme izvješćuje o dostupnim pravnim lijekovima prema nacionalnom zakonodavstvu na snazi u dotičnoj državi članici i o vremenskom roku za te pravne lijekove.
   2.   U slučaju odluke iz stavka 1., proizvođač, njegov ovlašteni zastupnik ili bilo koja druga zainteresirana strana mora imati priliku unaprijed iznijeti svoje mišljenje, osim ako savjetovanje nije moguće zbog hitnosti mjera koje se moraju opravdano poduzeti posebno u odnosu na zahtjeve od javnog interesa.
   Članak 12.
   Tijela za ocjenjivanje sukladnosti
   1.   Države članice priopćuju Komisiji organizacije koje su imenovale za provođenje zadaća navedenih u Prilogu III. Prilikom određivanja imenovanih organizacija države članice primjenjuju kriterije predviđene Prilogom VI.
   Takva notifikacija navodi jesu li organizacije imenovane za provođenje zadaće iz Priloga III. za sve uređaje obuhvaćene ovom Direktivom i/ili bitnim zahtjevima iz Priloga I. ili je opseg imenovanja ograničen na određene specifične aspekte i/ili kategorije uređaja.
   2.   Za organizacije koje zadovoljavaju kriterije ocjenjivanja utvrđene važećim usklađenim normama stvara se pretpostavka da zadovoljavaju i kriterije navedene u Prilogu VI. koji su obuhvaćeni tim usklađenim normama. Komisija objavljuje uputu na te norme u Službenom listu Europske unije.
   3.   Komisija objavljuje u Službenom listu Europske unije i popis svih tijela za ocjenjivanje sukladnosti. Komisija se brine da popis bude ažuriran.
   4.   Ako država članica ustanovi da tijelo za ocjenjivanje sukladnosti više ne zadovoljava kriterije navedene u Prilogu VI. izvješćuje o tome Komisiju i druge države članice. Komisija uklanja uputu na to tijelo s popisa iz stavka 3.
   POGLAVLJE III.

      NEPOKRETNE INSTALACIJE

   Članak 13.
   Nepokretne instalacije
   1.   Uređaj koji je stavljen na tržište i koji se može ugraditi u nepokretnu instalaciju podložan je svim važećim odredbama za uređaje navedene u ovoj Direktivi.
   Međutim, odredbe članaka 5., 7., 8. i 9. nisu obvezne u slučaju da je uređaj namijenjen ugradnji u određenu nepokretnu instalaciju, a inače nije dostupan na slobodnom tržištu. U takvim slučajevima uređaj mora biti popraćen dokumentacijom koja opisuje nepokretnu instalaciju i značajke njezine elektromagnetske kompatibilnosti te ukazuje na zaštitne mjere koje se moraju poduzeti prigodom ugradnje uređaja u tu nepokretnu instalaciju, kako se ne bi ugrozila usklađenost te instalacije Osim toga uključuje i informacije iz članka 9. stavaka 1. i 2.
   2.   U slučaju postojanja naznaka o neusklađenosti nepokretne instalacije sa zahtjevima elektromagnetske kompatibilnosti ili prigovora na smetnje uzrokovane nepokretnom instalacijom, nadležna tijela dotične države članice mogu zatražiti dokaz o sukladnosti nepokretne instalacije, i gdje je to potrebno, pokrenuti postupak ocjenjivanja.
   Tamo gdje je utvrđena neusklađenost, nadležna tijela mogu nametnuti odgovarajuće mjere kako bi uskladila nepokretnu instalaciju sa zaštitnim zahtjevima navedenima u Prilogu I. točki 1.
   3.   Države članice utvrđuju nužne odredbe za identificiranje osobe ili osoba odgovornih za utvrđivanje usklađenosti nepokretne instalacije s odgovarajućim bitnim zahtjevima.
   POGLAVLJE IV.

      ZAVRŠNE ODREDBE

   Članak 14.
   Stavljanje izvan snage
   Direktiva 89/336/EEZ se ovim stavlja izvan snage od 20. srpnja 2007.
   Upućivanja na Direktivu 89/336/EEZ smatraju se upućivanjima na ovu Direktivu i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom u Prilogu VII.
   Članak 15.
   Prijelazne odredbe
   Države članice neće sprečavati stavljanje na tržište i/ili stavljanje u pogon opreme koja je u skladu s odredbama Direktive 89/336/EEZ i koja je stavljena na tržište prije 20. srpnja 2009.
   Članak 16.
   Prenošenje
   1.   Države članice donose i objavljuju zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 20. siječnja 2007. One o tome odmah obavješćuju Komisiju. One primjenjuju ove odredbe od 20. srpnja 2007. Kada države članice donose ove odredbe, te odredbe prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
   2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 17.
   Stupanje na snagu
   Ova direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Članak 18.
   Adresati
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Strasbourgu 15. prosinca 2004.

            Za Europski parlament

            Predsjednik

         J. BORRELL FONTELLES

            Za Vijeće

            Predsjednik

         A. NICOLAÏ

      (1)  SL C 220, 16.9.2003., str. 13.

      (2)  Mišljenje Europskog parlamenta od 9. ožujka 2004. (još nije objavljeno u Službenom listu) i Odluka Vijeća od 29. studenoga 2004.

      (3)  SL L 139, 23.5.1989., str. 19. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom 93/68/EEZ (SL L 220, 30.8.1993., str. 1).

      (4)  SL L 91, 7.4.1999., str. 10. Direktiva kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1882/2003 (SL L 284, 31.10.2003., str. 1).

      (5)  SL C 136, 4.6.1985., str. 1.

      (6)  SL L 204, 21.7.1998., str. 37. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Aktom o pristupanju od 2003.

      (7)  SL L 240, 7.9.2002., str. 1. Uredba kako je izmijenjena Uredbom Komisije (EZ) br. 1701/2003 (OJ L 243, 27.9.2003., str. 5).

      (8)  Statut i Konvencija Međunarodne telekomunikacijske unije usvojenu na dodatnoj Konferenciji opunomoćenika (Geneva, 1992.) kako su izmijenjeni Konferencijom opunomoćenika (Kyoto, 1994.).
   PRILOG I.
   BITNI ZAHTJEVI IZ ČLANKA 5.
   1.   Zaštitni zahtjevi

   Oprema se projektira i proizvodi, uzimajući u obzir posljednja dostignuća, tako da se osigura da:

               (a)

               elektromagnetske smetnje koje se stvaraju ne prelaze razinu koja dopušta radijskoj i telekomunikacijskoj opremi te drugim uređajima ispravan rad u skladu s njihovom namjenom;

               (b)

               ima odgovarajuću razinu unutarnje otpornosti na elektromagnetske smetnje, što im omogućuje ispravan rad u skladu s njihovom namjenom.

         2.   Posebni zahtjevi za nepokretne instalacije

   Instalacija sastavnica i uporaba za koju su namijenjeni
   Nepokretna se instalacija ugrađuje u skladu s dobrom inženjerskom praksom i poštujući informacije o pravilnoj uporabi sastavnica u skladu s njihovom namjenom, pri tom imajući u vidu zadovoljavanje zaštitnih zahtjeva navedenih u točki 1. Primjena dobre inženjerske prakse je dokumentirana, a dokumentacija se nalazi kod odgovorne osobe na raspolaganju relevantnim državnim tijelima u svrhu inspekcije sve dok je nepokretna instalacija u uporabi.
   PRILOG II.
   POSTUPAK OCJENJIVANJA SUKLADNOSTI IZ ČLANKA 7.
   (unutarnja kontrola proizvodnje)

               1.

               Proizvođač provodi ocjenjivanje elektromagnetske kompatibilnosti uređaja, na temelju relevantnih pojava, pri tom imajući u vidu zaštitne zahtjeve navedene u Prilogu I. točki 1. Pravilna primjena svih važećih usklađenih normi na koje je uputa objavljena u Službenom listu Europske unije jednaka je provođenju ocjenjivanja elektromagnetske kompatibilnosti.

               2.

               Ocjenjivanje elektromagnetske kompatibilnosti uzima u obzir sve uobičajene radne uvjete. Ako uređaj može imati razne konfiguracije, ocjenjivanje elektromagnetske kompatibilnosti potvrđuje zadovoljava li uređaj zaštitne zahtjeve navedene u Prilogu I. točki 1. i to u svim mogućim konfiguracijama koje je proizvođač predvidio kao reprezentativne za namjensku uporabu.

               3.

               U skladu s odredbama navedenima u Prilogu IV., proizvođač sastavlja tehničku dokumentaciju koja pruža dokaz sukladnosti uređaja s bitnim zahtjevima ove Direktive.

               4.

               Tehnička dokumentacija nalazi se kod proizvođača ili njegovog ovlaštenog zastupnika u Zajednici koji ju stavlja na raspolaganju nadležnim tijelima i to najmanje deset godina od datuma kada je proizveden posljednji takav uređaj.

               5.

               Usklađenost uređaja sa svim relevantnim bitnim zahtjevima potvrđuje se EZ izjavom o usklađenosti koju izdaje proizvođač ili njegov ovlašteni zastupnik u Zajednici.

               6.

               Proizvođač ili njegov ovlašteni zastupnik u Zajednici stavlja EZ izjavu o usklađenosti na raspolaganje nadležnim tijelima na razdoblje od najmanje deset godina od datuma kada je proizveden posljednji takav uređaj.

               7.

               Ako niti proizvođač ni njegov ovlašteni zastupnik nisu osnovani unutar Zajednice, obveza o stavljanju EZ izjave o usklađenosti i tehničke dokumentacije na uvid nadležnim tijelima odgovornost je osobe koja stavlja uređaj na tržište Zajednice.

               8.

               Proizvođač mora poduzeti sve potrebne mjere kako bi se osiguralo da su proizvodi proizvedeni u skladu s tehničkom dokumentacijom iz točke 3. i odredbama ove Direktive koje se na njih odnose.

               9.

               Tehnička dokumentacija i EZ izjava o usklađenosti sastavlja se u skladu s odredbama navedenima u Prilogu IV.

         PRILOG III.
   POSTUPAK OCJENJIVANJA SUKLADNOSTI IZ ČLANKA 7.

               1.

               Ovaj se postupak sastoji od primjene Priloga II. te se obavlja na sljedeći način:

               2.

               Proizvođač ili njegov ovlašteni zastupnik u Zajednici predočuju tijelu za ocjenjivanje sukladnosti iz članka 12. tehničku dokumentaciju i daju zahtjev tijelu za ocjenjivanje sukladnosti za ocjenjivanjem iste. Proizvođač ili njegov ovlašteni zastupnik u Zajednici preciziraju tijelu za ocjenjivanje sukladnosti koje aspekte bitnih zahtjeva ta organizacija treba ocijeniti.

               3.

               Tijelo za ocjenjivanje sukladnosti pregledava tehničku dokumentaciju i ocjenjuje dokazuje li tehnička dokumentacija pravilno ispunjavanje zahtjeva Direktive koji se ocjenjuju. Ako je sukladnost uređaja potvrđena, tijelo za ocjenjivanje sukladnosti izdaje proizvođaču ili njegovom ovlaštenom zastupniku u Zajednici potvrdu o sukladnosti uređaja. Ta je potvrda o sukladnosti ogranična na one odrednice bitnih zahtjeva za koje je tijelo za ocjenjivanje sukladnosti provelo postupak ocjenjivanja sukladnosti.

               4.

               Proizvođač prilaže potvrdu tijela za ocjenjivanje sukladnosti tehničkoj dokumentaciji.

         PRILOG IV.
   TEHNIČKA DOKUMENTACIJA I EZ IZJAVA O SUKLADNOSTI
   1.   Tehnička dokumentacija

   Tehnička dokumentacija mora omogućiti ocjenjivanje sukladnosti uređaja s bitnim zahtjevima. Ona treba obuhvatiti projektiranje i proizvodnju uređaja, a posebno:

               —

               opći opis uređaja,

               —

               dokaz o sukladnosti s usklađenim normama, ako postoje, koje se primjenjuju u potpunosti ili djelomično,

               —

               tamo gdje proizvođač nije primijenio usklađene norme ili ih je primijenio samo djelomično, potreban je opis postupaka koji su primijenjeni kako bi se zadovoljili bitni zahtjevi Direktive, uključujući i opis provedbe postupka ocjenjivanja elektromagnetske kompatibilnosti navedene u Prilogu II. točki 1., rezultati obavljenih projektnih proračuna, provedena ispitivanja, izvješća o testiranju itd.,

               —

               izjava tijela za ocjenjivanje sukladnosti, ako je proveden postupak iz Priloga III.

         2.   EZ izjava o sukladnosti

   EZ izjava o sukladnosti mora minimalno sadržavati sljedeće podatke:

               —

               uputu na ovu Direktivu,

               —

               identifikaciju uređaja na koji se odnosi, kao što je navedeno u članku 9. stavku 1.,

               —

               naziv i adresu proizvođača i, ako je potrebno, naziv i adresu njegovog ovlaštenog zastupnika u Zajednici,

               —

               datiranu uputu na specifikacije po kojima je potvrđena sukladnost kako bi se osigurala usklađenost uređaja s odredbama ove Direktive,

               —

               datum potvrde,

               —

               identitet i potpis osobe koja je opunomoćena obvezati proizvođača ili njegovog ovlaštenog zastupnika.

         PRILOG V.
   „CE” OZNAKA IZ ČLANKA 8.
   „CE” oznaka sastoji se od početnih slova „CE” u sljedećem obliku:

   „CE” oznaka sukladnosti mora biti visine od barem 5mm. Ako se „CE” oznaka sukladnosti smanjuje ili povećava moraju se poštovati proporcije dane u gornjem crtežu.
   „CE” oznaka sukladnosti mora biti postavljena na uređaj ili na njegovu deklaraciju. Ako to nije moguće ili nije zajamčeno zbog same naravi uređaja, oznaka mora biti postavljena na pakiranje, ako postoji, i dodana popratnim dokumentima.
   U slučaju da je uređaj podložan drugim direktivama koje obuhvaćaju druge aspekte i za koje je isto predviđena „CE” oznaka sukladnosti, druga će oznaka pokazati da je uređaj usklađen i s drugim direktivama.
   Međutim, ako jedna ili više tih direktiva omogućuje proizvođaču, tijekom prijelaznog razdoblja, da odabere mjere koje će primijeniti, tada će „CE” oznaka sukladnosti pokazivati usklađenost samo s Direktivama koje je proizvođač primijenio. U tom slučaju detalji primijenjene direktive, kako su objavljeni u Službenom listu Europske unije, moraju biti navedeni u dokumentima, obavijestima ili uputama koje zahtijevaju direktive i priloženi uz uređaje.
   PRILOG VI.
   OSNOVNI UVJETI KOJE MORA ISPUNJAVATI OVLAŠTENO TIJELO ZA OCJENJIVANJE SUKLADNOSTI

               1.

               Tijela koja su države članice prijavila moraju ispunjavati minimalno sljedeće uvjete:

                           (a)

                           raspoloživost osoblja i potrebnih sredstava i opreme;

                           (b)

                           tehnička vještine i znanja te profesionalni integritet osoblja;

                           (c)

                           samostalnost u pripremanju izvješća i obavljanju funkcije provjere predviđenih ovom Direktivom;

                           (d)

                           samostalnost osoblja i tehničkog kadra u odnosu na sve zainteresirane strane, grupe ili osobe koje su neposredno ili posredno povezane s opremom u pitanju;

                           (e)

                           čuvanje profesionalne tajne od strane osoblja;

                           (f)

                           posjedovanje osiguranja od građanske odgovornosti osim ako takva odgovornost nije obuhvaćena nacionalnim zakonodavstvom države članice.

               2.

               Ispunjavanje uvjeta predviđenih točkom 1. provjeravaju u intervalima nadležna tijela države članice.

         PRILOG VII.

      KORELACIJSKA TABLICA

               Direktiva 89/336/EEZ

               Ova Direktiva

               Članak 1. točka 1.

               Članak 2. stavak 1. točke (a), (b) i (c)

               Članak 1. točka 2.

               Članak 2. stavak 1. točka (e)

               Članak 1. točka 3.

               Članak 2. stavak 1. točka (f)

               Članak 1. točka 4.

               Članak 2. stavak 1. točka (d)

               Članak 1. točke 5. i 6.

               –

               Članak 2. stavak 1.

               Članak 1. stavak 1.

               Članak 2. stavak 2.

               Članak 1. stavak 4.

               Članak 2. stavak 3.

               Članak 1. stavak 2.

               Članak 3.

               Članak 3.

               Članak 4.

               Članak 5. i Prilog I.

               Članak 5.

               Članak 4. stavak 1.

               Članak 6.

               Članak 4. stavak 2.

               Članak 7. stavak 1. točka (a)

               Članak 6. stavci 1. i 2.

               Članak 7. stavak 1. točka (b)

               –

               Članak 7. stavak 2.

               –

               Članak 7. stavak 3.

               –

               Članak 8. stavak 1.

               Članak 6. stavci 3. i 4.

               Članak 8. stavak 2.

               –

               Članak 9. stavak 1.

               Članak 10. stavci 1. i 2.

               Članak 9. stavak 2.

               Članak 10. stavci 3. i 4.

               Članak 9. stavak 3.

               Članak 10. stavak 5.

               Članak 9. stavak 4.

               Članak 10. stavak 3.

               Članak 10. stavak 1. prvi podstavak

               Članak 7., prilozi II. i III.

               Članak 10. stavak 1. drugi podstavak

               Članak 8.

               Članak 10. stavak 2.

               Članak 7., prilozi II. i III.

               Članak 10. stavak 3.

               –

               Članak 10. stavak 4.

               –

               Članak 10. stavak 5.

               Članak 7., prilozi II. i III.

               Članak 10. stavak 6.

               Članak 12.

               Članak 11.

               Članak 14.

               Članak 12.

               Članak 16.

               Članak 13.

               Članak 18.

               Prilog I. točka 1.

               Prilog IV. točka 2.

               Prilog I. točka 2.

               Prilog V.

               Prilog II.

               Prilog VI.

               Prilog III. zadnji stavak

               Članak 9. stavak 5.