title: Direktiva 96/9/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 1996. o pravnoj zaštiti baza podataka

text:
               13/Sv. 024

               HR

               Službeni list Europske unije

               36

         31996L0009

               L 077/20

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               11.03.1996.

      DIREKTIVA 96/9/EZ EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

   od 11. ožujka 1996.
   o pravnoj zaštiti baza podataka
   EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 57. stavak 2., članke 66. i 100.a,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije (1),
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i socijalnog odbora (2),
   u skladu s postupkom predviđenim u članku 189.b Ugovora (3),

               (1)

               budući da baze podataka trenutačno nisu dovoljno zaštićene u svim državama članicama zakonodavstvima koja su na snazi; budući da takva zaštita, gdje postoji, ima različite značajke;

               (2)

               budući da razlike u pravnoj zaštiti baza podataka koju nudi zakonodavstvo država članica imaju izravne negativne učinke na rad unutarnjeg tržišta u pogledu baza podataka, a posebno na slobodu fizičkih i pravnih osoba da pružaju proizvode i usluge baza podataka on-line, na temelju usklađenih pravnih pravila u cijeloj Zajednici; budući da bi te razlike mogle postati izrazitije kada države članice uvedu novo zakonodavstvo u ovom području, koje sada poprima sve veće međunarodne dimenzije;

               (3)

               budući da je postojeće razlike koje narušavaju rad unutarnjeg tržišta potrebno ukloniti i spriječiti nastanak novih, dok razlike koje ne utječu negativno na rad unutarnjeg tržišta ili na razvoj informacijskog tržišta unutar Zajednice nije potrebno ukloniti ili spriječiti njihov nastanak;

               (4)

               budući da zaštita baza podataka autorskim pravom postoji u državama članicama u različitim oblicima koji su skladu sa zakonodavstvom ili s pravnom praksom i ako se razlike u zakonodavstvima država članica koje se odnose na opseg i uvjete zaštite ne uklone, takva neusklađena prava intelektualnog vlasništva mogla bi sprečavati slobodno kretanje robe i usluga unutar Zajednice;

               (5)

               budući da autorsko pravo ostaje odgovarajući oblik isključivog prava autora koji su stvorili baze podataka;

               (6)

               budući da su, bez obzira na to, u nedostatku usklađenog sustava zakonodavstva ili pravne prakse što se odnose na nepošteno tržišno natjecanje, potrebne dodatne druge mjere kako bi se spriječilo neovlašteno izvlačenje i/ili ponovno korištenje sadržaja baze podataka;

               (7)

               budući da stvaranje baze podataka zahtijeva ulaganje znatnih ljudskih, tehničkih i financijskih sredstava dok se takve baze podataka mogu kopirati ili im se može pristupiti uz samo dio troška koji je potreban za njihovo samostalno stvaranje;

               (8)

               budući da su neovlašteno izvlačenje i/ili ponovno korištenje sadržaja baze podataka postupci koji mogu imati ozbiljne imovinske i tehničke posljedice;

               (9)

               budući da su baze podataka vrlo bitno sredstvo za razvoj informacijskog tržišta unutar Zajednice; budući da će to sredstvo biti korisno u mnogim drugim područjima;

               (10)

               budući da eksponencijalan rast u Zajednici i diljem svijeta, količine godišnje proizvedenih i obrađenih informacija u svim područjima trgovine i industrije zahtijeva ulaganje u napredne informacijske sustave u svim državama članicama;

               (11)

               budući da trenutačno postoji vrlo velika neravnoteža u odnosu na stupanj ulaganja u sektor baza podataka, kako među državama članicama tako i između Zajednice i trećih zemalja koje su najveći proizvođači baza podataka u svijetu;

               (12)

               budući da se u Zajednici takvo ulaganje u moderne sustave za pohranu i obradu podataka neće ostvariti, osim ako se uvede stabilan i jedinstven sustav pravne zaštite koji će štititi prava proizvođača baza podataka;

               (13)

               budući da ova Direktiva štiti zbirke, ponekad zvane „kompilacije”, djela, podataka ili druge građe, koji su uređeni, pohranjeni i dostupni sredstvima koja uključuju elektroničke, elektromagnetne ili elektrooptičke ili analogne postupke;

               (14)

               budući da bi zaštitu prema ovoj Direktivi bilo potrebno proširiti na neelektroničke baze podataka;

               (15)

               budući da bi se kriterij za utvrđivanje treba li se baza podataka štititi autorskim pravom trebao definirati činjenicom da je izbor ili uređenje sadržaja baze podataka vlastita intelektualna tvorevina autora; budući da bi takva zaštita trebala obuhvatiti strukturu baze podataka;

               (16)

               budući da se ni jedan drugi kriterij osim originalnosti u smislu autorove intelektualne tvorevine ne bi smio primjenjivati za utvrđivanje podobnosti baze podataka za zaštitu autorskim pravom, a posebno se ne bi smio primjenjivati kriterij estetske vrijednosti ili kriterij kvalitete;

               (17)

               budući da bi se pojam „baza podataka” trebao tumačiti tako da obuhvaća književne, umjetničke, glazbene ili druge zbirke djela ili zbirke druge građe kao što su tekstovi, zvuk, slike, brojke, činjenice i podaci; budući da bi on trebao obuhvaćati zbirke samostalnih djela, podataka ili druge građe koji su uređeni po određenom sustavu ili po određenoj metodi i kojima se može pojedinačno pristupiti; budući da to znači da snimka ili audiovizualno, kinematografsko, književno ili glazbeno djelo kao takvo ne pripada u područje primjene ove Direktive;

               (18)

               budući da ova Direktiva ne dovodi u pitanje slobodu autora da odluče hoće li i na koji način odobriti da se njihova djela uvrste u bazu podataka, a posebno hoće li dano odobrenje biti isključivo ili ne; budući da zaštita baza podataka pravom sui generis ne dovodi u pitanje prava koja postoje na njihovim sadržajima i budući da se, posebno kad autor ili nositelj srodnog prava odobri da se neko njegovo djelo ili neki predmet srodnog prava uvrsti u bazu podataka sukladno neisključivom sporazumu, treća osoba može koristiti takvim djelima ili takvim predmetima podložno zahtijevanoj suglasnosti autora ili nositelja srodnog prava, pri čemu ga proizvođač baze podataka u tome ne sprečava pozivajući se na pravo sui generis, pod uvjetom da takva djela ili takvi predmeti nisu izvučeni iz baze podataka ili na temelju nje ponovno upotrijebljeni;

               (19)

               budući da u pravilu kompilacija više snimaka glazbenih izvedbi na CD-u ne pripada u područje primjene ove Direktive zbog toga što kompilacija ne zadovoljava uvjete za zaštitu autorskim pravom i zbog toga što ona nije dovoljno znatno ulaganje da bi zadovoljavala uvjete za zaštitu pravom sui generis;

               (20)

               budući da se zaštita prema ovoj Direktivi može primijeniti i na građu potrebnu za rad ili za korištenje određenih baza podataka kao što su tezaurus i sustavi indeksiranja;

               (21)

               budući da se zaštita predviđena ovom Direktivom odnosi na baze podataka u kojima su djela, podaci ili druga građa uređeni po određenom sustavu i određenoj metodi; budući da takva građa ne mora biti fizički pohranjena na organizirani način;

               (22)

               budući da elektroničke baze podataka u smislu ove Direktive mogu uključivati i uređaje kao što su CD-ROM i CD-i;

               (23)

               budući da se ne bi trebalo smatrati da se pojam „baza podataka” proširuje na računalne programe koji su korišteni za izradu ili za rad baze podataka i koji su zaštićeni Direktivom Vijeća 91/250/EEZ od 14. svibnja 1991. o pravnoj zaštiti računalnih programa (4);

               (24)

               budući da su iznajmljivanje i posudba baza podataka u području autorskog prava i srodnih prava uređeni isključivo Direktivom Vijeća 92/100/EEZ od 19. studenoga 1992. o pravu iznajmljivanja i pravu posudbe te o određenim autorskom pravu srodnim pravima u području intelektualnog vlasništva (5);

               (25)

               budući da je trajanje autorskog prava već uređeno Direktivom Vijeća 93/98/EEZ od 29. listopada 1993. kojom se usklađuje trajanje zaštite autorskog prava i određenih srodnih prava (6);

               (26)

               budući da djela zaštićena autorskim pravom i predmeti zaštićeni srodnim pravima, koji su uvršteni u bazu podataka, bez obzira na to ostaju zaštićeni odnosnim isključivim pravom i ne mogu biti uvršteni u bazu podataka ili izvučeni iz te baze bez odobrenja nositelja prava ili njegova pravnog sljednika;

               (27)

               budući da na autorsko pravo koje postoji na takvim djelima i na srodna prava koja postoje na predmetima koji su na takav način uvršteni u bazu podataka ne utječe posebno pravo koje postoji na izboru ili na uređenju takvih djela i predmeta zaštite u bazi podataka;

               (28)

               budući da moralna prava fizičke osobe koja je izradila bazu podataka pripadaju autoru i da bi ih bilo potrebno ostvarivati sukladno zakonodavstvu države članice i odredbama Bernske konvencije za zaštitu književnih i umjetničkih djela; budući da takva moralna prava ostaju izvan područja primjene ove Direktive;

               (29)

               budući da se zakonska rješenja koja su primjenjiva na baze podataka koje su stvorili zaposlenici prepuštaju na diskreciju država članica; budući da stoga ništa u ovoj Direktivi ne sprečava države članice da u svojim zakonodavstvima odrede da u slučaju kada zaposlenik stvori bazu podataka prilikom izvršavanja svojih dužnosti ili slijedeći upute koje mu je dao poslodavac, isključivo poslodavac ima pravo ostvarivati sva imovinska prava u tako stvorenoj bazi podataka osim ako je ugovorom drukčije određeno;

               (30)

               budući da bi isključiva prava autora trebala uključivati pravo autora da odredi način na koji će se njegovo djelo iskorištavati i tko će ga iskorištavati, a posebno pravo autora da nadzire distribuciju svojega djela osobama koje za to nemaju njegovo odobrenje;

               (31)

               budući da zaštita autorskim pravom baza podataka uključuje stavljanje baza podataka na raspolaganje drugim sredstvima osim distribucijom njezinih primjeraka;

               (32)

               budući da se od država članica zahtijeva da osiguraju da njihove nacionalne odredbe budu istovjetne, barem u materijalnom smislu, u slučaju postupaka koji su podložni ograničenjima predviđenima ovom Direktivom;

               (33)

               budući da iscrpljenje prava distribucije ne postoji u slučaju on-line baza podataka, koje pripadaju u područje pružanja usluga; budući da se to također primjenjuje s obzirom na materijalni primjerak takve baze podataka koju je izradio korisnik takve usluge uz suglasnost nositelja prava; budući da je za razliku od CD-ROM-a i CD-a, gdje intelektualno vlasništvo postoji na materijalnome mediju odnosno predmetu, svaka usluga on-line zapravo postupak koji će morati biti podložan odobrenju, kad je to propisano autorskim pravom;

               (34)

               budući da, međutim, nakon što nositelj prava odluči staviti korisniku na raspolaganje primjerak baze podataka, bilo uslugom on-line bilo drugim sredstvima distribucije, taj zakoniti korisnik mora moći pristupiti bazi podataka i koristiti se takvom bazom u svrhu i na način kako je određeno u sporazumu s nositeljem prava, čak i ako je za takav pristup i takvo korištenje potrebno izvođenje inače ograničenih postupaka;

               (35)

               budući da bi bilo potrebno sastaviti popis iznimaka od ograničenih postupaka, uzimajući u obzir činjenicu da se autorsko pravo obuhvaćeno ovom Direktivom odnosi samo na izbor ili na uređenje sadržaja baze podataka; budući da bi se državama članicama trebala dati mogućnost predviđanja takvih iznimaka u određenim slučajevima; međutim, budući da bi takvu mogućnost bilo potrebno iskoristiti u skladu s Bernskom konvencijom i u mjeri u kojoj se iznimke odnose na strukturu baze podataka; budući da bi trebala postojati razlika između iznimaka za privatno korištenje i iznimaka za reproduciranje za drugo vlastito korištenje, što se odnosi na odredbe nacionalnog zakonodavstva nekih država članica o naknadama na prazne nosače ili uređaje za snimanje;

               (36)

               budući da pojam „znanstveno istraživanje” u smislu ove Direktive obuhvaća i prirodne i društvene znanosti;

               (37)

               budući da ova Direktiva ne utječe na članak 10. stavak 1. Bernske konvencije;

               (38)

               budući da povećana uporaba tehnologije digitalnog snimanja izlaže proizvođača baze podataka opasnosti da se sadržaji njegove baze podataka elektronički kopiraju i preuređuju, bez njegova odobrenja, kako bi se stvorila baza podataka jednakog sadržaja, što međutim, ne povređuje nikakvo autorsko pravo na uređenju njegove baze podataka;

               (39)

               budući da ova Direktiva, osim što ima cilj zaštititi autorsko pravo na izvornom izboru ili izvornom uređenju sadržaja baze podatka, ima cilj zaštititi i položaj proizvođača baze podataka od pronevjere rezultata financijskog i stručnog ulaganja u dobivanje i skupljanje sadržaja, štiteći cijelu bazu podataka ili znatne dijelove baze podataka od određenih postupaka korisnika ili konkurencije;

               (40)

               budući da je predmet prava sui generis osigurati zaštitu svakog ulaganja u postizanje, verifikaciju ili predstavljanje sadržaja baze podataka tijekom ograničenog trajanja prava; budući da takvo ulaganje može značiti ulaganje financijskih sredstava i/ili ulaganje vremena, truda i energije;

               (41)

               budući da je cilj prava sui generis dati mogućnost proizvođaču baze podataka da spriječi neovlašteno izvlačenje i/ili ponovno korištenje cjelokupnoga sadržaja baze podataka ili njegova znatnog dijela; budući da je proizvođač baze podataka osoba koja je poduzela inicijativu i rizik ulaganja; budući da to isključuje podizvođače, posebno iz definicije proizvođača;

               (42)

               budući da se posebno pravo sprečavanja neovlaštenog izvlačenja i/ili ponovnog korištenja odnosi na postupke korisnika koji nadilaze njegova zakonita prava i time štete ulaganju; budući da se pravo zabrane izvlačenja i/ili ponovnog korištenja cjelokupnoga sadržaja ili njegova znatnog dijela ne odnosi samo na izradu parazitskog konkurentskog proizvoda, već i na svakog korisnika koji svojim postupcima kvalitativno ili kvantitativno značajno šteti ulaganju;

               (43)

               budući da se u slučaju prijenosa on-line pravo zabrane ponovnog korištenja ne iscrpljuje ni u odnosu na bazu podataka ni u odnosu na materijalni primjerak baze podataka ili njezina dijela, koju je izradio primatelj prijenosa uz suglasnost nositelja prava;

               (44)

               budući da bi, ako prikaz sadržaja baze podataka na zaslonu zahtijeva stalan ili privremen prijenos cjelokupnoga sadržaja ili njegova znatnog dijela na drugi medij, takav postupak trebao biti podložan odobrenju nositelja prava;

               (45)

               budući da pravo sprečavanja neovlaštenog izvlačenja i/ili ponovnog korištenja ni na koji način ne predstavlja proširenje zaštite autorskog prava na same činjenice ili na same podatke;

               (46)

               budući da postojanje prava sprečavanja neovlaštenog izvlačenja i/ili ponovnog korištenja cijeloga djela ili njegova znatnog dijela, podataka ili druge građe iz baze podataka ne bi trebalo omogućiti stvaranje novog prava na samim djelima, podacima ili na samoj drugoj građi;

               (47)

               budući da u interesu tržišnog natjecanja između dobavljača informacijskih proizvoda i usluga, zaštita pravom sui generis ne smije omogućiti olakšavanje zloporabe vladajućeg položaja, posebno vezano uz stvaranje i distribuciju novih proizvoda i usluga koji imaju intelektualnu, dokumentarnu, tehničku, gospodarsku ili trgovačku dodanu vrijednost; budući da stoga odredbe ove Direktive ne dovode u pitanje primjenu pravila o tržišnom natjecanju Zajednice ili nacionalnih pravila o tržišnom natjecanju;

               (48)

               budući da se cilj ove Direktive, koji je omogućiti odgovarajuću i ujednačenu razinu zaštite baza podataka radi osiguranja naknade proizvođaču baze podataka, razlikuje od cilja Direktive 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka (7), koji je jamstvo slobodnog kolanja osobnih podataka na temelju usklađenih pravila namijenjenih zaštiti temeljnih prava, posebno prava na privatnost koje je priznano člankom 8. Europske konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda; budući da odredbe ove Direktive ne utječu na zakonodavstvo o zaštiti podataka;

               (49)

               budući da bi bez obzira na pravo sprečavanja izvlačenja i/ili ponovnog korištenja cijele baze podataka ili njezina znatnog dijela trebalo utvrditi da proizvođač baze podataka ili nositelj prava ne može spriječiti zakonitog korisnika baze podataka da izvuče ili ponovno koristi nebitne dijelove; budući da, međutim, taj korisnik ne smije nerazumno dovesti u pitanje ni zakonite interese nositelja prava sui generis ni nositelja autorskog prava ili srodnog prava u vezi s djelima ili predmetima sadržanima u bazi podataka;

               (50)

               budući da bi se državama članicama trebala dati mogućnost predviđanja iznimaka od tog prava kako bi se spriječilo neovlašteno izvlačenje i/ili ponovno korištenje znatnog dijela sadržaja baze podataka u slučaju izvlačenja u privatne svrhe, u svrhe ilustracije za podučavanje u nastavi ili znanstveno istraživanje ili kada se izvlačenje i/ili ponovno korištenje obavlja u interesu javne sigurnosti ili za potrebe upravnog ili sudskog postupka; budući da takvi postupci ne smiju utjecati na proizvođačeva isključiva prava iskorištavanja baze podataka i da ne smiju biti poduzeti u komercijalne svrhe;

               (51)

               budući da države članice, ako se koriste mogućnošću da zakonitom korisniku baze podataka dopuste izvlačenje znatnog dijela sadržaja radi ilustracije za podučavanje u nastavi ili za znanstveno istraživanje, mogu takvu dozvolu ograničiti na određene kategorije obrazovnih institucija ili institucija za znanstveni razvoj;

               (52)

               budući da bi se državama članicama, koje imaju posebne propise o pravu koje se može usporediti s pravom sui generis predviđenim ovom Direktivom, trebalo dopustiti da zadrže, ako se to tiče novog prava, iznimke koje su tradicionalno određene takvim propisima;

               (53)

               budući da teret dokaza o datumu završetka izrade baze podataka ostaje na proizvođaču baze podataka;

               (54)

               budući da teret dokaza da postoje kriteriji za zaključak da se znatna promjena sadržaja baze podataka smatra znatnim novim ulaganjem ostaje na proizvođaču baze podataka, koja je posljedica takvog ulaganja;

               (55)

               budući da znatno novo ulaganje koje razumijeva novo trajanje zaštite može uključivati znatnu verifikaciju sadržaja baze podataka;

               (56)

               budući da bi se pravo sprečavanja neovlaštenog izvlačenja i/ili ponovnog korištenja s obzirom na bazu podataka trebalo primjenjivati na baze podataka čiji su proizvođači državljani trećih zemalja ili osobe s uobičajenim boravištem u trećim zemljama ili na one što su ih izradile pravne osobe koje nemaju poslovni nastan u državi članici, u smislu Ugovora, samo ako te treće zemlje nude usporedivu zaštitu baza podataka što su ih izradili državljani države članice ili osobe s uobičajenim boravištem na području Zajednice;

               (57)

               budući da bi uz pravne lijekove predviđene zakonodavstvima država članica u slučaju povrede autorskog prava ili drugih prava, države članice trebale osigurati odgovarajuće pravne lijekove protiv neovlaštenog izvlačenja i/ili korištenja sadržaja baze podataka;

               (58)

               budući da se uz zaštitu danu ovom Direktivom strukturi baze podataka autorskim pravom, i njezinu sadržaju protiv neovlaštenog izvlačenja i/ili ponovnog korištenja pravom sui generis, i dalje primjenjuju druge pravne odredbe država članica koje se odnose na opskrbu proizvoda i usluga baze podataka;

               (59)

               budući da ova Direktiva ne dovodi u pitanje primjenu bilo kakvih pravila o radiodifuzijskom emitiranju audiovizualnih programa, koje priznaje zakonodavstvo države članice, na baze podataka sastavljene od audiovizualnih djela;

               (60)

               budući da neke države članice trenutačno aranžmanima o autorskom pravu štite baze podataka koje ne zadovoljavaju kriterije podobnosti za zaštitu autorskim pravom, utvrđene ovom Direktivom; budući da, čak i kada su odnosne baze podataka podobne za zaštitu pravom utvrđenim ovom Direktivom kojim se sprečava neovlašteno izvlačenje i/ili ponovno korištenje njezinih sadržaja, razdoblje zaštite tim pravom znatno je kraće od onog koje one uživaju prema nacionalnim aranžmanima koji su trenutačno na snazi; budući da usklađivanje kriterija za određivanje treba li bazu podataka zaštititi autorskim pravom ne mora utjecati na skraćivanje razdoblja zaštite koju odnosni nositelji prava trenutačno uživaju; budući da bi u tom smislu trebalo odrediti iznimku; budući da se učinci takve iznimke moraju ograničiti na područje dotičnih država članica,

         DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:
   POGLAVLJE I.

      PODRUČJE PRIMJENE

   Članak 1.
   Područje primjene
   1.   Ova se Direktiva odnosi na pravnu zaštitu baza podataka u bilo kojem obliku.
   2.   U smislu ove Direktive „baza podataka” znači zbirku samostalnih djela, podataka ili druge građe uređenih po određenom sustavu ili određenoj metodi i pojedinačno dostupnih elektroničkim ili drugim sredstvima.
   3.   Zaštita se prema ovoj Direktivi ne primjenjuje na računalne programe koji su korišteni u izradi baza podataka ili u radu s bazama podataka koje su dostupne elektroničkim putem.
   Članak 2.
   Ograničenja područja primjene
   Ova se Direktiva primjenjuje ne dovodeći u pitanje odredbe Zajednice koje se odnose na:

               a)

               pravnu zaštitu računalnih programa;

               b)

               pravo iznajmljivanja, pravo posudbe i određena autorskom pravu srodna prava u području intelektualnog vlasništva;

               c)

               rok trajanja zaštite autorskog prava i određenih srodnih prava.

         POGLAVLJE II.

      AUTORSKO PRAVO

   Članak 3.
   Predmet zaštite
   1.   U skladu s ovom Direktivom baze podataka koje zbog izbora ili rasporeda svojega sadržaja čine autorove vlastite intelektualne tvorevine zaštićene su kao takve autorskim pravom. Nijedan drugi kriterij za određivanje njihove podobnosti za zaštitu ne primjenjuje se.
   2.   Zaštita baza podataka autorskim pravom predviđena ovom Direktivom ne proširuje se na njihov sadržaj i ne dovodi u pitanje bilo koja prava koja postoje na samim sadržajima.
   Članak 4.
   Autorstvo na bazama podataka
   1.   Autor baze podataka je fizička osoba ili skupina fizičkih osoba koja je stvorila bazu podataka ili, kad zakonodavstva država članica to dopuštaju, pravna osoba koja je tim zakonodavstvima određena kao nositelj prava.
   2.   Kad zakonodavstvo države članice priznaje kolektivna djela, imovinska prava ima osoba koja je nositelj autorskog prava.
   3.   Na bazi podataka koju je zajednički stvorila skupina fizičkih osoba postoje zajednička isključiva prava.
   Članak 5.
   Ograničeni postupci
   S obzirom na izražaj baze podataka koja je zaštićena autorskim pravom, proizvođač baze podataka ima isključivo pravo izvršiti ili odobriti:

               (a)

               privremeno ili trajno reproduciranje bilo kojim sredstvima i u bilo kojem obliku, u cijelosti ili djelomično;

               (b)

               prijevod, prilagodbu, obradu i bilo koju drugu promjenu;

               (c)

               bilo koji oblik distribucije baze podataka ili njezinih primjeraka javnosti. Prvom prodajom u Zajednici primjerka baze podataka od strane nositelja prava ili uz njegovu suglasnost iscrpljuje se pravo nadzora preprodaje toga primjerka unutar Zajednice;

               (d)

               svako priopćavanje, svako prikazivanje ili svaku izvedbu što su namijenjeni javnosti;

               (e)

               svako reproduciranje, svaku distribuciju, svako priopćavanje, svako prikazivanje ili svaku izvedbu namijenjenu javnosti rezultata postupaka koji se navode pod (b).

         Članak 6.
   Iznimke od ograničenih postupaka
   1.   Poduzimanje bilo kojeg postupka navedenog u članku 5. od strane zakonitog korisnika baze podataka ili njezina primjerka koji je potreban za pristup sadržajima baza podataka, i redovito korištenje tih sadržaja od strane zakonitog korisnika ne iziskuje odobrenje autora te baze podataka. Kad je zakoniti korisnik ovlašten koristiti se samo dijelom baze podataka, ova se odredba primjenjuje samo na taj dio.
   2.   Države članice imaju mogućnost predvidjeti ograničenja prava iz članka 5. u sljedećim slučajevima:

               (a)

               u slučaju reproduciranja ne-elektroničke baze podataka za privatno korištenje;

               (b)

               u slučaju korištenja isključivo namijenjenog prikazivanju u nastavi ili znanstvenom istraživanju, uz navođenje izvora i u mjeri opravdanoj nekomercijalnom svrhom;

               (c)

               u slučaju korištenja za potrebe javne sigurnosti ili za potrebe upravnog ili sudskog postupka;

               (d)

               u slučaju postojanja drugih iznimaka od autorskog prava koje su tradicionalno predviđene prema nacionalnom zakonodavstvu ne dovodeći u pitanje točke (a), (b) i (c).

         3.   U skladu s Bernskom konvencijom za zaštitu književnih i umjetničkih djela, ovaj se članak ne smije tumačiti kao da omogućava njegovu primjenu na način koji nerazumno dovodi u pitanje zakonite interese nositelja prava ili koji je u suprotnosti s redovitim iskorištavanjem baze podataka.
   POGLAVLJE III.

      PRAVO SUI GENERIS

   Članak 7.
   Predmet zaštite
   1.   Države članice omogućuju stvaratelju baze podataka, koji pokaže da je došlo do kvalitativnog i/ili kvantitativnog znatnog ulaganja u postizanje, verifikaciju ili predstavljanje njezina sadržaja, pravo sprečavanja izvlačenja i/ili ponovnog korištenja cjelokupnoga ili znatnog dijela, kvalitativno ili kvantitativno, sadržaja takve baze podataka.
   2.   U smislu ovog Poglavlja:

               (a)

               „izvlačenje” znači trajan ili privremen prijenos cjelokupnog ili znatnog dijela sadržaja baze podataka na drugi medij bilo kojim sredstvima ili u bilo kojem obliku;

               (b)

               „ponovno korištenje” znači svaki oblik stavljanja na raspolaganje javnosti cjelokupnog ili znatnog dijela sadržaja baze podataka distribucijom primjeraka, iznajmljivanjem, on-line ili drugim oblicima prijenosa. Prvom prodajom primjerka baze podataka unutar Zajednice od strane nositelja prava ili uz njegovu suglasnost iscrpljuje se pravo nadzora preprodaje takva primjerka unutar Zajednice.

         Javna posudba nije postupak izvlačenja ili ponovnog korištenja.
   3.   Pravo koje se navodi u stavku 1. može se prenositi, ustupati ili biti predmetom ugovorne licencije.
   4.   Pravo predviđeno stavkom 1. primjenjuje se bez obzira na podobnost takve baze podataka za zaštitu autorskim pravom ili drugim pravima. Nadalje, ono se primjenjuje bez obzira na podobnost sadržaja takve baze podataka za zaštitu autorskim pravom ili drugim pravima. Zaštita baza podataka pravom predviđenim stavkom 1. ne dovodi u pitanje prava koja postoje na njihovim sadržajima.
   5.   Ne smije se dopustiti ponavljano i sustavno izvlačenje i/ili ponovno korištenje neznatnih dijelova sadržaja baze podataka što uključuje postupke koji su u suprotnosti s redovitim korištenjem te baze podataka ili koji neopravdano dovode u pitanje zakonite interese proizvođača baze podataka.
   Članak 8.
   Prava i obveze zakonitih korisnika
   1.   Proizvođač baze podataka koja je na bilo koji način stavljena na raspolaganje javnosti ne smije spriječiti zakonitog korisnika te baze podataka da izvlači i/ili ponovno koristi neznatne dijelove, kvalitativno i/ili kvantitativno, njezina sadržaja u bilo koju svrhu. Kad je zakoniti korisnik ovlašten izvlačiti i/ili ponovno koristiti samo jedan dio baze podataka, ovaj se stavak odnosi samo na taj dio.
   2.   Zakoniti korisnik baze podataka koja je na bilo koji način stavljena na raspolaganje javnosti ne smije poduzimati postupke koji su u suprotnosti s redovitim iskorištavanjem baze podataka ili koji neopravdano dovode u pitanje zakonite interese proizvođača baze podataka.
   3.   Zakoniti korisnik baze podataka koja je na bilo koji način stavljena na raspolaganje javnosti ne smije nanijeti štetu nositelju autorskog prava ili srodnog prava u pogledu djela ili predmeta sadržanih u bazi podataka.
   Članak 9.
   Iznimke od prava sui generis

   Države članice mogu predvidjeti da zakoniti korisnici baze podataka koja je u bilo kojem obliku stavljena na raspolaganje javnosti mogu, bez odobrenja njezina proizvođača, izvlačiti ili ponovno koristiti znatan dio njezina sadržaja:

               (a)

               u slučaju izvlačenja sadržaja ne-elektroničke baze podataka za privatno korištenje;

               (b)

               u slučaju izvlačenja namijenjenog prikazivanju u nastavi ili znanstvenom istraživanju, uz navođenje izvora i u mjeri opravdanoj nekomercijalnom svrhom;

               (c)

               u slučaju izvlačenja i/ili ponovnog korištenja za potrebe javne sigurnosti ili upravnog ili sudskog postupka.

         Članak 10.
   Trajanje zaštite
   1.   Pravo predviđeno člankom 7. traje od datuma završetka izrade baze podataka. Ono prestaje istekom petnaest godina od prvoga siječnja godine koja slijedi datum završetka njezine izrade.
   2.   U slučaju baze podataka koja je na bilo koji način stavljena na raspolaganje javnosti prije isteka razdoblja predviđenog stavkom 1., rok trajanja zaštite tim pravom istječe istekom petnaest godina od prvoga siječnja godine koja slijedi datum na koji je baza podataka prvi put stavljena na raspolaganje javnosti.
   3.   Svaka kvalitativna ili kvantitativna znatna izmjena sadržaja baze podataka, koja uključuje svaku znatnu izmjenu, koja je posljedica uzastopnih dodavanja, brisanja ili mijenjanja baze, te koja se smatra novim znatnim ulaganjem u kvalitetu ili kvantitetu sadržaja baze podataka rezultira novim rokom zaštite.
   Članak 11.
   Korisnici zaštite pravom sui generis

   1.   Pravo predviđeno člankom 7. primjenjuje se na baze podataka čiji su proizvođači ili nositelji prava državljani države članice ili imaju uobičajeno boravište na području Zajednice.
   2.   Stavak 1. primjenjuje se i na društva i poduzeća koja su utemeljena u skladu sa zakonodavstvom države članice i koja imaju registrirano sjedište, središnju upravu ili glavno mjesto poslovanja u Zajednici; međutim, kad takvo društvo ili poduzeće ima samo registrirano sjedište na području Zajednice, njezino djelovanje mora stvarno i trajno biti povezano s gospodarstvom države članice.
   3.   Sporazume kojima se pravo predviđeno člankom 7. proširuje na baze podataka izrađene u trećim zemljama i koje nisu obuhvaćene odredbama stavaka 1. i 2., sklapa Vijeće na prijedlog Komisije. Rok trajanja svake zaštite proširene na baze podataka na temelju toga postupka ne smije biti dulji od roka iz članka 10.
   POGLAVLJE IV.

      OPĆE ODREDBE

   Članak 12.
   Pravni lijekovi
   Države članice predviđaju odgovarajuće pravne lijekove u slučaju povrede prava predviđenih ovom Direktivom.
   Članak 13.
   Daljnja primjena drugih pravnih odredaba
   Ova Direktiva ne dovodi u pitanje odredbe koje se posebno odnose na autorsko pravo, autorskom pravu srodna prava ili na bilo koja druga prava ili obveze što postoje na podacima, djelima ili na drugoj građi sadržanoj u bazi podataka, patentno pravo, žigove, pravo dizajna, zaštitu nacionalnog blaga, propise o ograničavajućim praksama i nepoštenom tržišnom natjecanju, poslovne tajne, sigurnost, povjerljivost, zaštitu podataka i privatnost, pristup javnim dokumentima i ugovorno pravo.
   Članak 14.
   Vremenska primjena
   1.   Zaštita autorskim pravom iz ove Direktive primjenjuje se i na baze podataka koje su stvorene prije datuma iz članka 16. stavka 1. i koje na taj datum ispunjavaju uvjete utvrđene ovom Direktivom za zaštitu baza podataka autorskim pravom.
   2.   Bez obzira na stavak 1., kad baza podataka zaštićena aranžmanima o autorskom pravu u državi članici na datum objave ove Direktive ne ispunjava kriterije podobnosti za zaštitu autorskim pravom utvrđene člankom 3. stavkom 1., ova Direktiva neće imati učinak na skraćivanje preostalog roka trajanja zaštite osigurane prema takvim aranžmanima u toj državi članici.
   3.   Zaštita prava prema odredbama ove Direktive predviđena člankom 7. primjenjuje se i na baze podataka čija je izrada završena najviše petnaest godina prije datuma koji se navodi u članku 16. stavku 1. i koje na taj dan zadovoljavaju zahtjeve utvrđene člankom 7.
   4.   Zaštita predviđena stavcima 1. i 3. ne dovodi u pitanje bilo koje postupke završene i prava stečena prije datuma navedenog u tim stavcima.
   5.   U slučaju baze podataka čija je izrada završena najviše petnaest godina prije datuma navedenog u članku 16. stavku 1., rok trajanja zaštite pravom predviđenim člankom 7. istječe istekom petnaest godina od prvoga siječnja godine koja slijedi taj datum.
   Članak 15.
   Obvezujuća priroda određenih odredaba
   Svaka ugovorna odredba koja je u suprotnosti s člankom 6. stavkom 1. i člankom 8. ništavna je.
   Članak 16.
   Završne odredbe
   1.   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom prije 1. siječnja 1998.
   Kada države članice donose ove odredbe, te odredbe prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja utvrđuju države članice.
   2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   3.   Najkasnije nakon isteka treće godine od datuma navedenog u stavku 1. i svake tri godine nakon toga, Komisija podnosi Europskom parlamentu, Vijeću te Gospodarskom i socijalnom odboru izvješće o primjeni ove Direktive, u kojem, među ostalim, na temelju posebnih podataka koje dostavljaju države članice, posebno ispituje primjenu prava sui generis, uključujući članke 8. i 9., i posebno provjerava je li primjena toga prava dovela do zloporabe vladajućeg položaja ili do drugog narušavanja slobodnog tržišnog natjecanja, što bi opravdalo poduzimanje odgovarajućih mjera, uključujući uvođenje pravila o prisilnoj licenciji. Prema potrebi ona podnosi prijedloge za prilagodbu ove Direktive u skladu s razvojem događaja u području baza podataka.
   Članak 17.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Strasbourgu 11. ožujka 1996.

            Za Europski parlament

            Predsjednik

         K. HÄNSCH

            Za Vijeće

            Predsjednik

         L. DINI

      (1)  SL C 156, 23.6.1992., str. 4. i SL C 308, 15.11.1993., str. 1.

      (2)  SL C 19, 25.1.1993., str. 3.

      (3)  Mišljenje Europskog parlamenta od 23. lipnja 1993. (SL C 194, 19.7.1993., str. 144.), Zajedničko stajalište Vijeća od 10. srpnja 1995. (SL C 288, 30.10.1995., str. 14.), Odluka Europskog parlamenta od 14. prosinca 1995. (SL C 17, 22.1.1996.) i Odluka Vijeća od 26. veljače 1996.

      (4)  SL L 122, 17.5.1991., str. 42. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom 93/98/EEZ (SL L 290, 24.11.1993., str. 9.).

      (5)  SL L 346, 27.11.1992., str. 61.

      (6)  SL L 290, 24.11.1993., str. 9.

      (7)  SL L 281, 23.11.1995., str. 31.


title: Direktiva Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000. o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo

text:
               20/Sv. 1

               HR

               Službeni list Europske unije

               19

         32000L0043

               L 180/22

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         DIREKTIVA VIJEĆA 2000/43/EZ
   od 29. lipnja 2000.
   o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 13.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije (1),
   uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (2),
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i socijalnog odbora (3),
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (4),
   budući da:

               (1)

               Ugovor o Europskoj uniji označava novu etapu u procesu stvaranja sve tješnje povezane unije između naroda Europe.

               (2)

               U skladu s člankom 6. Ugovora o Europskoj uniji, Europska unija temelji se na načelima slobode, demokracije, poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda te vladavine prava, načelima koja su zajednička državama članicama, te bi trebala poštovati temeljna prava kako su zajamčena Europskom konvencijom za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda i kako proistječu iz ustavnih tradicija zajedničkih državama članicama kao opća načela prava Zajednice.

               (3)

               Pravo svih osoba na jednakost pred zakonom i na zaštitu od diskriminacije predstavlja opće pravo priznato Općom deklaracijom o ljudskim pravima, Konvencijom Ujedinjenih naroda o ukidanju svih oblika diskriminacije žena, Međunarodnom konvencijom o ukidanju svih oblika rasne diskriminacije, Međunarodnim paktom Ujedinjenih naroda o građanskim i političkim pravima te Međunarodnim paktom Ujedinjenih naroda o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima, kao i Europskom konvencijom za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda čije su potpisnice sve države članice.

               (4)

               Važno je poštovati takva temeljna prava i slobode, uključujući i pravo na slobodu udruživanja. U kontekstu pristupa robi i uslugama te pružanja robe i usluga također je važno poštovanje prava na privatnost i obiteljski život te transakcija koje se obavljaju u tom kontekstu.

               (5)

               Europski je parlament donio brojne rezolucije o borbi protiv rasizma u Europskoj uniji.

               (6)

               Europska unija odbacuje teorije kojima se pokušava utvrditi postojanje različitih ljudskih rasa. Korištenje izraza „rasno podrijetlo” u ovoj Direktivi ne podrazumijeva prihvaćanje takvih teorija.

               (7)

               Europsko je vijeće u Tampereu 15. i 16. listopada 1999. pozvalo Komisiju da što prije donese prijedloge za provedbu članka 13. Ugovora o EZ-u u pogledu borbe protiv rasizma i ksenofobije.

               (8)

               Smjernice o zapošljavanju za 2000. godinu, koje je dogovorilo Europsko vijeće u Helsinkiju 10. i 11. prosinca 1999., naglašavaju potrebu jačanja uvjeta za stvaranje tržišta radne snage koje se temelji na socijalnom uključivanju, osmišljavanjem koherentnog skupa politika čiji je cilj borba protiv diskriminacije prema skupinama poput etničkih manjina.

               (9)

               Diskriminacija temeljena na rasnom ili etničkom podrijetlu može ugroziti postizanje ciljeva iz Ugovora o EZ-u, a posebno postizanje visoke razine zaposlenosti i socijalne zaštite, podizanje životnog standarda i kakvoće života, gospodarske i socijalne kohezije te solidarnosti. Također može ugroziti cilj razvoja Europske unije kao područja slobode, sigurnosti i pravde.

               (10)

               Komisija je predstavila komunikaciju o rasizmu, ksenofobiji i antisemitizmu u prosincu 1995.

               (11)

               Vijeće je 15. srpnja 1996. usvojilo Zajedničku akciju (96/443/PUP) za borbu protiv rasizma i ksenofobije (5) u skladu s kojom se države članice obvezuju osigurati učinkovitu pravosudnu suradnju s obzirom na kaznena djela koja se temelje na rasističkom i ksenofobnom ponašanju.

               (12)

               S ciljem osiguravanja razvoja demokratskih i tolerantnih društava koja omogućavaju sudjelovanje svih osoba bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo, posebno bi djelovanje na polju diskriminacije temeljene na rasnom ili etničkom podrijetlu trebalo ići dalje od pristupa djelatnostima u svojstvu zaposlenika i samostalnim djelatnostima te pokrivati područja poput obrazovanja, socijalne zaštite, uključujući socijalnu sigurnost i zdravstvenu zaštitu, socijalne pogodnosti i pristup robi i uslugama te pružanje robe i usluga.

               (13)

               Zbog toga bi bilo kakva izravna ili neizravna diskriminacija koja se temelji na rasnom ili etničkom podrijetlu u područjima koja pokriva ova Direktiva trebala biti zabranjena na području cijele Zajednice. Ova bi se zabrana diskriminacije trebala odnositi i na državljane trećih zemalja, ali ne pokriva razlike u postupanju na temelju državljanstva i ne dovodi u pitanje propise kojima je uređeno pitanje ulaska i boravka državljana trećih zemalja te njihovog pristupa zapošljavanju i radu.

               (14)

               Pri provedbi načela jednakog postupanja bez obzira na rasno ili etničko podrijetlo Zajednica bi trebala, u skladu s člankom 3. stavkom 2. Ugovora o EZ-u, nastojati ukloniti nejednakosti i promicati jednakost između muškaraca i žena, posebno zato što su žene često žrtve višestruke diskriminacije.

               (15)

               Procjena činjenica na temelju kojih se može zaključiti da postoji izravna ili neizravna diskriminacija u nadležnosti je nacionalnih pravosudnih ili drugih nadležnih tijela, u skladu s pravilima nacionalnog prava ili prakse. Takvim se pravilima osobito može predvidjeti utvrđivanje postojanja neizravne diskriminacije bilo kojim sredstvima, uključujući i na temelju statističkih dokaza.

               (16)

               Važno je zaštititi sve fizičke osobe od diskriminacije na temelju rasnog ili etničkog podrijetla. Države članice trebale bi također omogućiti, ako je to potrebno i u skladu sa svojim nacionalnim tradicijama i praksom, zaštitu pravnih osoba ako su diskriminirane na temelju rasnog ili etničkog podrijetla njihovih članova.

               (17)

               Zabrana diskriminacije ne bi smjela utjecati na zadržavanje ili prihvaćanje mjera čiji je cilj sprečavanje ili naknada zbog nepovoljnog položaja koji trpi skupina osoba određenog rasnog ili etničkog podrijetla, a takve mjere mogu dopustiti postojanje organizacija osoba određenog rasnog ili etničkog podrijetla ako je njihov glavni cilj promicanje posebnih potreba tih osoba.

               (18)

               U vrlo ograničenim okolnostima razlika u postupanju može biti opravdana ako karakteristika povezana s rasnim ili etničkim podrijetlom predstavlja bitni i odlučujući profesionalni zahtjev, ako je taj cilj legitiman i ako je takav zahtjev razmjeran. Takve bi okolnosti trebale biti uključene u informacije koje države članice dostavljaju Komisiji.

               (19)

               Osobe koje su bile diskriminirane na temelju rasnog ili etničkog podrijetla trebale bi imati prikladna sredstva za pravnu zaštitu. Kako bi se postigla učinkovitija razina zaštite, udruženja ili druge pravni subjekti također bi trebali biti ovlašteni za pokretanje postupka na način koji utvrde države članice, u ime ili kao potpora bilo koje žrtve, ne dovodeći u pitanje nacionalna postupovna pravila u vezi sa zastupanjem i obranom pred sudom.

               (20)

               Učinkovita provedba načela jednakosti zahtijeva odgovarajuću sudsku zaštitu od viktimizacije.

               (21)

               Pravila o teretu dokazivanja moraju biti prilagođena u slučaju pretpostavke postojanja diskriminacije te se, kako bi se načelo jednakog postupanja učinkovito primjenjivalo, teret dokazivanja mora prebaciti na tuženika ako su izneseni dokazi o takvoj diskriminaciji.

               (22)

               Države članice ne moraju primjenjivati pravila o teretu dokazivanja u postupcima u kojima relevantne činjenice ispituje sud ili neko drugo nadležno tijelo. Postupci o kojima je riječ oni su u kojima tužitelj ne mora dokazivati činjenice, nego ih ispituje sud ili nadležno tijelo.

               (23)

               Države članice trebale bi poticati dijalog između socijalnih partnera i s nevladinim organizacijama radi rasprave o raznim oblicima diskriminacije i borbe protiv njih.

               (24)

               Sama bi zaštita od diskriminacije na temelju rasnog ili etničkog podrijetla bila ojačana postojanjem jednog ili više tijela u svakoj državi članici, nadležnih za analiziranje problematike, pronalaženje mogućih rješenja i pružanje konkretne pomoći žrtvama.

               (25)

               Ovom se Direktivom utvrđuju minimalni zahtjevi, ostavljajući državama članicama mogućnost uvođenja ili zadržavanja povoljnijih propisa. Provedba odredaba ove Direktive ne bi smjela poslužiti za opravdavanje bilo kakvog povratka na lošije stanje u odnosu na stanje koje postoji u svakoj državi članici.

               (26)

               Države članice trebale bi predvidjeti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće sankcije za slučaj kršenja obveza iz ove Direktive.

               (27)

               Države članice mogu socijalnim partnerima, na njihov zajednički zahtjev, povjeriti provedbu ove Direktive s obzirom na odredbe koje ulaze u područje primjene kolektivnih ugovora, pod uvjetom da države članice poduzmu sve potrebne mjere kako bi osigurale da u svakom trenutku mogu zajamčiti rezultate koje nalaže ova Direktiva.

               (28)

               U skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti određenima u članku 5. Ugovora o EZ-u, cilj ove Direktive, to jest osiguravanje zajedničke visoke razine zaštite od diskriminacije u svim državama članicama, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego ga se, zbog dimenzija i učinaka predloženog djelovanja, može na bolji način ostvariti na razini Zajednice. Ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva,

         DONIJELO JE OVU DIREKTIVU:
   POGLAVLJE I.

      OPĆE ODREDBE

   Članak 1.
   Svrha
   Svrha ove Direktive jest utvrditi okvir za borbu protiv diskriminacije na temelju rasnog ili etničkog podrijetla s ciljem ostvarenja načela jednakog postupanja u državama članicama.
   Članak 2.
   Pojam diskriminacije
   1.   Za potrebe ove Direktive načelo jednakog postupanja znači nepostojanje izravne ili neizravne diskriminacije na temelju rasnog ili etničkog podrijetla.
   2.   Za potrebe stavka 1.:

               (a)

               izravna diskriminacija postoji ako se prema nekoj osobi zbog njezina rasnog ili etničkog podrijetla postupa, ako se postupalo ili bi se postupalo nepovoljnije nego prema nekoj drugoj osobi u usporedivoj situaciji;

               (b)

               neizravna diskriminacija postoji ako bi naizgled neutralna odredba, kriterij ili praksa doveli osobe određenog rasnog ili etničkog podrijetla u posebno nepovoljan položaj u usporedbi s drugim osobama, osim ako se takva odredba, kriterij ili praksa objektivno mogu opravdati zakonitim ciljem, a sredstva za njegovo postizanje prikladna su i potrebna.

         3.   Uznemiravanje se smatra diskriminacijom u smislu stavka 1. u slučaju nepoželjnog ponašanja povezanog s rasnim ili etničkim podrijetlom čiji je cilj ili učinak narušavanje dostojanstva osobe i stvaranje okružja u kojem postoji zastrašivanje, neprijateljstvo, degradiranje, ponižavanje ili napad. U tom kontekstu, pojam uznemiravanja može biti definiran u skladu s nacionalnim pravom i praksom država članica.
   4.   Uputa kojom se potiče diskriminiranje osoba na temelju rasnog ili etničkog podrijetla smatra se diskriminacijom u smislu stavka 1.
   Članak 3.
   Područje primjene
   1.   U okvirima ovlasti prenesenih na Zajednicu, ova se Direktiva primjenjuje na sve osobe, kako u javnom tako i u privatnom sektoru, uključujući javna tijela, s obzirom na:

               (a)

               uvjete za pristup zapošljavanju, samostalnim djelatnostima i radu, uključujući i kriterije za odabir i uvjete pri zapošljavanju, bez obzira na granu djelatnosti te na svim razinama profesionalne hijerarhije, uključujući i napredovanje;

               (b)

               pristup svim vrstama i svim razinama profesionalnog usmjeravanja, stručnog osposobljavanja, stručnog usavršavanja i prekvalificiranja, uključujući i praktično radno iskustvo;

               (c)

               rad i radne uvjete, uključujući otkaz i plaću;

               (d)

               članstvo i djelovanje u organizacijama radnika ili poslodavaca ili bilo kakvoj organizaciji čiji članovi obavljaju određeno zanimanje, uključujući i koristi od takvih organizacija;

               (e)

               socijalnu zaštitu, uključujući socijalnu sigurnost i zdravstvenu zaštitu;

               (f)

               socijalne pogodnosti;

               (g)

               obrazovanje;

               (h)

               pristup robi i uslugama te pružanje robe i usluga dostupnih javnosti, uključujući one u području stanovanja.

         2.   Ova Direktiva ne pokriva razlike u postupanju koje se temelje na državljanstvu i ne dovodi u pitanje odredbe i uvjete za ulazak i boravak državljana trećih zemalja i osoba bez državljanstva na području država članica niti postupanje koje je povezano s pravnim statusom dotičnih državljana trećih zemalja i osoba bez državljanstva.
   Članak 4.
   Bitni i odlučujući profesionalni zahtjevi
   Neovisno o članku 2. stavcima 1. i 2., države članice mogu propisati da razlika u postupanju koja se temelji na karakteristikama povezanima s rasnim ili etničkim podrijetlom ne predstavlja diskriminaciju u slučajevima u kojima, zbog prirode određenih profesionalnih djelatnosti ili zbog konteksta u kojem se one obavljaju, takve karakteristike predstavljaju bitni i odlučujući profesionalni zahtjev, pod uvjetom da je cilj legitiman i da je takav zahtjev razmjeran.
   Članak 5.
   Pozitivno djelovanje
   S ciljem osiguravanja potpune jednakosti u praksi, načelo jednakog postupanja ne sprečava državu članicu da zadrži ili usvoji posebne mjere radi sprečavanja ili naknade zbog nepovoljnog položaja povezanog s rasnim ili etničkim podrijetlom.
   Članak 6.
   Minimalni zahtjevi
   1.   Države članice mogu usvojiti ili zadržati propise koji su povoljniji za zaštitu načela jednakog postupanja od onih utvrđenih u ovoj Direktivi.
   2.   Provedba ove Direktive ni u kojem slučaju ne može biti temelj za smanjivanje razine zaštite od diskriminacije koja već postoji u državama članicama u područjima koje pokriva ova Direktiva.
   POGLAVLJE II.

      PRAVNA SREDSTVA I IZVRŠENJE

   Članak 7.
   Zaštita prava
   1.   Države članice osiguravaju da sudski i/ili administrativni postupci za izvršenje obveza koje proizlaze iz ove Direktive, uključujući i postupke mirenja ako ih smatraju primjerenima, budu dostupni svim osobama koje smatraju da su oštećene zbog nepoštovanja načela jednakog postupanja, čak i nakon prestanka odnosa za koji se tvrdi da je u njemu došlo do diskriminacije.
   2.   Države članice osiguravaju da udruženja, organizacije ili drugi pravni subjekti koji u skladu s kriterijima utvrđenima u njihovom nacionalnom pravu imaju zakoniti interes pri osiguravanju poštovanja odredaba ove Direktive, mogu u ime ili kao potpora tužitelja i uz njegov pristanak pokrenuti sve sudske i/ili administrativne postupke za izvršenje obveza koje proizlaze iz ove Direktive.
   3.   Odredbe stavaka 1. i 2. ne dovode u pitanje nacionalna pravila koja se odnose na rokove za pokretanje postupka s obzirom na načelo jednakosti postupanja.
   Članak 8.
   Teret dokazivanja
   1.   Države članice donose sve potrebne mjere u skladu sa svojim nacionalnim pravosudnim sustavima kako bi osigurale da, u slučajevima kada osobe koje smatraju da im je nanesena šteta zbog neprimjenjivanja načela jednakog postupanja, pred sudom ili nekim drugim nadležnim tijelom, iznesu činjenice na temelju kojih se može pretpostaviti postojanje izravne ili neizravne diskriminacije, teret dokazivanja da nije bilo kršenja načela jednakog postupanja leži na tuženiku.
   2.   Stavak 1. ne sprečava države članice da usvoje pravila o dokazivanju koja su povoljnija za tužitelje.
   3.   Stavak 1. ne primjenjuje se u kaznenim postupcima.
   4.   Stavci 1., 2. i 3. primjenjuju se i na postupke pokrenute u skladu s člankom 7. stavkom 2.
   5.   Države članice ne moraju primjenjivati stavak 1. na postupke u kojima relevantne činjenice ispituje sud ili nadležno tijelo.
   Članak 9.
   Viktimizacija
   Države članice u svoje nacionalne pravne sustave uvode mjere koje su potrebne za zaštitu pojedinaca od svakog nepovoljnog postupanja ili nepovoljnih posljedica koji su reakcija na podnošenje tužbe ili pokretanje postupka radi ostvarivanja načela jednakog postupanja.
   Članak 10.
   Širenje informacija
   Države članice osiguravaju da o propisima donesenima u skladu s ovom Direktivom, kao i o relevantnim propisima koji su već na snazi, osobe na koje se oni odnose budu obaviještene na odgovarajući način i na cijelom njihovom državnom području.
   Članak 11.
   Socijalni dijalog
   1.   Države članice, u skladu sa svojim nacionalnim tradicijama i praksom, poduzimaju odgovarajuće mjere za promicanje socijalnog dijaloga između socijalnih partnera s ciljem promicanja jednakog postupanja, uključujući i putem nadzora prakse na radnome mjestu, kolektivnih ugovora, kodeksa ponašanja te istraživanja ili razmjene iskustava i najbolje prakse.
   2.   Ako je to u skladu s nacionalnom tradicijom i praksom, države članice potiču socijalne partnere, ne dovodeći u pitanje njihovu autonomiju, da na odgovarajućoj razini sklope sporazume kojima se utvrđuju pravila protiv diskriminacije u područjima iz članka 3. koji ulaze u područje primjene kolektivnog pregovaranja. Ti sporazumi poštuju minimalne zahtjeve utvrđene ovom Direktivom i odgovarajuće nacionalne provedbene mjere.
   Članak 12.
   Dijalog s nevladinim organizacijama
   Države članice potiču dijalog s odgovarajućim nevladinim organizacijama koje, u skladu s njihovim nacionalnim pravom i praksom, imaju legitiman interes za doprinošenje borbi protiv diskriminacije na osnovi rasnog ili etničkog podrijetla, a s ciljem promicanja načela jednakog postupanja.
   POGLAVLJE III.

      TIJELA ZA PROMICANJE JEDNAKOG POSTUPANJA

   Članak 13.
   1.   Države članice određuju jedno ili više tijela za promicanje jednakog postupanja prema svim osobama bez diskriminacije na temelju rasnog ili etničkog podrijetla. Ta tijela mogu biti dio tijela koja su na nacionalnoj razini nadležna za zaštitu ljudskih prava ili za zaštitu prava pojedinaca.
   2.   Države članice osiguravaju da u nadležnost tih tijela ulazi:

               —

               ne dovodeći u pitanje prava žrtava i udruženja, organizacija ili drugih pravnih subjekata iz članka 7. stavka 2., pružanje neovisne pomoći žrtvama diskriminacije pri pokretanju postupaka zbog diskriminacije,

               —

               vođenje neovisnih istraživanja koja se odnose na diskriminaciju,

               —

               objavljivanje neovisnih izvješća i izrada preporuka o svim problemima povezanima s takvom diskriminacijom.

         POGLAVLJE IV.

      ZAVRŠNE ODREDBE

   Članak 14.
   Usklađenost
   Države članice poduzimaju sve potrebne mjere kako bi osigurale da:

               (a)

               svi zakoni i drugi propisi suprotni načelu jednakog postupanja budu stavljeni izvan snage;

               (b)

               sve odredbe suprotne načelu jednakog postupanja uključene u individualne ili kolektivne ugovore ili sporazume, unutarnja pravila poduzeća, u statute profitnih ili neprofitnih udruženja ili u statute samostalnih djelatnosti te organizacija radnika ili poslodavaca, budu ili mogu biti proglašene ništavima ili da budu izmijenjene.

         Članak 15.
   Sankcije
   Države članice utvrđuju pravila o sankcijama primjenjivima na kršenje nacionalnih propisa usvojenih u skladu s ovom Direktivom te poduzimaju sve potrebne mjere za osiguravanje njihove primjene. Predviđene sankcije, koje se mogu sastojati od isplate novčane naknade žrtvi, moraju biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće. Države članice dostavljaju Komisiji te propise najkasnije do 19. srpnja 2003. i obavješćuju Komisiju bez odlaganja o svim kasnijim izmjenama tih propisa.
   Članak 16.
   Provedba
   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom do 19. srpnja 2003. ili mogu provedbu ove Direktive, s obzirom na odredbe koje ulaze u područje primjene kolektivnih ugovora, povjeriti socijalnim partnerima na njihov zajednički zahtjev. U tom slučaju države članice osiguravaju da socijalni partneri sporazumno uvedu potrebne mjere do 19. srpnja 2003., pri čemu države članice moraju poduzeti sve potrebne mjere koje im omogućuju da u svakom trenutku mogu zajamčiti rezultate koje nalaže ova Direktiva. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.
   Kad države članice donose ove mjere, te mjere prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
   Članak 17.
   Izvješćivanje
   1.   Države članice do 19. srpnja 2005. i nakon toga svakih pet godina Komisiji dostavljaju sve informacije koje su Komisiji potrebne za sastavljanje izvješća Europskom parlamentu i Vijeću o primjeni ove Direktive.
   2.   U izvješću Komisije prema potrebi se uzima u obzir mišljenje Europskog centra za nadzor rasizma i ksenofobije te stajališta socijalnih partnera i relevantnih nevladinih organizacija. U skladu s načelom jednakosti spolova, u tom se izvješću među ostalim donosi procjena utjecaja poduzetih mjera na žene i muškarce. U svjetlu primljenih informacija, u to se izvješće prema potrebi unose prijedlozi za izmjenu i ažuriranje ove Direktive.
   Članak 18.
   Stupanje na snagu
   Ova Direktiva stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europskih zajednica.
   Članak 19.
   Adresati
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Luxembourgu 29. lipnja 2000.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         M. ARCANJO

      (1)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

      (2)  Mišljenje doneseno 18.5.2000. (još nije objavljeno u Službenom listu).

      (3)  Mišljenje doneseno 12.4.2000. (još nije objavljeno u Službenom listu).

      (4)  Mišljenje doneseno 31.5.2000. (još nije objavljeno u Službenom listu).

      (5)  SL L 185, 24.7.1996., str. 5.