title: Direktiva 2001/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 27. rujna 2001. o izmjeni direktiva 78/660/EEZ, 83/349/EEZ i 86/635/EEZ u vezi s pravilima vrednovanja za godišnje financijske i konsolidirane financijske izvještaje određenih vrsta trgovačkih društava, kao i banaka i drugih financijskih institucija

text:
               17/Sv. 002

               HR

               Službeni list Europske unije

               27

         32001L0065

               L 283/28

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               27.09.2001.

      DIREKTIVA 2001/65/EZ EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

   od 27. rujna 2001.
   o izmjeni direktiva 78/660/EEZ, 83/349/EEZ i 86/635/EEZ u vezi s pravilima vrednovanja za godišnje financijske i konsolidirane financijske izvještaje određenih vrsta trgovačkih društava, kao i banaka i drugih financijskih institucija
   EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 44. stavak 2. točku (g),
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije (1),
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i socijalnog odbora (2),
   u skladu s postupkom utvrđenim u članku 251. Ugovora (3),
   budući da:

               (1)

               Članak 32. Četvrte direktive Vijeća 78/660/EEZ od 25. srpnja 1978. o godišnjim financijskim izvještajima za određene vrste trgovačkih društava (4) zahtijeva da stavke prikazane u godišnjim izvještajima budu vrednovane na temelju načela nabavne cijene ili troška proizvodnje.

               (2)

               Članak 33. Direktive 78/660/EEZ ovlašćuje države članice da dopuste ili zahtijevaju od trgovačkih društava da revaloriziraju neku imovinu po zamjenskom trošku ili da primijene druge metode koje uzimaju u obzir učinke inflacije na stavke prikazane u godišnjim financijskim izvještajima.

               (3)

               Članak 29. Sedme direktive Vijeća 83/349/EEZ od 13. lipnja 1983. o konsolidiranim financijskim izvještajima (5) zahtijeva da se aktiva i pasiva uključene u konsolidirane financijske izvještaje vrednuju u skladu s člancima 31. do 42. i člankom 60. Direktive 78/660/EEZ.

               (4)

               Članak 1. Direktive Vijeća 86/635/EEZ od 8. prosinca 1986. o godišnjim financijskim i konsolidiranim financijskim izvještajima banaka i drugih financijskih institucija (6) zahtijeva da se aktiva i pasiva vrednuje u skladu s člancima 31. do 42. Direktive 78/660/EEZ, osim ako Direktiva 86/635/EEZ ne predviđa drukčije.

               (5)

               Godišnji financijski i konsolidirani izvještaji osiguravajućih društava pripremaju se u skladu s Direktivom Vijeća 91/674/EEZ od 19. prosinca 1991. o godišnjim financijskim i konsolidiranim financijskim izvještajima osiguravajućih društava (7). Izmjene Direktiva 78/660/EEZ i 83/349/EEZ ne odnose se na odredbe Direktive 91/674/EEZ, ali Komisija može iznijeti slične prijedloge za izmjene te Direktive nakon konzultacija s nadležnim savjetodavnim odborom.

               (6)

               Dinamična priroda međunarodnih financijskih tržišta rezultirala je širokom upotrebom ne samo tradicionalnih primarnih financijskih instrumenata kao što su dionice i obveznice, već i raznih drugih oblika izvedenih financijskih instrumenata kao što su ročnice, opcije, terminski ugovori i swapovi.

               (7)

               Vodeći stručnjaci za određivanje računovodstvenih standarda u svijetu napuštaju povijesni model troškova za iskazivanje vrijednosti tih financijskih instrumenata i idu prema modelu računovodstva temeljenog na fer vrijednosti.

               (8)

               Komunikacijom Komisije o usklađivanju računovodstva: nova strategija spram međunarodnog usklađivanja traženo je od Europske unije da radi na održavanju usklađenosti računovodstvenih direktiva Zajednice s međunarodnim razvojem određivanja računovodstvenih standarda, posebno u okviru Odbora za međunarodne računovodstvene standarde (IASC).

               (9)

               Kako bi se održala ta usklađenost između međunarodno priznatih računovodstvenih standarda i direktiva 78/660/EEZ, 83/349/EEZ i 86/635/EEZ, potrebno je izmijeniti te direktive kako bi se omogućilo vrednovanje po fer vrijednosti određene financijske aktive i pasive. To će omogućiti europskim trgovačkim društvima da izvještavaju u skladu s aktualnim međunarodnim razvojem.

               (10)

               Te su izmjene direktiva 78/660/EEZ, 83/349/EEZ i 86/635/EEZ u skladu s Komunikacijom Komisije Europskom parlamentu i Vijeću od 13. lipnja 2000. o strategiji financijskog izvještavanja u EU-u, kojim se predlaže upotreba priznatih međunarodnih računovodstvenih standarda za pripremu konsolidiranih financijskih izvještaja od društava koja kotiraju na burzi. Svrha je te izmjene da dopusti primjenu međunarodnog računovodstvenog standarda koji se bavi priznavanjem i određivanjem vrijednosti financijskih instrumenata.

               (11)

               Usporedivost financijskih podataka u cijeloj Zajednici nameće potrebu da se od država članica traži da uvedu računovodstveni sustav po fer vrijednosti za neke financijske instrumente. Države bi članice trebale dopustiti da sva društva ili bilo koja kategorija društava na koju se odnose direktive 78/660/EEZ, 83/349/EEZ i 86/635/EEZ usvoje taj sustav, bilo za godišnje financijske i konsolidirane financijske izvještaje ili samo za konsolidirane financijske izvještaje. Nadalje, državama članicama bi se trebalo dopustiti da traže usvajanje tog sustava od svih društava ili od bilo koje kategorije društva, bilo za godišnje financijske i konsolidirane financijske izvještaje ili samo za konsolidirane financijske izvještaje.

               (12)

               Računovodstvo po fer vrijednosti trebalo bi omogućiti samo za one stavke za koje postoji međunarodni konsenzus da je računovodstvo po fer vrijednosti primjereno. Postojeći je konsenzus da se računovodstvo po fer vrijednosti ne bi smjelo primjenjivati na svu financijsku aktivu i pasivu, npr. ne na većinu onih koji se odnose na računovodstvo banaka.

               (13)

               Bilješke uz financijske izvještaje trebale bi uključivati neke informacije u vezi s financijskim instrumentima u bilanci, a koji su vrednovani po fer vrijednosti. Godišnji financijski izvještaj društva treba sadržavati naznaku njegovih ciljeva i metoda u upravljanju rizikom, s obzirom na upotrebu financijskih instrumenata.

               (14)

               Izvedeni financijski instrumenti mogu imati značajan utjecaj na financijsku poziciju društva. Iskazivanja sekundarnih financijskih instrumenata i njihovih fer vrijednosti smatraju se prikladnima i kada društvo ne koristi računovodstvo po fer vrijednosti. Kako bi se olakšao administrativni teret za mala društva, državama bi se članicama trebalo dopustiti da oslobode mala društva od takve obveze iskazivanja.

               (15)

               Računovodstvo financijskih instrumenata područje je financijskog izvještavanja koje se brzo razvija, što od Komisije zahtijeva revidiranje na temelju iskustava država članica koje u praksi provode računovodstvo po fer vrijednosti,

         DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Direktiva 78/660/EEZ mijenja se kako slijedi:

               1.

               Umeće se sljedeći odjeljak:
               „ODJELJAK 7.a
               Vrednovanje po fer vrijednosti
               Članak 42.a
               1.   Odstupajući od članka 32. i podložno uvjetima utvrđenima u stavcima 2. do 4. ovog članka, države članice dopuštaju ili zahtijevaju od svih društava ili bilo koje kategorije društva iskazivanje financijskih instrumenata, uključujući i izvedene instrumente, po fer vrijednosti.
               Takvo dopuštenje ili zahtjev može se ograničiti na konsolidirane financijske izvještaje kako su definirani u Direktivi 83/349/EEZ.
               2.   U smislu ove Direktive robni ugovori koji objema ugovornim strankama daju pravo da plate u gotovini ili nekim drugim financijskim instrumentom smatraju se izvedenim financijskim instrumentima, osim:

                           (a)

                           ako su sklopljeni i nastavljeni radi ispunjavanja potreba društva za nabavu, prodaju ili korištenje;

                           (b)

                           ako su bili zamišljeni za te svrhe u svojemu začetku; i

                           (c)

                           ako se očekuje da će biti podmireni isporukom robe.

                     3.   Stavak 1. primjenjuje se samo na obveze:

                           (a)

                           koje se drže kao dio portfelja za trgovanje; ili

                           (b)

                           su izvedeni financijski instrumenti.

                     4.   Vrednovanje u skladu sa stavkom 1. ne primjenjuje se na:

                           (a)

                           neizvedene financijske instrumente koji se drže do dospijeća;

                           (b)

                           zajmove i potraživanja koje je stvorilo društvo i koji se ne drže u svrhe trgovanja; i

                           (c)

                           udjele u društvima kćerima, povezanim društvima i zajedničkim pothvatima, na vlasničke instrumente koje je izdalo društvo, na ugovore za potencijalnu naknadu u nekoj grupi poduzeća, kao ni na druge financijske instrumente s takvim posebnim značajkama zbog kojih, prema općenito prihvaćenom shvaćanju, ti instrumenti u izvješćima trebaju biti iskazani u drukčijem obliku od ostalih financijskih instrumenata.

                     5.   Odstupajući od članka 32., države članice mogu dopustiti da se za svu aktivu i pasivu koji se kvalificiraju kao stavke zaštite od rizika po računovodstvenom sustavu zaštite od rizika po fer vrijednosti, ili za pojedine dijelove takve aktive ili pasive, vrijednost iskaže po određenom iznosu propisanom tim sustavom.
               Članak 42.b
               1.   Fer vrijednost o kojoj se govori u članku 42.a određuje se s obzirom na:

                           (a)

                           tržišnu vrijednost, za one financijske instrumente za koje se odmah može identificirati pouzdano tržište. Kad za neki instrument nije lako prepoznati tržišnu vrijednost, ali se ona može odrediti za njegove sastavne dijelove ili za slične instrumente, tržišna se vrijednost može izvesti iz vrijednosti njezinih sastavnih dijelova ili sličnih instrumenata; ili

                           (b)

                           vrijednost koja proizlazi iz opće prihvaćenih modela i tehnika vrednovanja za one instrumente za koje se ne može odmah identificirati pouzdano tržište. Takvi modeli i tehnike vrednovanja osiguravaju razumnu procjenu tržišne vrijednosti.

                     2.   Kod financijskih instrumenata čija se vrijednost ne može pouzdano odrediti ni jednom metodom opisanom u stavku 1, vrijednost se određuje u skladu s člancima 34. do 42.
               Članak 42.c
               1.   Neovisno o odredbama članka 31. stavka 1. točke (c), kad je neki financijski instrument vrednovan u skladu s člankom 42.b, promjena vrijednosti uključuje se u račun dobiti i gubitka. Međutim, takva se promjena izravno uključuje u kapital, u rezervu fer vrijednosti, u slučaju:

                           (a)

                           kad obračunani instrument predstavlja instrument zaštite u računovodstvenom sustavu zaštite od gubitka, koji dopušta da se neke ili sve promjene vrijednosti ne prikažu u računu dobiti i gubitka; ili

                           (b)

                           kada se promjena vrijednosti odnosi na tečajnu razliku koja je nastala na nekoj novčanoj stavci koja čini dio neto investicija društva u neku stranu pravnu osobu.

                     2.   Države članice mogu dopustiti ili zahtijevati da promjena u vrijednosti dijela financijske imovine raspoložive za prodaju koja nije izvedeni financijski instrument bude uključena direktno u kapital, u rezervu fer vrijednosti.
               3.   Rezerva fer vrijednosti usklađuje se kad iznosi koji su u njoj prikazani više nisu potrebni za provedbu stavaka 1. i 2.
               Članak 42.d
               U slučaju da je primijenjeno vrednovanje financijskih instrumenata po fer vrijednosti, bilješke uz izvještaj iskazuju:

                           (a)

                           značajne pretpostavke koje su služile kao podloga za načine i tehnike vrednovanja kada su fer vrijednosti određene u skladu s člankom 42.b stavkom 1. točkom (b);

                           (b)

                           po kategorijama financijskih instrumenata, fer vrijednost, promjene vrijednosti koje su izravno uključene u račun dobiti i gubitka, kao i promjene uključene u rezervu fer vrijednosti;

                           (c)

                           za svaku kategoriju izvedenih financijskih instrumenata, podatak o veličini i prirodi instrumenata, uključujući i značajne uvjete koji mogu utjecati na iznos, ročnost i sigurnost budućih novčanih tokova; i

                           (d)

                           tablicu koja prikazuje kretanja rezerve fer vrijednosti tijekom poslovne godine.”

               2.

               U članku 43. stavku 1.:

                           (a)

                           upućivanje navedeno pod točkom 10. na „članke 31. i 34. do 42.” zamjenjuje se upućivanjem na „članke 31. i 34. do 42.c”, i

                           (b)

                           dodaje se sljedeća točka:

                                       „14.

                                       ako fer vrijednost financijskih instrumenata nije primijenjena u skladu s odjeljkom 7.a:

                                                   (a)

                                                   za svaku kategoriju izvedenih financijskih instrumenata:

                                                               i.

                                                               prava vrijednost instrumenata, ako se takva vrijednost može odrediti bilo kojom od metoda propisanih člankom 42.b stavkom 1.;

                                                               ii.

                                                               informacije o visini i prirodi instrumenata; i

                                                   (b)

                                                   za dugotrajnu financijsku imovinu pokrivenu člankom 42.a, koja se vodi na iznos koji je veći od njihove fer vrijednosti a da nije iskorištena mogućnost vrijednosnog usklađivanja u skladu s člankom 35. stavkom 1. točkom (c) podtočkom (aa):

                                                               i.

                                                               knjigovodstvena vrijednost i fer vrijednost ili pojedinih dijelova imovine ili odgovarajućih skupina tih pojedinih dijelova imovine;

                                                               ii.

                                                               razlozi za nesmanjivanje knjigovodstvene vrijednosti, uključujući prirodu dokaza koji pružaju osnovu za vjerovanje da će knjigovodstvena vrijednost biti naplaćena.”

               3.

               Tekst članka 44. stavka 1. zamjenjuje se sljedećim tekstom:

                           „1.

                           Države članice mogu dopustiti društvima na koja se poziva članak 11. da sastave skraćene bilješke uz financijske izvještaje bez podataka koji se traže u članku 43. stavku 1., stavcima 5. do 12. i stavku 14. točki (a). Međutim, bilješke moraju iskazati informacije navedene u članku 43. stavcima 1. i 6. sveukupno za sve stavke na koje se to odnosi.”

               4.

               U članku 46. stavku 2. dodaje se sljedeća točka:

                           „(f)

                           u vezi s korištenjem financijskih instrumenata od strane društava i kad su bitni za utvrđivanje aktive, pasive, financijske pozicije i dobiti ili gubitka društva,

                                       —

                                       ciljevi i metode upravljanja financijskim rizikom društva, uključujući njegovu politiku izbjegavanja ili smanjenja gubitaka za svaku veću vrstu najavljene transakcije za koju se koristi zaštitno računovodstvo, i

                                       —

                                       izloženost društva rizicima cijena, kreditnim rizicima, rizicima likvidnosti i rizicima novčanog toka.”

               5.

               U članku 59. stavku 2. točkama (a) i (b) upućivanje na „članke 31. do 42.” zamjenjuje se upućivanjem na „odjeljak 7. ili 7a”.

               6.

               Umeće se sljedeći članak:
               „Članak 61.a
               Najkasnije do 1. siječnja 2007. Komisija preispituje odredbe članaka 42.a do 42.d, članka 43. stavaka 1., 10. i 14., članka 44. stavka 1., članka 46. stavka 2. točke (f) i članka 59. stavka 2. točaka (a) i (b) u svjetlu iskustva stečenog primjenom odredaba o računovodstvu po fer vrijednosti i uzimajući u obzir međunarodna kretanja u području računovodstva i, ako je to potrebno, podnosi prijedlog Europskom parlamentu i Vijeću s ciljem izmjene gore navedenih članaka.”

         Članak 2.
   Direktiva 83/349/EEZ mijenja se kako slijedi:

               1.

               Tekst članka 29. stavka 1. zamjenjuje se sljedećim tekstom:

                           „1.

                           Aktiva i pasiva koja se uključuje u konsolidirane financijske izvještaje vrednuju se u skladu s jednoobraznim metodama i u skladu s odjeljcima 7. i 7.a te člankom 60. Direktive 78/660/EEZ.”

               2.

               U članku 34:

                           (a)

                           upućivanje pod točkom 10. na „članke 31. i 34. do 42.” zamjenjuje se upućivanjem na „članke 31. i 34. do članka 42.c”, i

                           (b)

                           dodaju se sljedeće točke:

                                       „14.

                                       Ako se primijenilo vrednovanje financijskih instrumenata po fer vrijednosti u skladu s odjeljkom 7.a Direktive 78/660/EEZ:

                                                   (a)

                                                   značajne pretpostavke koje su služile kao podloga za modele i tehnike vrednovanja kada su fer vrijednosti određene u skladu s člankom 42.b stavkom 1. točkom (b) te Direktive;

                                                   (b)

                                                   po kategorijama financijskih instrumenata, fer vrijednost, promjene vrijednosti koje su izravno uključene u račun dobiti i gubitka, kao i, u skladu s člankom 42.c te Direktive, promjene uključene u rezervu fer vrijednosti;

                                                   (c)

                                                   za svaku kategoriju izvedenih financijskih instrumenata, podatak o visini i prirodi instrumenata, uključujući značajne rokove i uvjete koji mogu utjecati na iznos, ročnost i sigurnost budućih novčanih tokova; i

                                                   (d)

                                                   tablicu koja prikazuje kretanja rezerve fer vrijednosti tijekom poslovne godine.

                                       15.

                                       Ako vrednovanje financijskih instrumenata po fer vrijednosti nije primijenjeno u skladu s odjeljkom 7.a Direktive 78/660/EEZ:

                                                   (a)

                                                   za svaku kategoriju izvedenih financijskih instrumenata:

                                                               i.

                                                               fer vrijednost instrumenata, ako se takva vrijednost može odrediti bilo kojom od metoda propisanih člankom 42.b stavkom 1. te Direktive;

                                                               ii.

                                                               informacije o visini i prirodi instrumenata; i

                                                   (b)

                                                   za dugotrajnu financijsku imovinu pokrivenu člankom 42.a te Direktive, koja se vodi na iznos veći od njihove fer vrijednosti, a da se nije koristila mogućnost vrijednosnog usklađivanja u skladu s člankom 35. stavkom 1. točkom (c) podtočkom (aa) te Direktive:

                                                               i.

                                                               knjigovodstvena vrijednost i fer vrijednost ili pojedinih dijelova imovine ili odgovarajućih skupina tih pojedinih dijelova imovine;

                                                               ii.

                                                               razlozi za nesmanjivanje knjigovodstvene vrijednosti, uključujući prirodu dokaza koji pruža osnovu za vjerovanje da će knjigovodstvena vrijednost biti naplaćena.”

               3.

               U članku 36. stavku 2. dodaje se slijedeća točka:

                           „(e)

                           u vezi s korištenjem financijskih instrumenata od strane poduzeća i kad su važni za utvrđivanje aktive, pasive, financijske pozicije i dobiti ili gubitka,

                                       —

                                       ciljevi i politike upravljanja financijskim rizikom poduzeća, uključujući politiku zaštite od rizika za svaku veću vrstu predviđene transakcije za koju se koristi zaštitno računovodstvo, i

                                       —

                                       izloženost rizicima cijena, kreditnim rizicima, rizicima likvidnosti i rizicima novčanog toka.”

               4.

               Umeće se sljedeći članak:
               „članak 50.a
               Najkasnije do 1. siječnja 2007. Komisija preispituje odredbe članka 29. stavka 1., članka 34. stavaka 10., 14. i 15., i članka 36. stavka 2. točke (e) u svjetlu iskustva stečenog primjenom odredaba o računovodstvu po fer vrijednosti i uzimajući u obzir međunarodna kretanja u području računovodstva i, ako je to potrebno, podnosi prijedlog Europskom parlamentu i Vijeću s ciljem izmjene gore navedenih članaka.”

         Članak 3.
   Tekst članka 1. stavka 1. Direktive 86/635/EEZ zamjenjuje se slijedećim tekstom:

               „1.

               Članci 2. i 3., članak 4. stavci 1. i 3. do 5., članci 6., 7., 13. i 14., članak 15. stavci 3. i 4., članci 16. do 21., 29. do 35., 37. do 41., članak 42. prva rečenica, članci 42.a do 42.d, članak 45. stavak 1., članak 46. stavci 1. i 2., članci 48. do 50. i 50.a, članak 51. stavak 1., članci 56. do 59., 61. i 61.a Direktive 78/660/EEZ primjenjuju se na institucije koje se spominju u članku 2. ove Direktive, osim kada ova Direktiva predviđa drukčije. Međutim, članak 35. stavak 3., članci 36. i 37. i članak 39. stavci 1. do 4. ove Direktive ne primjenjuju se na aktivu i pasivu koje su vrednovane u skladu s odjeljkom 7.a Direktive 78/660/EEZ.”

         Članak 4.
   1.   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom do 1. siječnja 2004. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.
   Kada države članice donose ove mjere, te mjere prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
   2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnoga prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 5.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 27. rujna 2001.

            Za Europski parlament

            Predsjednica

         N. FONTAINE

            Za Vijeće

            Predsjednik

         C. PICQUÉ

      (1)  SL C 311, 31.10.2000., str. 1.

      (2)  SL C 268, 19.9.2000., str. 1.

      (3)  Mišljenje Europskog parlamenta od 15. svibnja 2001. (još nije objavljeno u Službenom listu) i Odluka Vijeća od 30. svibnja 2001.

      (4)  SL L 222, 14.8.1978., str. 11. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom 1999/60/EZ (SL L 162, 26.6.1999., str. 65.).

      (5)  SL L 193, 18.7.1983., str. 1. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Aktom o pristupanju iz 1994.

      (6)  SL L 372, 31.12.1986., str. 1.

      (7)  SL L 374, 31.12.1991., str. 7.


title: Direktiva Komisije 2014/88/EU оd 9. srpnja 2014. o izmjeni Direktive 2004/49/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u vezi sa zajedničkim sigurnosnim pokazateljima i zajedničkim metodama izračunavanja troškova nesreće  Tekst značajan za EGP

text:
               10.7.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 201/9

         DIREKTIVA KOMISIJE 2014/88/EU
   оd 9. srpnja 2014.
   o izmjeni Direktive 2004/49/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u vezi sa zajedničkim sigurnosnim pokazateljima i zajedničkim metodama izračunavanja troškova nesreće
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Direktivu 2004/49/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o sigurnosti željeznica Zajednice i izmjeni Direktive Vijeća 95/18/EZ o izdavanju dozvola za obavljanje usluga u željezničkom prijevozu i Direktive 2001/14/EZ o dodjeli željezničkog infrastrukturnog kapaciteta i ubiranju pristojbi za korištenje željezničke infrastrukture i dodjeli rješenja o sigurnosti (Direktiva o sigurnosti željeznice) (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   budući da:

               (1)

               U skladu s člankom 5. stavkom 1. Direktive 2004/49/EZ, države članice trebaju prikupljati informacije o zajedničkim sigurnosnim pokazateljima (CSI-jevima) kako bi se olakšala ocjena postizanja zajedničkih sigurnosnih ciljeva (CST-ova) te omogućilo praćenje općeg razvoja sigurnosti željeznice. U skladu s člankom 7. stavkom 3. Direktive, CST-ovima se trebaju definirati razine sigurnosti izražene u kriterijima prihvatljivog rizika za društvene rizike. Glavna bi svrha CSI-jeva bila mjerenje sigurnosne izvedbe i olakšavanje ocjene gospodarskog učinka CST-ova. Stoga je potrebno odmaknuti se od pokazatelja koji se odnose na troškove nesreća koje snose željeznice prema pokazateljima koji se odnose na gospodarski učinak nesreća na društvo.

               (2)

               Pripisivanje novčanih vrijednosti poboljšanoj sigurnosnoj izvedbi treba promatrati u kontekstu ograničenih proračunskih sredstava za aktivnosti javnog poretka. Stoga prednost treba dati inicijativama kojima se osigurava učinkovita raspodjela resursa.

               (3)

               Člankom 9. Uredbe (EZ) br. 881/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (2) Europska agencija za željeznice (Agencija) ovlaštena je uspostaviti mrežu s tijelima nadležnima za sigurnost (kako je definirano u članku 3. Direktive 2004/49/EZ) i s državnim tijelima nadležnima za istrage u svrhu određivanja sadržaja CST-ova navedenih u Prilogu I. Direktivi 2004/49/EZ. Agencija je 10. prosinca 2013. dala preporuku o reviziji Priloga I. (ERA-REC-08-2013).

               (4)

               Prilog I. Direktivi 2004/49/EZ potrebno je stoga izmijeniti na odgovarajući način.

               (5)

               Mjere predviđene ovom Direktivom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog u skladu s člankom 27. stavkom 1. Direktive 2004/49/EZ,

         DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Prilog I. Direktivi 2004/49/EZ zamjenjuje se tekstom iz priloga ovoj Direktivi.
   Članak 2.
   1.   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije 30. srpnja 2015. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba.
   Kada države članice donose ove odredbe, te odredbe prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Države članice određuju načine tog upućivanja.
   2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   3.   Obveze prenošenja ove Direktive u nacionalno zakonodavstvo i njezine provedbe ne primjenjuju se na Republiku Cipar i Republiku Maltu dok se na njihovu državnom području ne uspostavi željeznički sustav.
   Članak 3.
   Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Članak 4.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 9. srpnja 2014.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  SL L 164, 30.4.2004., str. 44.

      (2)  Uredba (EZ) br. 881/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o osnivanju Europske agencije za željeznice (Uredba o Agenciji) (SL L 164, 30.4.2004., str. 1.)

      PRILOG
      „
            PRILOG I.
            Zajednički sigurnosni pokazatelji
            Tijela nadležna za sigurnost definirana u članku 3. točki (g) svake godine izvješćuju o zajedničkim sigurnosnim pokazateljima (CSI-jevima).
            Ako se podnose pokazatelji koji se odnose na aktivnosti iz članka 2. stavka 2. točaka (a) i (b), njih treba prikazati odvojeno.
            Ako se nakon podnošenja izvješća utvrde nove činjenice ili pogreške, tijelo nadležno za sigurnost prvom će odgovarajućom prilikom, a najkasnije u sljedećem godišnjem izvješću izmijeniti ili ispraviti pokazatelje za određenu godinu.
            Zajedničke definicije za CSI-jeve i metode izračunavanja gospodarskog učinka nesreća navedene su u Dodatku.
            1.   Pokazatelji koji se odnose na nesreće

                        1.1.

                        Ukupan i relativan broj (prema vlak-kilometrima) teških nesreća i raščlamba na sljedeće vrste nesreća:

                                    —

                                    sudar vlaka s pružnim vozilom,

                                    —

                                    sudar vlaka s preprekom unutar slobodnog profila,

                                    —

                                    iskliznuće vlaka,

                                    —

                                    nesreća na željezničko-cestovnom prijelazu, uključujući nesreću u kojoj sudjeluju pješaci na željezničko-cestovnom prijelazu te dodatna raščlamba za pet vrsta željezničko-cestovnih prijelaza definiranih u točki 6.2.,

                                    —

                                    nesreća osoba koje uključuju željezničko vozilo u pokretu, osim samoubojstava i pokušaja samoubojstva,

                                    —

                                    požar u željezničkom vozilu,

                                    —

                                    ostalo.

                              O svakoj se teškoj nesreći izvješćuje prema vrsti primarne nesreće, čak i ako su posljedice sekundarne nesreće ozbiljnije (npr. požar nakon iskliznuća vlaka).

                        1.2.

                        Ukupan i relativan broj (prema vlak-kilometrima) teško ozlijeđenih i smrtno stradalih osoba prema vrsti nesreće, podijeljen u sljedeće kategorije:

                                    —

                                    putnici (također u odnosu na ukupan broj putničkih kilometara i putničkih vlak-kilometara),

                                    —

                                    zaposlenici ili izvođači,

                                    —

                                    korisnici željezničko-cestovnih prijelaza,

                                    —

                                    neovlaštene osobe,

                                    —

                                    druge osobe na peronu,

                                    —

                                    druge osobe izvan perona.

                  2.   Pokazatelji koji se odnose na opasne tvari

            Ukupan i relativan broj (prema vlak-kilometrima) nesreća kod željezničkog prijevoza opasnih tvari, podijeljen na sljedeće kategorije:

                        —

                        nesreće u kojima sudjeluje najmanje jedno željezničko vozilo koje prevozi opasne tvari, kako je definirano u Dodatku,

                        —

                        broj takvih nesreća u kojima je došlo do ispuštanja opasnih tvari.

                  3.   Pokazatelji koji se odnose na samoubojstva

            Ukupan i relativan broj (prema vlak-kilometrima) samoubojstava i pokušaja samoubojstva
            4.   Pokazatelji koji se odnose na pretkazivače nesreća

            Ukupan i relativan broj (prema vlak-kilometrima) pretkazivača nesreća i raščlamba na sljedeće vrste pretkazivača:

                        —

                        slomljene tračnice,

                        —

                        izbacivanja i druge deformacije kolosijeka,

                        —

                        ispad signalizacije u nesigurno stanje,

                        —

                        prolazak pokraj signala kojim se zabranjuje daljnja vožnja uz prolazak opasne točke,

                        —

                        prolazak pokraj signala kojim se zabranjuje daljnja vožnja bez prolaska opasne točke,

                        —

                        slomljen kotač na željezničkom vozilu u prometu,

                        —

                        slomljena osovina na željezničkom vozilu u prometu.

                  Potrebno je izvijestiti o svim pretkazivačima nesreća, kako o onima koji za posljedicu imaju nesreću, tako i o onima koji je nemaju. (O pretkazivačima koji za posljedicu imaju tešku nesreću izvješćuje se i prema pokazateljima koji se odnose na pretkazivače; o pretkazivačima koji za posljedicu nemaju tešku nesreću izvješćuje se samo prema pokazateljima koji se odnose na pretkazivače).
            5.   Pokazatelji za izračunavanje gospodarskog učinka nesreća

            Ukupno u eurima i relativno (prema vlak-kilometrima):

                        —

                        broj smrtno stradalih osoba i teških ozljeda pomnožen s vrijednošću sprečavanja stradavanja (VPC),

                        —

                        troškovi štete po okoliš,

                        —

                        troškovi materijalne štete na željezničkim vozilima ili infrastrukturi,

                        —

                        troškovi kašnjenja kao posljedice nesreća.

                  Tijela nadležna za sigurnost izvješćuju o gospodarskom učinku teških nesreća.
            VPC je vrijednost koju društvo pripisuje sprečavanju stradavanja i kao takva nije referentna u slučaju nadoknade štete između sudionika u nesrećama.
            6.   Pokazatelji koji se odnose na tehničku sigurnost infrastrukture i njezinu provedbu

                        6.1.

                        Postotak pruga koje imaju sustave za zaštitu vlakova (TPS-ove) u radu i postotak vlak-kilometara gdje se koriste ugrađeni TPS-ovi, ako ti sustavi pružaju:

                                    —

                                    upozorenje,

                                    —

                                    upozorenje i automatsko zaustavljanje,

                                    —

                                    upozorenje i automatsko zaustavljanje i nepostojani nadzor brzine,

                                    —

                                    upozorenje i automatsko zaustavljanje i postojani nadzor brzine.

                        6.2.

                        Broj željezničko-cestovnih prijelaza (ukupan, po kilometru pruge i kolosiječnom kilometru) prema sljedećih pet vrsta:

                                    (a)

                                    pasivni (nezaštićeni) željezničko-cestovni prijelaz

                                    (b)

                                    aktivni (zaštićeni) željezničko-cestovni prijelaz:

                                                i.

                                                ručni,

                                                ii.

                                                automatski s upozorenjem korisnika,

                                                iii.

                                                automatski sa zaštitom korisnika,

                                                iv.

                                                sa zaštitom pruge.

            Dodatak
            Zajedničke definicije za CSI-jeve i metode izračunavanja gospodarskog učinka nesreća
            1.   Pokazatelji koji se odnose na nesreće

            1.1.   ‚Teška nesreća’ znači svaka nesreća u kojoj sudjeluje najmanje jedno željezničko vozilo u pokretu, a koja za posljedicu ima najmanje jednu smrtno stradalu ili teško ozlijeđenu osobu, ili znatnu štetu na željezničkim vozilima, tračnicama, drugim postrojenjima ili u okolišu, ili velike smetnje u prometu, osim nesreća u radionicama, skladištima i spremištima;
            1.2.   ‚znatna šteta na željezničkim vozilima, tračnicama, drugim postrojenjima ili u okolišu’ znači šteta koja odgovara iznosu od 150 000 eura ili više;
            1.3.   ‚velike smetnje u prometu’ znači obustavljanje usluga prijevoza vlakom na glavnoj željezničkoj pruzi u trajanju od šest sati ili dulje;
            1.4.   ‚vlak’ znači jedno ili više željezničkih vozila koje vuče jedna ili više lokomotiva ili motornih vagona ili jedan motorni vagon koji vozi sam, pod određenim brojem ili posebnom oznakom, od određene početne točke do određene završne točke, uključujući vučno vozilo odnosno lokomotivu koja vozi sama;
            1.5.   ‚sudar vlaka sa željezničkim vozilom’ znači udar dijela jednog vlaka u prednji, stražnji ili bočni dio drugog vlaka, željezničkog vozila ili ranžirnog željezničkog vozila;
            1.6.   ‚sudar vlaka s preprekom unutar slobodnog profila’ znači udar dijela vlaka u objekte koji su pričvršćeni za prugu ili se privremeno nalaze na njoj ili u njezinoj blizini (osim na željezničko-cestovnim prijelazima, ako su tijekom prelaska ispali iz vozila ili ih je izgubio korisnik), uključujući udar u kontaktnu mrežu;
            1.7.   ‚iskliznuće vlaka’ znači svaki slučaj kada najmanje jedan kotač vlaka ispadne s tračnice;
            1.8.   ‚nesreća na željezničko-cestovnom prijelazu’ znači svaka nesreća na željezničko-cestovnim prijelazima u kojoj sudjeluje najmanje jedno željezničko vozilo te jedno ili više vozila koja prelaze preko prijelaza, drugi korisnici prijelaza, kao što su pješaci, ili drugi objekti koji se privremeno nalaze na pruzi ili u njezinoj blizini, ako su ispali iz vozila ili su ih izgubili korisnici tijekom prelaska preko prijelaza;
            1.9.   ‚nesreća osoba koje uključuju željezničko vozilo u pokretu’ znači nesreća koju doživi jedna ili više osoba kada ih udari željezničko vozilo ili predmet koji je pričvršćen na vozilo ili se s njega otkvačio, što uključuje osobe koje su ispale iz željezničkih vozila kao i osobe koje su pale ili su ih udarili nepričvršćeni predmeti tijekom putovanja u vozilima;
            1.10.   ‚požar u željezničkom vozilu’ znači požar ili eksplozija u željezničkom vozilu (uključujući i njegov teret) tijekom vožnje između odlaznog kolodvora i odredišta, uključujući i razdoblja stajanja na odlaznom kolodvoru, odredištu ili međustajalištima, kao i tijekom razdoblja ranžiranja;
            1.11.   ‚ostalo (nesreća)’ znači svaka nesreća osim sudara vlaka sa željezničkim vozilom, sudara vlaka s preprekom unutar slobodnog profila, iskliznuća vlaka, nesreće na željezničko-cestovnom prijelazu, nesreće osoba koje uključuju željezničko vozilo u pokretu ili požar u željezničkom vozilu;
            1.12.   ‚putnici’ znači sve osobe, osim članova posade vlaka, koje putuju željeznicom uključujući, isključivo za potrebe statističkih podataka o nesrećama, putnike koji se pokušavaju ukrcati na vlak ili iskrcati s vlaka koji je u pokretu;
            1.13.   ‚zaposlenici ili izvođači’ znači sve osobe čije je zaposlenje povezano sa željeznicom i koje se u trenutku nesreće nalaze na radnom mjestu, uključujući osoblje izvoditelja, samozaposlene izvođače, osoblje vlaka i osobe koje rukuju željezničkim vozilima i postrojenjima infrastrukture;
            1.14.   ‚korisnici željezničko-cestovnih prijelaza’ znači sve osobe koje koriste prijelaz radi prelaženja željezničke pruge bilo kojim prijevoznim sredstvom ili pješice;
            1.15.   ‚neovlaštene osobe’ znači sve osobe koje se nalaze na objektima željeznice gdje je nazočnost zabranjena, osim korisnika željezničko-cestovnih prijelaza;
            1.16.   ‚druge osobe na peronu’ znači sve osobe na željezničkom peronu koje nisu definirane kao‚putnici’‚zaposlenici ili izvođači’‚korisnici željezničko-cestovnih prijelaza’‚druge osobe izvan perona’ ili‚neovlaštene osobe’;
            1.17.   ‚druge osobe izvan perona’ znači sve osobe koje nisu na peronu i nisu definirane kao‚putnici’‚zaposlenici ili izvođači’‚korisnici željezničko-cestovnih prijelaza’‚druge osobe na peronu’ ili‚neovlaštene osobe’;
            1.18.   ‚smrtni slučaj (smrtno stradala osoba)’ znači svaka osoba koja je od posljedica nesreće preminula odmah ili u roku od 30 dana, osim u slučaju samoubojstva;
            1.19.   ‚teška ozljeda (teško ozlijeđena osoba)’ znači svaka ozlijeđena osoba koja je zbog nesreće boravila u bolnici dulje od 24 sata, osim u slučaju pokušaja samoubojstva.
            2.   Pokazatelji koji se odnose na opasne tvari

            2.1.   ‚Nesreća kod željezničkog prijevoza opasnih tvari’ znači svaka nesreća ili poremećaj koji je potrebno prijaviti u skladu s RID-om (1)/ADR-om, odjeljkom 1.8.5.;
            2.2.   ‚opasne tvari’ znači one tvari i proizvodi čiji je prijevoz zabranjen RID-om, ili dopušten samo pod uvjetima propisanim u njemu.
            3.   Pokazatelji koji se odnose na samoubojstva

            3.1.   ‚Samoubojstvo’ znači čin namjernog samoozljeđivanja čija je posljedica smrt, kako ga je zabilježilo i razvrstalo nadležno nacionalno tijelo;
            3.2.   ‚pokušaj samoubojstva’ znači čin namjernog samoozljeđivanja čija je posljedica teška ozljeda.
            4.   Pokazatelji koji se odnose na pretkazivače nesreća

            4.1.   ‚Slomljena tračnica’ znači svaka tračnica koja je podijeljena na dva ili više dijelova ili svaka tračnica s koje se odvojio komad metala, a što je prouzročilo slobodan prostor na voznoj površini duži od 50 mm i dublji od 10 mm;
            4.2.   ‚izbacivanje ili druge deformacije kolosijeka’ znači sva oštećenja koja se odnose na neprekinutost i geometriju kolosijeka, zbog kojih je kolosijek potrebno zatvoriti ili odmah ograničiti dopuštenu brzinu;
            4.3.   ‚ispad signalizacije u nesigurno stanje’ znači svaki ispad signalno-sigurnosnog sustava (na infrastrukturi ili željezničkim vozilima) čija je posljedica pokazivanje manje ograničavajućih signalnih informacija od zahtijevanih;
            4.4.   ‚prolazak pokraj signala kojim se zabranjuje daljnja vožnja uz prolazak opasne točke’ znači svaka situacija kada bilo koji dio vlaka nastavi vožnju izvan dopuštenog kretanja i prođe opasnu točku;
            4.5.   ‚prolazak pokraj signala kojim se zabranjuje daljnja vožnja bez prolaska opasne točke’ znači svaka situacija kada bilo koji dio vlaka nastavi vožnju izvan dopuštenog kretanja, ali ne prođe opasnu točku.
            Nedopušteno kretanje iz točaka 4.4. i 4.5. znači prolazak:

                        —

                        pokraj svjetlosnog signala u boji ili likovnog signala uz prugu kojima se upozorava na opasnost ili pokazuje naredba STOJ, kada sustav za zaštitu vlakova (TPS) nije u funkciji,

                        —

                        kraja dopuštenog sigurnog kretanja koje je utvrđeno u TPS-u,

                        —

                        pokraj točke koja je priopćena pisanim ili usmenim odobrenjem utvrđenim u propisima,

                        —

                        pokraj ploče sa znakom obveznog zaustavljanja (ublaživači udarca nisu uključeni) ili ručnih signala.

                  Slučajevi kada vozila bez priključene vučne jedinice ili nezaposjednuti vlak prođu pokraj signala kojim se zabranjuje daljnja vožnja nisu uključeni. Nisu uključeni ni slučajevi gdje signal iz bilo kojeg razloga pravovremeno ne ukaže na zabranu daljnje vožnje i time omogući strojovođi da zaustavi vlak prije signala.
            Tijela nadležna za sigurnost mogu odvojeno izvješćivati o četiri indeksa nedopuštenog kretanja iz alineja ove točke, a moraju izvijestiti najmanje o zbirnom pokazatelju koji sadržava podatke o sva četiri indeksa pokazatelja.
            4.6.   ‚slomljen kotač na željezničkom vozilu u prometu’ znači lom koji utječe na kotač i stvara rizik od nesreće (iskliznuća ili sudara);
            4.7.   ‚slomljena osovina na željezničkom vozilu u prometu’ znači lom koji utječe na osovinu i stvara rizik od nesreće (iskliznuća ili sudara).
            5.   Zajedničke metodologije za izračunavanje gospodarskog učinka nesreća

            5.1.   Vrijednost sprečavanja stradavanja (VPC) sastoji se od:

                        (1)

                        vrijednosti sigurnosti per se: vrijednosti spremnosti na plaćanje (WTP-a) na temelju studija navedenih preferencija, koje su provedene u državama članicama na koje se primjenjuju;

                        (2)

                        izravnih i neizravnih gospodarskih troškova: vrijednosti troškova procijenjenih u državi članici, koji se sastoje od:

                                    —

                                    troškova liječenja i oporavka,

                                    —

                                    sudskih troškova, troškova policije, privatnih istraga o sudaru, troškova službe za hitne slučajeve, te administrativnih troškova osiguranja,

                                    —

                                    gubitaka u proizvodnji: vrijednost koje su za društvo mogle imati robe i usluge koje je osoba mogla proizvesti ili pružiti da se nesreća nije dogodila.

                  Pri izračunu troškova stradavanja, smrtni slučajevi i teške ozljede razmatraju se zasebno (različiti VPC-ovi za smrtne slučajeve i za teške ozljede).
            5.2.   Zajednička načela za ocjenu vrijednosti sigurnosti per se i izravnih/neizravnih gospodarskih troškova:
            Za vrijednost sigurnosti per se, ocjena jesu li raspoložive procjene odgovarajuće ili ne temelji se na sljedećim razmatranjima:

                        —

                        procjene se odnose na sustav za vrednovanje smanjivanja rizika od smrtnosti u sektoru prometa i slijede pristup vrijednosti spremnosti na plaćanje (WTP-a) u skladu s metodama navedenih preferencija,

                        —

                        uzorak ispitanika korišten za vrijednosti reprezentativan je za dotično stanovništvo. Uzorak naročito mora odražavati raspodjelu prema dobi/dohotku zajedno s ostalim mjerodavnim društveno-gospodarskim/demografskim značajkama stanovništva,

                        —

                        metoda za dobivanje vrijednosti WTP-a: anketa mora biti sastavljena tako da su pitanja jasna/razumljiva ispitanicima.

                  Izravni i neizravni gospodarski troškovi procjenjuju se na temelju stvarnih troškova koje snosi društvo.
            5.3.   Definicije
            5.3.1.   ‚Troškovi štete po okoliš’ znači troškovi koje moraju pokriti željeznički prijevoznici i upravitelji infrastrukture, a koji se procjenjuju na temelju njihova iskustva, kako bi se oštećeno područje ponovno vratilo u stanje prije željezničke nesreće.
            5.3.2.   ‚Troškovi materijalne štete na željezničkim vozilima ili infrastrukturi’ znači troškovi osiguravanja novih željezničkih vozila ili infrastrukture, koji imaju jednaku funkcionalnost i tehničke parametre kao nepovratno oštećeni, te trošak ponovne uspostave stanja željezničkih vozila ili infrastrukture u stanje prije nesreće, koje ocjenjuju željeznički prijevoznici i upravitelji infrastrukture na temelju svojega iskustva, uključujući i troškove povezane sa zakupom željezničkih vozila zbog neraspoloživosti oštećenih vozila.
            5.3.3.   ‚Trošak kašnjenja kao posljedice nesreća’ znači novčana vrijednost kašnjenja koje su pretrpjeli korisnici željezničkog prijevoza (putnici i korisnici prijevoza tereta) kao posljedicu nesreća, a izračunava se prema sljedećem modelu:

               VT = novčana vrijednost uštede vremena putovanja

               Vrijednost vremena za putnike u vlaku (po satu)

            VTP = [VT poslovnih putnika]*[prosječni postotak poslovnih putnika godišnje] + [VT putnika koji ne putuju poslom]*[prosječni postotak putnika koji ne putuju poslom godišnje]
            VTP se mjeri u eurima po putniku po satu
            ‚Poslovni putnik’ znači putnik koji putuje u vezi sa svojim profesionalnim djelatnostima, isključujući putovanje na posao i s posla.

               Vrijednost vremena za teretni vlak (po satu)

            VTF = [VT teretnih vlakova]*[(tonski kilometar)/(vlak-kilometar)]
            VTF se mjeri u eurima po toni tereta po satu
            Prosječni broj tona tereta prevezenog vlakom u jednoj godini = (tonski kilometar)/(vlak-kilometar)

               CM = trošak jedne minute kašnjenja vlaka

               Putnički vlak

            CMP = K1 * (VTP/60) * [(putnički kilometar)/(vlak-kilometar)]
            Prosječan broj putnika po vlaku u jednoj godini = (putnički kilometar)/(vlak-kilometar)

               Teretni vlak

            CMF = K2 * (VTF/60)
            Faktori K1 i K2 su između vrijednosti vremena i vrijednosti kašnjenja, kako je procijenjeno u studijama navedenih preferencija, kako bi se u obzir uzelo da se vrijeme izgubljeno zbog kašnjenja smatra znatno negativnijim od uobičajenog vremena putovanja.
            Troškovi kašnjenja zbog nesreće = CMP * (minute kašnjenja putničkih vlakova) + CMF * (minute kašnjenja teretnih vlakova).

               Područje primjene modela

            Troškovi kašnjenja izračunavaju se za teške nesreće kako slijedi:

                        —

                        stvarna kašnjenja na željezničkim prugama na kojima su se dogodile nesreće, mjereno na krajnjim postajama

                        —

                        stvarna kašnjenja ili, ako to nije moguće, procijenjena kašnjenja na ostalim zahvaćenim prugama.

                  6.   Pokazatelji koji se odnose na tehničku sigurnost infrastrukture i njezinu provedbu

            6.1.   ‚Sustav za zaštitu vlakova (TPS)’ znači sustav koji pomaže osigurati poštovanje signala i ograničenja brzine.
            6.2.   ‚Ugrađeni sustavi’ znači sustavi koji pomažu strojovođi da poštuje pružnu signalizaciju i signalizaciju u upravljačnici i time osiguravaju zaštitu opasnih mjesta i provođenje ograničenja brzine. Ugrađeni TPS-ovi opisani su kako slijedi:

                        (a)

                        Upozorenje, kojim se pruža automatsko upozorenje vozača.

                        (b)

                        Upozorenje i automatsko zaustavljanje, kojim se pruža automatsko upozorenje strojovođi i automatsko zaustavljanje pri prolasku signala kojim se zabranjuje daljnja vožnja.

                        (c)

                        Upozorenje i automatsko zaustavljanje i nepostojani nadzor brzine, kojim se pruža osiguranje opasnih mjesta, gdje‚nepostojani nadzor brzine’ znači nadzor brzine na određenim mjestima (uređajima za ograničavanje brzine) kod prilaza signalu.

                        (d)

                        Upozorenje i automatsko zaustavljanje i postojani nadzor brzine, kojim se pruža osiguranje opasnih mjesta i stalni nadzor ograničenja brzine pruge, gdje‚stalni nadzor brzine’ znači stalno navođenje i provođenje najveće dopuštene ciljne brzine na svim dijelovima pruge.

                  Tip (d) smatra se sustavom automatske zaštite vlaka (ATP).
            6.3.   ‚željezničko-cestovni prijelaz’ znači svako križanje u razini između ceste ili prolaza i željezničke pruge koje odredi upravitelj infrastrukture i koje je otvoreno javnim ili privatnim korisnicima. Prolazi između perona na kolodvorima su isključeni, kao i prolazi preko kolosijeka koji su namijenjeni isključivo zaposlenicima.
            6.4.   ‚cesta’ znači, za potrebe statističkih podataka o nesrećama, svaka javna ili privatna cesta, ulica ili autocesta, uključujući susjedne pješačke i biciklističke trake.
            6.5.   ‚prolaz’ znači bilo koji put, osim ceste, namijenjen prolasku osoba, životinja, vozila ili strojeva.
            6.6.   ‚pasivni željezničko-cestovni prijelazi’ znači željezničko-cestovni prijelaz bez ikakva sustava upozorenja ili zaštite koji se aktivira kada prijelaz preko njega nije siguran za korisnike.
            6.7.   ‚aktivni željezničko-cestovni prijelaz’ znači željezničko-cestovni prijelaz na kojemu su njegovi korisnici zaštićeni od nailazećeg vlaka ili su na njega upozoreni aktiviranjem naprava kad prelazak preko prijelaza nije siguran za korisnika.

                        —

                        Zaštita upotrebom fizičkih naprava uključuje:

                                    —

                                    branike ili polubranike,

                                    —

                                    brklje.

                        —

                        Upozorenje korištenjem ugrađene opreme na željezničko-cestovnim prijelazima:

                                    —

                                    vidljive naprave: svjetla,

                                    —

                                    zvučne naprave: zvona, trube, sirene itd.

                  Aktivni željezničko-cestovni prijelazi razvrstani su kako slijedi:

                        (a)

                        Ručni: željezničko-cestovni prijelaz na kojemu zaštitu korisnika ili upozorenje ručno aktivira zaposlenik željeznice.

                        (b)

                        Automatski s upozorenjem korisnika: željezničko-cestovni prijelaz kod kojeg upozorenje aktivira nadolazeći vlak.

                        (c)

                        Automatski sa zaštitom korisnika: željezničko-cestovni prijelaz kod kojeg zaštitu korisnika aktivira nadolazeći vlak. To uključuje željezničko-cestovni prijelaz sa zaštitom i upozorenjem korisnika.

                        (d)

                        Sa zaštitom pruge: željezničko-cestovni prijelaz kod kojeg signal ili drugi sustav zaštite vlakova dopušta prolazak vlaka samo ako je željezničko-cestovni prijelaz zaštićen i prohodan.

                  7.   Definicije mjernih jedinica

            7.1.   ‚Vlak-kilometar’ je mjerna jedinica koja predstavlja kretanje vlaka na udaljenosti od jednog kilometra. Udaljenost koja se koristi stvarno je prijeđena udaljenost, ako je raspoloživa; inače se koristi standardna udaljenost mreže između mjesta polaska i odredišta. U obzir se uzima samo udaljenost na državnom području države izvjestiteljice.
            7.2.   ‚Putnički kilometar’ je mjerna jedinica koja predstavlja prijevoz jednog putnika željeznicom na udaljenosti od jednog kilometra. U obzir se uzima samo udaljenost na državnom području države izvjestiteljice.
            7.3.   ‚Kilometar pruge’ je u kilometrima izmjerena duljina željezničke mreže u državama članicama, čije je područje primjene utvrđeno u članku 2. Kod željezničkih pruga s više kolosijeka računa se samo udaljenost između mjesta polaska i odredišta.
            7.4.   ‚Kolosiječni kilometar’ je u kilometrima izmjerena duljina željezničke mreže u državama članicama, čije je područje primjene utvrđeno u članku 2. Računa se svaki kolosijek željezničke pruge s više kolosijeka.
         ”

         (1)  RID, Odredbe koje se odnose na međunarodni prijevoz opasnih tvari željeznicom, kako su donesene Direktivom 2008/68/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. rujna 2008. o kopnenom prijevozu opasnih tvari (SL L 260, 30.9.2008., str. 13.)


title: 88/361/EEZ: Direktiva Vijeća od 24. lipnja 1988. za provedbu članka 67. Ugovora

text:
               10/Sv. 003

               HR

               Službeni list Europske unije

               7

         31988L0361

               L 178/5

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               24.06.1988.

      DIREKTIVA VIJEĆA

   od 24. lipnja 1988.
   za provedbu članka 67. Ugovora
   (88/361/EEZ)
   VIJEĆE EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice, a posebno njegov članak 69. i članak 70. stavak 1.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije, koji je podnesen nakon savjetovanja s Monetarnim odborom (1),
   uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (2),
   budući da članak 8a. Ugovora određuje da unutarnje tržište obuhvaća područje bez unutarnjih granica na kojem se osigurava slobodno kretanje kapitala, ne dovodeći u pitanje ostale odredbe Ugovora;
   budući da bi države članice trebale moći poduzeti mjere koje su neophodne za reguliranje likvidnosti banaka; budući da bi se te mjere trebale ograničiti za tu namjenu;
   budući da bi države članice trebale, ako je potrebno, imati mogućnost za poduzimanje mjera za ograničavanje kratkoročnog kretanja kapitala, privremeno i u okviru odgovarajućih postupaka Zajednice, koje bi, čak i u slučajevima kad ne postoji značajna divergencija u gospodarskim osnovama, moglo ozbiljno narušiti vođenje njihovih monetarnih i tečajnih politika;
   budući da se u interesu transparentnosti preporučuje navesti opseg prijelaznih mjera, u skladu s modalitetima određenim u ovoj Direktivi, usvojenih za Kraljevinu Španjolsku i Portugalsku Republiku Aktom o pristupanju iz 1985. u području kretanja kapitala;
   budući da Kraljevina Španjolska i Portugalska Republika mogu, na temelju odredbi članaka 61. do 66., odnosno članaka 222. do 232. Akta o pristupanju iz 1985., odgoditi liberalizaciju određenih kretanja kapitala, odstupajući od obveza propisanih Prvom Direktivom Vijeća od 11. svibnja 1960. za provedbu članka 67. Ugovora (3), kako je zadnje izmijenjena Direktivom 86/566/EEZ (4); budući da Direktiva 86/566/EEZ također omogućava primjenu prijelaznih dogovora u korist tih dviju država članica vezano uz njihovu obvezu liberalizacije kretanja kapitala; budući da je primjereno da te dvije države članice imaju mogućnost odgode primjene novih obaveza za liberalizaciju koje proizlaze iz ove Direktive;
   budući da se Helenska Republika i Irska suočavaju, iako u različitim razmjerima, s teškoćama u platnoj bilanci i visokom razinom vanjske zaduženosti; budući da bi neposredna i potpuna liberalizacija kretanja kapitala u ove dvije države članice otežala daljnju primjenu mjera koje su poduzele za poboljšanje svojih vanjskih pozicija i za jačanje kapaciteta njihovih financijskih sustava s ciljem prilagodbe zahtjevima integriranog financijskog tržišta u Zajednici; budući da je prikladno, u skladu s člankom 8c. Ugovora, dati tim dvjema državama članicama, u svjetlu njihovih specifičnih okolnosti, dodatno vrijeme kako bi se uskladile s obvezama koje proizlaze iz ove Direktive;
   budući da bi potpuna liberalizacija kretanja kapitala u nekim državama članicama, a posebno u graničnim područjima, pogoršala situaciju na tržištu sekundarnih stambenih nekretnina; budući da na postojeće državno zakonodavstvo koje regulira kupnje te vrste ne treba utjecati stupanje na snagu ove Direktive;
   budući da bi trebalo iskoristiti vrijeme utvrđeno za stupanje na snagu ove Direktive kako bi se omogućilo Komisiji podnošenje prijedloga koji imaju za cilj otklanjanje ili smanjenje rizika narušavanja, utaje i izbjegavanja plaćanja poreza koji proizlaze iz raznolikosti nacionalnih sustava oporezivanja i kako bi se omogućilo Vijeću zauzimanje stava o tim prijedlozima;
   budući da, u skladu s člankom 70. stavkom 1. Ugovora, Zajednica nastoji postići najveći mogući stupanj liberalizacije vezano uz kretanje kapitala između svojih rezidenata i rezidenata trećih zemalja;
   budući da kratkoročna kretanja kapitala velikih razmjera u ili iz trećih zemalja mogu ozbiljno narušiti monetarni i financijski položaj država članica ili izazvati ozbiljne poremećaje na deviznim tržištima; budući da takva kretanja mogu štetno djelovati na koheziju Europskog monetarnog sustava, nesmetano poslovanje na unutarnjem tržištu i postupno ostvarenje ekonomske i monetarne unije; budući da je stoga prikladno stvoriti potrebne uvjete za usklađeno djelovanje država članica ako bi to bilo potrebno;
   budući da ova Direktiva zamjenjuje Direktivu Vijeća 72/156/EEZ od 21. ožujka 1972. o reguliranju međunarodnih tokova kapitala i neutralizaciji njihovih neželjenih efekata na domaću likvidnost (5); budući da bi Direktivu 72/156/EEZ u skladu s tim trebalo staviti izvan snage,
   DONIJELO JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   1.   Ne dovodeći u pitanje sljedeće odredbe, države članice ukidaju ograničenja na kretanja kapitala između osoba rezidenata u državama članicama. Radi olakšanja primjene ove Direktive, kretanja kapitala klasificirana su u skladu s nomenklaturom u Prilogu 1.
   2.   Transferi koji se odnose na kretanja kapitala vrše se po istim tečajnim uvjetima kao i oni koji se koriste za plaćanja koja se odnose na tekuće transakcije.
   Članak 2.
   Države članice obavješćuju Vijeće guvernera središnjih banaka, Monetarni odbor i Komisiju o mjerama za reguliranje likvidnosti banaka koje imaju specifično djelovanje na kapitalne transakcije kreditnih institucija s nerezidentima, i to najkasnije do dana njihovog stupanja na snagu.
   Takve mjere ograničene su na mjere potrebne za domaću monetarnu regulaciju. Monetarni odbor i Vijeće guvernera središnjih banaka dostavljaju Komisiji svoja mišljenja o tom pitanju.
   Članak 3.
   1.   Kada kratkoročna kretanja kapitala iznimnog opsega u velikoj mjeri opterećuju devizna tržišta i dovode do ozbiljnih smetnji pri provođenju monetarne i tečajne politike države članice, što se posebno očituje u značajnim promjenama domaće likvidnosti, Komisija može, nakon savjetovanja s Monetarnim odborom i Vijećem guvernera središnjih banaka, odobriti državi članici poduzimanje, vezano uz kretanja kapitala navedena u Prilogu II., zaštitnih mjera čije uvjete i pojedinosti određuje Komisija.
   2.   Dotična država članica može zbog žurnosti sama poduzeti gore navedene zaštitne mjere ako su te mjere potrebne. Komisija i ostale države članice obavješćuju se o takvim mjerama najkasnije do dana stupanja na snagu. Komisija, nakon savjetovanja Monetarnog odbora i Vijeća guvernera središnjih banaka, odlučuje o tome smije li dotična država članica nastaviti s primjenom tih mjera ili treba li ih mijenjati ili ukinuti.
   3.   Odluke koje donosi Komisija na temelju stavaka 1. i 2., Vijeće može kvalificiranom većinom opozvati ili izmijeniti.
   4.   Razdoblje primjene zaštitnih mjera poduzetih u skladu s ovim člankom ne prelazi šest mjeseci.
   5.   Do 31. prosinca 1992. Vijeće ispituje, na temelju izvješća Komisije, nakon mišljenja Monetarnog odbora i Vijeća guvernera središnjih banaka, odgovaraju li odredbe ovog članka, što tiče njihovih načela i pojedinosti, zahtjevima čijem su zadovoljenju bile namijenjene.
   Članak 4.
   Ovom Direktivom ne dovodi se u pitanje pravo država članica na poduzimanje svih neophodnih mjera za sprečavanje kršenja njihovih zakona i propisa, između ostalog u području oporezivanja i bonitetnog nadzora financijskih institucija, ili utvrđivanja postupaka za prijavljivanje kretanja kapitala radi administrativnih ili statističkih informacija.
   Primjena navedenih mjera i postupaka ne smije dovesti do onemogućavanja kretanja kapitala koje se provodi u skladu s pravom Zajednice.
   Članak 5.
   Za Kraljevinu Španjolsku i Portugalsku Republiku opseg odredbi Akta o pristupanju iz 1985. u području kretanja kapitala naveden je u Prilogu III. u skladu s nomenklaturom kretanja kapitala iz Priloga I.
   Članak 6.
   1.   Države članice poduzimaju mjere potrebne za usklađenost s ovom Direktivom najkasnije do 1. srpnja 1990. One o tome odmah obavješćuju Komisiju. Također objavljuju, najkasnije do dana njihovog stupanja na snagu, bilo koje nove mjere ili izmjene odredbi koje reguliraju kretanja kapitala navedene u Prilogu I.
   2.   Kraljevina Španjolska i Portugalska Republika, ne dovodeći u pitanje članke 61. do 66. i članke 222. do 232. Akta o Pristupanju iz 1985. za te dvije države članice, i Helenska Republika i Irska mogu privremeno nastaviti s primjenom ograničenja na kretanja kapitala navedenih u Prilogu IV., pridržavajući se uvjeta i rokova utvrđenih u tom Prilogu.
   Ako prije isteka roka za liberalizaciju kretanja kapitala iz popisa III. i IV. Priloga IV., Portugalska Republika ili Helenska Republika smatra da nije u mogućnosti nastaviti s liberalizacijom, posebno zbog poteškoća u njenoj platnoj bilanci ili zbog nedovoljne prilagođenosti nacionalnog financijskog sustava, Komisija, na zahtjev jedne od dotičnih država članica, u suradnji s Monetarnim odborom, preispituje gospodarsko i financijsko stanje dotične države članice. Na temelju rezultata tog preispitivanja, Komisija predlaže Vijeću produljenje roka za liberalizaciju cijelog ili dijela odnosnog kretanja kapitala. To produljenje ne može biti dulje od tri godine. Vijeće postupa u skladu s postupkom utvrđenim u članku 69. Ugovora.
   3.   Kraljevina Belgija i Veliko Vojvodstvo Luksemburg mogu privremeno nastaviti upravljati dvojnim deviznim tržištem na temelju uvjeta i rokova utvrđenih u Prilogu V.
   4.   Sadašnje nacionalno zakonodavstvo, koje regulira kupnje sekundarnih stambenih nekretnina, može se primjenjivati sve dok Vijeće ne usvoji daljnje odredbe u ovom području u skladu s člankom 69. Ugovora. Ova odredba ne utječe na primjenu ostalih odredbi prava Zajednice.
   5.   Komisija do 31. prosinca 1988. podnosi Vijeću prijedloge čiji je cilj uklanjanje ili smanjenje rizika narušavanja, utaje i izbjegavanja poreza koji proizlaze iz raznolikosti nacionalnih sustava za oporezivanje štednih uloga i za kontrolu primjene tih sustava.
   Vijeće daje mišljenje o navedenim prijedlozima Komisije do 30. lipnja 1989. Sve porezne odredbe Zajednice usvajaju se jednoglasno, u skladu s Ugovorom.
   Članak 7.
   1.   U postupanju s transferima koji se odnose na kretanja kapitala u ili iz trećih zemalja, države članice nastoje postići jednak stupanj liberalizacije poput onog koji se primjenjuje na poslovanje s rezidentima ostalih država članica, uz poštovanje ostalih odredbi ove Direktive.
   Odredbe prethodnog podstavka ne dovode u pitanje primjenu domaćih propisa ili primjenu prava Zajednice na treće zemlje, posebno uzajamnih uvjeta koji se odnose na poslovanje koje uključuje poslovni nastan, pružanje financijskih usluga i uvrštavanje vrijednosnih papira na tržišta kapitala.
   2.   Kada kratkoročna kretanja kapitala velikih razmjera u ili iz trećih zemalja ozbiljno narušavaju domaće ili vanjsko monetarno ili financijsko stanje država članica, ili određenog broja država članica, ili uzrokuju ozbiljne napetosti u deviznim odnosima unutar Zajednice ili između Zajednice i trećih zemalja, države članice se međusobno savjetuju o mjerama koje treba poduzeti kako bi se ublažile takve poteškoće. Ta se savjetovanja održavaju unutar Vijeća guvernera središnjih banaka i Monetarnog odbora na inicijativu Komisije ili bilo koje države članice.
   Članak 8.
   Najmanje jednom godišnje Monetarni odbor ispituje stanje vezano za slobodno kretanje kapitala koje proizlazi iz primjene ove Direktive. To ispitivanje obuhvaća mjere koje se odnose na domaću regulaciju kreditnih, financijskih i monetarnih tržišta koja bi mogla imati poseban utjecaj na međunarodna kretanja kapitala i na sve ostale aspekte ove Direktive. Odbor obavješćuje Komisiju o rezultatima tog ispitivanja.
   Članak 9.
   Prva Direktiva od 11. svibnja 1960. i Direktiva 72/156/EEZ stavljaju se izvan snage s učinkom od 1. srpnja 1990.
   Članak 10.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Luxembourgu 24. lipnja 1988.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         M. BANGEMANN

      (1)  SL C 26, 1.2.1988., str. 1.

      (2)  Mišljenje od 17. lipnja 1988. (još nije objavljeno u Službenom listu).

      (3)  SL 43, 12.7.1960., str. 921/60.

      (4)  SL L 332, 26.11.1986., str. 22.

      (5)  SL L 91, 18.4.1972., str. 13.
   PRILOG I.
   NOMENKLATURA KRETANJA KAPITALA IZ ČLANKA 1. DIREKTIVE
   U ovoj nomenklaturi kretanja kapitala klasificirana su prema ekonomskoj prirodi aktive i pasive na koje se odnose, izraženo u nacionalnoj valuti ili u devizama.
   Kretanja kapitala navedena u ovoj nomenklaturi uključuju:

               —

               sve transakcije neophodne za kretanje kapitala: sklapanje i provedba transakcija i povezanih transfera. Transakcija se općenito provodi između rezidenata različitih država članica, iako ju u određenim kretanjima kapitala može provoditi samo jedna osoba za vlastiti račun (npr. prijenos imovine koja pripada emigrantima),

               —

               transakcije koje provode bilo koje fizičke ili pravne osobe (1), uključujući transakcije koje se odnose na aktivu ili pasivu država članica ili ostalu državnu administraciju i agencije, koje podliježu odredbama članka 68. stavka 3. Ugovora,

               —

               pristup gospodarskog subjekta svim financijskim tehnikama dostupnima na tržištu kojem se pristupa radi izvršavanja dotičnih transakcija. Na primjer, pojam stjecanja vrijednosnih papira i ostalih financijskih instrumenata ne obuhvaća samo promptne prijenose već i sve dostupne oblike poslovanja: terminske transakcije, transakcije s opcijama ili pravima, swapovi s drugom imovinom, itd. Isto tako, pojam transakcija po tekućim i depozitnim računima kod financijskih institucija uključuje ne samo otvaranje računa i polaganje sredstava na njih već i terminske devizne transakcije, bez obzira na to jesu li namijenjeni za pokrivanje tečajnog rizika ili zauzimanja otvorene devizne pozicije,

               —

               transakcije likvidacije ili prijenosa stvorene imovine, repatrijaciju primitaka od likvidacije (1) ili neposrednu upotrebu tih primitaka u okviru obveza Zajednice,

               —

               transakcije otplate kredita ili zajmova.

         Ova nomenklatura nije zaključan popis za pojam kretanja kapitala – iz tog razloga postoji rubrika XIII – F. „Ostala kretanja kapitala – Razno”. Stoga je ne treba tumačiti ograničavajućom za područje načela potpune liberalizacije kretanja kapitala iz članka 1. Direktive.
   I. —   IZRAVNA ULAGANJA (1)

   1.   Osnivanje i širenje podružnica ili novih društava u vlasništvu samo one osobe koja je osigurala kapital, i potpuno preuzimanje postojećih društava.
   2.   Udjeli u novim ili postojećim društvima s ciljem uspostavljanja ili održavanja trajnih gospodarskih veza.
   3.   Dugoročni zajmovi s ciljem uspostavljanja ili održavanja trajnih gospodarskih veza.
   4.   Reinvestiranje dobiti s ciljem uspostavljanja trajnih gospodarskih veza.

      A —   Izravna ulaganja nerezidenata na nacionalnom državnom području
       (1)

      B —   Izravna ulaganja rezidenata u inozemstvu.
       (1)

   II. —   ULAGANJA U NEKRETNINE (nije uključeno pod točkom I.) (1)

      A —   Ulaganja nerezidenata u nekretnine na nacionalnom državnom području.

      B —   Ulaganja rezidenata u nekretnine u inozemstvu.

   III. —   TRANSAKCIJE VRIJEDNOSNIM PAPIRIMA KOJIMA SE UOBIČAJENO TRGUJE NA TRŽIŠTU KAPITALA (koje nisu uključene pod točkom I., IV. i V.)
   (a)   Dionice i ostali vrijednosni papiri s pravom sudjelovanja u dobiti
       (1).
   (b)   Obveznice
       (1).

      A —   Transakcije vrijednosnim papirima na tržištu kapitala

   1.   Stjecanje od strane nerezidenata domaćih vrijednosnih papira kojima se trguje na burzi (2).
   2.   Stjecanje od strane rezidenata inozemnih vrijednosnih papira kojima se trguje na burzi.
   3.   Stjecanje od strane nerezidenata domaćih vrijednosnih papira kojima se ne trguje na burzi (2).
   4.   Stjecanje od strane rezidenata inozemnih vrijednosnih papira kojima se ne trguje na burzi.
   B —   Uvrštenje vrijednosnih papira na tržište kapitala
       (2)

   (i)   Uvođenje na burzu
       (2).
   (ii)   Izdavanje i plasiranje na tržište kapitala (*).

   1.   Uvrštenje domaćih vrijednosnih papira na inozemno tržište kapitala.
   2.   Uvrštenje inozemnih vrijednosnih papira na domaće tržište kapitala.
   IV. —   TRANSAKCIJE UDJELIMA DRUŠTAVA ZA ZAJEDNIČKA ULAGANJA (2)

   (a)   Udjeli društava za zajednička ulaganja u vrijednosne papire kojima se uobičajeno trguje na tržištu kapitala (dionice, ostali vlasnički vrijednosni papiri i obveznice).
   (b)   Udjeli društava za zajednička ulaganja u vrijednosne papire ili instrumente kojima se uobičajeno trguje na tržištu novca.
   (c)   Udjeli društava za zajednička ulaganja u ostalu imovinu.

      A —   Transakcije udjelima društava za zajednička ulaganja.

   1.   Stjecanje od strane nerezidenata udjela nacionalnih društava kojima se trguje na burzi.
   2.   Stjecanje od strane rezidenata udjela inozemnih društava kojima se trguje na burzi.
   3.   Stjecanje od strane nerezidenata udjela nacionalnih društava kojima se ne trguje na burzi.
   4.   Stjecanje od strane rezidenata udjela inozemnih društava kojima se ne trguje na burzi.

      B —   Uvrštenje udjela društava za zajednička ulaganja na tržište kapitala.

   (i)   Uvođenje na burzu.

   (ii)   Izdavanje i plasiranje na tržište kapitala.

   1.   Uvrštenje udjela nacionalnih društava za zajednička ulaganja na inozemno tržište kapitala.
   2.   Uvrštenje udjela stranih društava za zajednička ulaganja na domaće tržište kapitala.
   V. —   TRANSAKCIJE VRIJEDNOSNIM PAPIRIMA I OSTALIM INSTRUMENTIMA KOJIMA SE UOBIČAJENO TRGUJE NA TRŽIŠTU NOVCA (2)

      A —   Transakcije vrijednosnim papirima i ostalim instrumentima na tržištu novca.

   1.   Stjecanje od strane nerezidenata vrijednosnih papira i instrumenata domaćeg tržišta novca.
   2.   Stjecanje od strane rezidenata vrijednosnih papira i instrumenata stranog tržišta novca.

      B —   Uvrštenje vrijednosnih papira i ostalih instrumenata na tržište novca

   (i)   Uvođenje na priznato tržište novca (*).

   (ii)   Izdavanje i plasiranje na priznato tržište novca.

   1.   Uvrštenje domaćih vrijednosnih papira i instrumenata na inozemno tržište novca.
   2.   Uvrštenje inozemnih vrijednosnih papira i instrumenata na domaće tržište novca.
   VI. —   TRANSAKCIJE PO TEKUĆIM I DEPOZITNIM RAČUNIMA KOD FINANCIJSKIH INSTITUCIJA (3)

      A —   Transakcije nerezidenata s domaćim financijskim institucijama

      B —   Transakcije rezidenata s inozemnim financijskim institucijama

   VII. —   KREDITI KOJI SE ODNOSE NA KOMERCIJALNE TRANSAKCIJE ILI NA PRUŽANJE USLUGA U KOJIMA SUDJELUJE REZIDENT (3)

   1.   Kratkoročni (manje od godinu dana).
   2.   Srednjoročni (od jedne do pet godina).
   3.   Dugoročni (pet ili više godina).

      A —   Krediti koje odobravaju nerezidenti rezidentima.

      B —   Krediti koje odobravaju rezidenti nerezidentima.

   VIII. —   FINANCIJSKI ZAJMOVI I KREDITI (nisu uključeni pod točkom I., VII. i XI.) (3)

   1.   Kratkoročni (manje od godinu dana).
   2.   Srednjoročni (od jedne do pet godina).
   3.   Dugoročni (pet ili više godina).

      A —   Zajmovi i krediti koje odobravaju nerezidenti rezidentima

      B —   Zajmovi i krediti koje odobravaju rezidenti nerezidentima

   IX. —   JAMSTVA, OSTALE GARANCIJE I PRAVO ZALOGA

      A —   Odobravaju nerezidenti rezidentima

      B —   Odobravaju rezidenti nerezidentima

   X. —   TRANSFERI ZA IZVRŠENJE UGOVORA O OSIGURANJU

      A —   Premije i isplate vezane za osiguranje života

   1.   Ugovori sklopljeni između domaćih društava za životno osiguranje i nerezidenata.
   2.   Ugovori sklopljeni između inozemnih društava za životno osiguranje i rezidenata.

      B —   Premije i isplate vezane za osiguranje kredita

   1.   Ugovori sklopljeni između domaćih društava za osiguranje kredita i nerezidenata.
   2.   Ugovori sklopljeni između inozemnih društava za osiguranje kredita i rezidenata.

      C —   Ostali transferi kapitala vezani uz ugovore o osiguranju.

   XI. —   KRETANJA OSOBNOG KAPITALA

      A —   Zajmovi

      B —   Pokloni i potpore

      C —   Mirazi

      D —   Nasljedstva i ostavštine

      E —   Namirenje dugova od strane imigranata u njihovoj prethodnoj državi boravka

      F —   Transferi imovine koju su osnovali rezidenti, u slučaju emigracije, u vrijeme nastana ili tijekom boravka u inozemstvu

      G —   Transferi štednje imigranata tijekom njihovog boravka, u njihove prethodne države boravka

   XII. —   FIZIČKI UVOZ I IZVOZ FINANCIJSKE IMOVINE

      A —   Vrijednosni papiri

      B —   Sredstva plaćanja bilo koje vrste

   XIII. —   OSTALA KRETANJA KAPITALA

      A —   Porez na imovinu umrlog

      B —   Odšteta (u slučajevima kad se može smatrati kapitalom)

      C —   Povrati u slučaju otkaza ugovora i povrati za nepotrebne uplate (u slučajevima kad se mogu smatrati kapitalom)

      D —   Autorske naknade: patenti, dizajni, trgovačke marke i izumi (prijenosi i transferi koji proizlaze iz prijenosa te vrste)

      E —   Transferi novca potrebnog za pružanje usluga (koji nisu uključeni pod točkom VI.)

      F —   Razno

   NAPOMENE ZA POJAŠNJENJE
   Samo za potrebe ove nomenklature i Direktive, sljedeći izrazi imaju sljedeća značenja:

      Izravna ulaganja

   Ulaganja svih vrsta od strane fizičkih osoba ili komercijalnih, industrijskih ili financijskih društava, koja služe za uspostavljanje ili održavanje trajnih ili izravnih veza između osoba koje osiguravaju kapital i poduzetnika ili društva kojem se kapital stavlja na raspolaganje s ciljem obavljanja gospodarske aktivnosti. Prema tome taj se koncept mora tumačiti u najširem smislu.
   Društva navedena pod točkom I.1. nomenklature uključuju pravno neovisna društva (društva kćeri u punom vlasništvu) i podružnice.
   Što se tiče društava spomenutih pod točkom I.2. nomenklature koja imaju status društva ograničenih dionicama, udjel ima karakter izravnog ulaganja kada paket dionica u vlasništvu fizičke osobe drugog društva li nekog drugog držatelja, omogućuje dioničaru, bilo u skladu s odredbama nacionalnog prava koje se odnose na društva ograničena dionicama ili na neki drugi način, da stvarno sudjeluje u upravljanju društvom ili u kontroli društva.
   Dugoročni najmovi s pravom sudjelovanja u dobiti, navedeni pod točkom I.3. nomenklature, znači zajmovi odobreni na razdoblje od više od pet godina koji se sklapaju s ciljem uspostavljanja ili održavanja trajnih gospodarskih veza. Glavni primjeri tih vrsta zajmova koji se mogu navesti su zajmovi koje odobrava određeno društvo svojim društvima kćerima ili društvima u kojima ima udjel i zajmovi koji su povezni dogovorom o podjeli dobiti. Zajmovi koje odobravaju financijske institucije s ciljem uspostavljanja ili održavanja trajnih gospodarskih veza također su uključeni u ovu kategoriju.

      Ulaganja u nekretnine

   Kupnja zgrada i zemljišta i izgradnja zgrada od strane privatnih osoba za stvaranje dobiti ili osobnu upotrebu. Ova kategorija također obuhvaća pravo na plodouživanje, olakšice i pravo na gradnju.

      Uvođenje na burzu ili na priznato tržište novca

   Uvrštenje za vrijednosne papire i ostale prenosive instrumente za trgovanje, u skladu s definiranom procedurom, bilo pod službenom ili neslužbenom kontrolom, na službeno priznatoj burzi ili na službeno priznatom segmentu tržišta novca.

      Vrijednosni papiri kojima se trguje na burzi (uvršteni i neuvršteni)

   Vrijednosni papiri čije trgovanje je pod kontrolom regulatornih tijela, a čije cijene se redovito objavljuju, bilo od službene burze (uvršteni vrijednosni papiri) ili od ostalih tijela povezanih s burzom – npr. odbori banaka (neuvršteni vrijednosni papiri).

      Izdavanje vrijednosnih papira ili ostalih prenosivih instrumenata

   Prodaja putem javne ponude.

      Plasiranje vrijednosnih papira i ostalih prenosivih instrumenata

   Izravna prodaja vrijednosnih papira od strane izdavatelja ili od strane konzorcija kojem je izdavatelj dao nalog za prodaju, bez davanja javne ponude.

      Domaći i strani vrijednosni papiri i ostali instrumenti

   Vrijednosni papiri prema državi u kojoj izdavatelj ima glavno mjesto poslovanja. Stjecanje od strane rezidenata domaćih vrijednosnih papira i ostalih instrumenata izdanih na inozemnom tržištu tretira se kao stjecanje inozemnih vrijednosnih papira.

      Dionice i ostale vrijednosni papiri participirajuće prirode

   Uključujući prava za upis novih izdanja dionica.

      Obveznice

   Prenosivi vrijednosni papiri s rokom dospijeća od dvije ili više godine od izdanja čija se kamata i uvjeti otplate glavnice i plaćanja kamata utvrđuju u vrijeme izdanja.

      Društvo za zajednička ulaganja

   Društva:

               —

               objekt kojih je zajedničko ulaganje prikupljenog kapitala u prijenosne vrijednosne papire ili ostalu imovinu, koja djeluju prema načelu podjele rizika, i

               —

               čiji se udjeli na zahtjev imatelja, u skladu s pravnim, ugovornim ili statutornim uvjetima koji ih reguliraju, mogu ponovno kupiti ili otkupiti, izravno ili neizravno, iz imovine tog društva. Aktivnosti koje poduzima društvo za zajednička ulaganja kako bi osiguralo da se burzovna vrijednost njenih udjela vlasništva značajno ne razlikuje od neto vrijednosti njihove imovine smatrat će se jednakim takvom otkupu ili ponovnoj kupnji.

         Takva društva mogu se osnivati bilo na temelju ugovornog prava (kao zajednički fondovi kojima upravljaju društva za upravljanje) ili uzajamnog prava (kao investicijski uzajamni fond s udjelima) ili prema statutu (kao investicijska društva).
   Za potrebe ove Direktive, „zajednički fondovi” također uključuju investicijske uzajamne fondove s udjelima.

      Vrijednosni papiri i ostali instrumenti kojima se uobičajeno trguje na tržištu novca

   Trezorski zapisi i ostali instrumenti kojima se trguje na tržištu novca.

      Trezorski zapisi i ostali prenosivi zapisi, certifikati o depozitu, bankovni akcepti, komercijalni zapisi i ostali slični instrumenti.

   Krediti povezani s komercijalnim transakcijama ili s pružanjem usluga
   Ugovorni trgovinski krediti (predujmovi ili plaćanja na rate za rad u tijeku ili na zahtjev te produženi rokovi plaćanja, bilo da uključuju ili ne uključuju upisivanje komercijalnih mjenica) i njihovo financiranje kreditima koje pružaju kreditne institucije. Ova kategorija također uključuje transakcije faktoringa.

      Financijski zajmovi i krediti

   Financiranje svih vrsta koje odobravaju financijske institucije, uključujući financiranje povezano s komercijalnim transakcijama ili pružanjem usluga u kojima ne sudjeluje rezident.
   Ova kategorija također uključuje hipotekarne kredite, potrošačke kredite i financijski leasing kao i kreditne aranžmane koji služe kao podrška, i ostale pogodnosti vezane za izdavanje papira.

      Rezidenti i nerezidenti

   Fizičke i pravne osobe u skladu s važećim propisima koji reguliraju deviznu kontrolu u svim državama članicama.

      Primici od likvidacije (ulaganja, vrijednosnih papira itd.)

   Primici od prodaje uključujući eventualnu aprecijaciju kapitala, iznos otplata, primitke od izvršenja presuda, itd.

      Fizičke ili pravne osobe

   Prema definicijama državnih propisa.

      Financijske institucije

   Banke, štedne banke i institucije specijalizirane za davanje kratkoročnih, srednjoročnih i dugoročnih kredita, društva za osiguranje, stambene štedionice, investicijska društva i ostale institucije sličnog karaktera.

      Kreditne institucije

   Banke, štedne banke i institucije specijalizirane za davanje kratkoročnih, srednjoročnih i dugoročnih kredita.

      (1)  Vidjeti niže navedene napomene za pojašnjenje.

      (2)  Vidjeti niže navedene napomene za pojašnjenje.

      (3)  Vidjeti niže navedene napomene za pojašnjenje.
   PRILOG II.
   POPIS TRANSAKCIJA NAVEDENIH U ČLANKU 3. DIREKTIVE

               Vrsta transakcije

               Rubrika

               Transakcije vrijednosnim papirima i ostalim instrumentima kojima se trguje na tržištu novca

               V.

               Transakcije po tekućim i depozitnim računima s financijskim institucijama

               VI.

               Transakcije udjelima društava za zajednička ulaganja

               IV-A i B (c)

                           —

                           društva za ulaganja u vrijednosne papire ili instrumente kojima se trguje na tržištu novca

               Financijski zajmovi i krediti

               VIII-A i B-1

                           —

                           kratkoročni

               Kretanja osobnog kapitala

               XI-A

                           —

                           zajmovi

               Fizički uvoz i izvoz financijske imovine

               XII

                           —

                           vrijednosni papiri kojima se trguje na tržištu novca

                           —

                           sredstva plaćanja

               Ostala kretanja kapitala: Razno

               XIII-F

                           —

                           kratkoročne transakcije slične gore navedenima

               Ograničenja koja mogu primijeniti države članice na gore navedena kretanja kapitala moraju biti određena i primijenjena na način koji uzrokuje najmanje moguće zapreke slobodnom kretanju osoba, roba i usluga.

         PRILOG III.
   NAVEDENO U ČLANKU 5. DIREKTIVE
   Područje primjene odredbi Akta o pristupanju iz 1985. u vezi s kretanjima kapitala, u skladu s nomenklaturom kretanja kapitala određenom u Prilogu I. Direktivi

               Članci Akta o pristupanju
               (dani isteka prijelaznih odredbi)

               Vrsta transakcije

               Rubrika

               (a)   Odredbe koje se odnose na Kraljevinu Španjolsku

               Članak 62.
               (31.12.1990.)

               Izravna ulaganja rezidenata u inozemstvu

               I-B

               Članak 63.
               (31.12.1990.)

               Ulaganja rezidenata u nekretnine u inozemstvu

               II-B

               Članak 64.
               (31.12.1990.)

               Transakcije vrijednosnim papirima kojima se trguje na tržištu novca

                           —

                           stjecanja od strane rezidenata inozemnih vrijednosnih papira kojima se trguje na burzi

               III-A-2

                           —

                           isključujući obveznice izdane na stranom tržištu i izražene u domaćoj valuti

               Transakcije udjelima društava za zajednička ulaganja

                           —

                           stjecanje od rezidenata jedinica subjekata za zajednička ulaganja kojima se trguje na burzi

               IV-A-2

                           —

                           isključujući udjele društava u obliku zajedničkih fondova

               (b)   Odredbe koje se odnose na Portugalsku Republiku

               Članak 222.
               (31.12.1989.)

               Izravna ulaganja nerezidenata na nacionalnom državnom području

               I-A

               Članak 224.
               (31.12.1992.)

               Izravna ulaganja rezidenata u inozemstvu

               I-B

               Članci 225. i 226.
               (31.12.1990.)

               Ulaganja nerezidenata u nekretnine na nacionalnom državnom području

               II-A

               Članak 227.
               (31.12.1990.)

               Ulaganja rezidenata u nekretnine u inozemstvu

               II-B

               Članak 228.
               (31.12.1990.)

               Kretanja osobnog kapitala

                           (i)

                           za potrebe primjene većih iznosa određenih u članku 228. stavku 2.:

                           —

                           mirazi

               XI-C

                           —

                           nasljedstva i ostavštine

               XI-D

                           —

                           transferi imovine koju su izgradili rezidenti u slučaju emigracije, u vrijeme nastana ili tijekom boravka u inozemstvu

               XI-F

                           (ii)

                           za potrebe primjene nižih iznosa određenih u članku 228. stavku 2.:

                           —

                           pokloni i potpore

               XI-B

                           —

                           namirenje dugova od strane imigranata u njihovoj prethodnoj državi boravka

               XI-E

                           —

                           transferi štednje imigranata tijekom njihovog boravka, u njihove prethodne države boravka

               XI-G

               Članak 229.
               (31.12.1990.)

               Transakcije vrijednosnim papirima kojima se trguje na tržištu novca

                           —

                           stjecanja od strane rezidenata inozemnih vrijednosnih papira kojima se trguje na burzi

               III-A-2

                           —

                           isključujući obveznice izdane na stranom tržištu i izražene u domaćoj valuti

               Transakcije udjelima društava za zajednička ulaganja

                           —

                           stjecanje od rezidenata udjela društava za zajednička ulaganja kojima se trguje na burzi

               IV-A-2

                           —

                           isključujući udjele društava u obliku zajedničkih fondova

         PRILOG IV.
   NAVEDENO U ČLANKU 6. STAVKU 2. DIREKTIVE
   I.   Portugalska Republika može nastaviti primjenjivati ili ponovno uvesti, do 31. prosinca 1990., ograničenja o kretanjima kapitala navedena u Popisu I. koja postoje na datum notifikacije Direktive
   POPIS I.

               Vrsta transakcije

               Rubrika

               Transakcije udjelima društava za zajednička ulaganja

                           —

                           stjecanje od rezidenata udjela stranih društava za zajednička ulaganja kojima se trguje na burzi

               IV-A-2 (a)

                           —

                           društva koja podliježu Direktivi 85/611) (1), u obliku zajedničkih fondova

                           —

                           stjecanje od rezidenata udjela stranih društava za zajednička ulaganja kojima se ne trguje na burzi

               IV-A-4 (a)

                           —

                           društva koja podliježu Direktivi 85/611) (1)

         II.   Kraljevina Španjolska i Portugalska Republika mogu nastaviti primjenjivati ili ponovno uvesti do 31. prosinca 1990., odnosno 31. prosinca 1992., ograničenja o kretanjima kapitala navedenih u Popisu II. koja postoje na datum notifikacije Direktive:
   POPIS II.

               Vrsta transakcije

               Rubrika

               Transakcije vrijednosnim papirima kojima se trguje na tržištu novca

                           —

                           stjecanja od strane rezidenata inozemnih vrijednosnih papira kojima se trguje na burzi

               III-A-2 (b)

                           —

                           obveznice izdane na stranom tržištu i izražene u domaćoj valuti

                           —

                           stjecanje od strane (ne) rezidenata stranih (domaćih) vrijednosnih papira kojima se ne trguje na burzi

               III-A-3 i 4

                           —

                           uvrštenje vrijednosnih papira na tržište kapitala

               III-B-1 i 2

                           —

                           kada se njima trguje ili su u procesu uvođenja na burzu u državi članici

               Transakcije udjelima društava za zajednička ulaganja

                           —

                           stjecanje od strane rezidenata udjela društava za zajednička ulaganja kojima se trguje na burzi

               IV-A-2

                           —

                           društva koja podliježu Direktivi 85/611) (2), u obliku zajedničkih fondova

                           —

                           stjecanje od strane (ne) rezidenata udjela stranih (domaćih) društava za zajednička ulaganja kojima se ne trguje na burzi

               IV-A-3 i 4

                           —

                           društva koja ne podliježu Direktivi 85/611) (2) i čiji je jedini cilj stjecanje imovine koja je liberalizirana

                           —

                           uvrštenje udjela društava za zajednička ulaganja na tržište kapitala

               IV-B-1 i 2 (a)

                           —

                           društva koja podliježu Direktivi 85/611) (2)

                           —

                           krediti vezani za komercijalne transakcije ili za pružanje usluga u kojima sudjeluje rezident

               VII-A i B-3

                           —

                           dugoročni krediti

         III.   Helenska Republika, Kraljevina Španjolska, Irska i Portugalska Republika mogu do 31. prosinca 1992. nastaviti primjenjivati ili ponovno uvesti ograničenja o kretanjima kapitala navedenih u Popisu III. koja postoje na datum notifikacije Direktive:
   POPIS III.

               Vrsta transakcije

               Rubrika

               Transakcije vrijednosnim papirima kojima se trguje na tržištu novca

                           —

                           uvrštenje vrijednosnih papira na tržište kapitala

               III-B-1 i 2

                           —

                           kada se njima ne trguje ili nisu u procesu uvođenja na burzu u državi članici

               Transakcije udjelima društava za zajednička ulaganja

                           —

                           uvrštenje udjela društava za zajednička ulaganja na tržište kapitala

               IV-B-1

                           —

                           društva koja ne podliježu Direktivi 85/611) (3) i čiji je jedini cilj stjecanje imovine koja je liberalizirana

               Financijski zajmovi i krediti

               VIII-A, B-2 i 3

                           —

                           srednjoročni i dugoročni

         IV.   Helenska Republika, Kraljevina Španjolska, Irska i Portugalska Republika mogu do 31. prosinca 1992. odgoditi liberalizaciju kretanja kapitala navedenih u Popisu IV.:
   POPIS IV.

               Vrsta transakcije

               Rubrika

               Transakcije vrijednosnim papirima i ostalim instrumentima kojima se trguje na tržištu novca

               V.

               Transakcije po tekućim i depozitnim računima kod financijskih institucija

               VI.

               Transakcije udjelima društava za zajednička ulaganja

               IV-A i B (c)

                           —

                           društva za ulaganja u vrijednosne papire kojima se trguje na tržištu novca

               Financijski zajmovi i krediti

               VIII-A i B-1

                           —

                           kratkoročni

               Kretanja osobnog kapitala

               XI-A

                           —

                           zajmovi

               Fizički uvoz i izvoz financijske imovine

               XII.

                           —

                           vrijednosni papiri kojima se trguje na tržištu novca

                           —

                           sredstva plaćanja

               Ostala kretanja kapitala: Razno

               XIII-F

      (1)  Direktiva Vijeća 85/611/EEZ od 20. prosinca 1985. o usklađivanju zakona i drugih propisa u odnosu na društva za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS) (SL L 375, 31.12.1985., str. 3.)

      (2)  Vidjeti bilješku uz popis I.

      (3)  Vidjeti bilješku uz popis I.
   PRILOG V.
   S obzirom da sustav dvojnog deviznog tržišta, koji postoji u Kraljevini Belgiji i Velikom Vojvodstvu Luksemburg, ne djeluje ograničavajuće na kretanje kapitala, ali ipak predstavlja anomaliju u EMS-u i zbog toga ga treba ukinuti u interesu učinkovite provedbe Direktive, a s ciljem jačanja Europskog Monetarnog sustava, navedene dvije države članice obvezuju se ukinuti ga do 31. prosinca 1992. Također se obvezuju na upravljanje tim sustavom, do trenutka njegovog ukidanja, na temelju postupaka koji će osigurati de facto slobodno kretanje kapitala pod uvjetom da tečajevi važeći na ta dva tržišta ne pokazuju znatne i trajne razlike.