title: 91/663/EEZ: Direktiva Komisije od 10. prosinca 1991. o prilagodbi tehničkom napretku Direktive Vijeća 76/756/EEZ o ugradbi uređaja za osvjetljivanje i uređaja za svjetlosnu signalizaciju na motorna vozila i njihove prikolice

text:
               13/Sv. 030

               HR

               Službeni list Europske unije

               12

         31991L0663

               L 366/17

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               10.12.1991.

      DIREKTIVA KOMISIJE

   od 10. prosinca 1991.
   o prilagodbi tehničkom napretku Direktive Vijeća 76/756/EEZ o ugradbi uređaja za osvjetljivanje i uređaja za svjetlosnu signalizaciju na motorna vozila i njihove prikolice
   (91/663/EEZ)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice, a posebno njegov članak 100.a,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 70/156/EEZ od 6. veljače 1970. o homologaciji tipa motornih vozila i njihovih prikolica (1), kako je zadnje izmijenjena Direktivom 87/403/EEZ od 25. lipnja 1987. (2), a posebno njezin članak 11.,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 76/756/EEZ od 27. srpnja 1976. o ugradbi uređaja za osvjetljivanje i uređaja za svjetlosnu signalizaciju na motorna vozila i njihove prikolice (3) kako je zadnje izmijenjena Direktivama: 80/233/EEZ od 21. studenoga 1979. (4), 82/244/EEZ od 17. ožujka 1982. (5), 83/276/EEZ od 26. svibnja 1983. (6), 84/8/EEZ od 14. prosinca 1983. (7) i 89/278/EEZ od 28. ožujka 1989. (8),
   budući da je radi jasnoće potrebno pripremiti pročišćeni tekst navedenih Direktiva;
   budući da je trenutačno s obzirom na tehnički napredak moguće provesti daljnje izmjene, što se prije svega odnosi na mogućnost detaljnijeg opisa zahtjeva prema kojem boja glavnih svjetala odsada mora biti samo bijela, pokazivača smjera za određena vozila i zahtjeva koji se odnose na svjetiljke na pokretnim dijelovima vozila te drugih pojedinosti;
   budući da su mjere koje su utvrđene ovom Direktivom u skladu s mišljenjem Odbora za prilagodbu tehničkom napretku direktiva o uklanjanju tehničkih prepreka u sektoru trgovine motornim vozilima,
   DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Direktiva 76/756/EEZ mijenja se kako slijedi:

               1.

               članci se zamjenjuju sljedećim člancima ove Direktive;

               2.

               prilozi se zamjenjuju prilozima ovoj Direktivi.

         Članak 2.
   U smislu ove Direktive, „vozilo” znači svako vozilo na koje se odnosi Direktiva Vijeća 70/156/EEZ.
   Članak 3.
   1.   S učinkom od 1. siječnja 1993., niti jedna država članica ne može:

               —

               odbiti, s obzirom na tip vozila, odobriti EZ homologaciju tipa, izdati dokument naveden u članku 10. stavku 1. zadnjoj alineji Direktive 70/156/EEZ, ni odobriti nacionalnu homologaciju tipa, niti

               —

               zabraniti početak uporabe vozila,

         na temelju razloga koji se odnose na ugradbu uređaja za osvjetljivanje i svjetlosnu signalizaciju, na navedenom tipu vozila ili na navedenim vozilima, ako su navedeni uređaji ugrađeni u skladu sa zahtjevima ove Direktive.
   2.   S učinkom od 1. listopada 1993., države članice:

               —

               više ne izdaju dokument spomenut u članku 10. stavku 1. zadnjoj alineji Direktive 70/156/EEZ, i

               —

               mogu odbiti dodijeliti nacionalnu homologaciju tipa

         s obzirom na tip vozila na kojem ugrađeni uređaji za osvjetljivanje i svjetlosnu signalizaciju nisu u skladu sa zahtjevima ove Direktive.
   3.   S učinkom od od 1. listopada 1994., države članice mogu zabraniti početak uporabe vozila na kojima ugradba takvih uređaja nije u skladu sa zahtjevima ove Direktive.
   Članak 4.
   Država članica koja je odobrila EZ homologaciju tipa poduzima potrebne mjere kako bi osigurala da je obaviještena o svim prilagodbama bilo kojeg sastavnog dijela ili značajki spomenutih u Prilogu I. točki 1.1. Nadležna tijela dotične države članice odlučuju je li potrebno provesti dodatna ispitivanja na prilagođenom tipu vozila i sastavljati novi izvještaj. Ako navedena ispitivanja otkriju da nisu zadovoljeni zahtjevi ove Direktive, prilagodbe se ne odobravaju.
   Članak 5.
   Sve izmjene koje su potrebne kako bi se sadržaj priloga ovoj Direktivi prilagodio tehničkom napretku, donose se u skladu s postupkom predviđenim u članku 13. Direktive 70/156/EEZ.
   Članak 6.
   1.   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom prije 1. siječnja 1993. i o tome odmah obavješćuju Komisiju.
   2.   Kada države članice donose ove odredbe, te odredbe prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu. Oblik tog upućivanja određuju države članice.
   3.   Države članice osiguravaju da se tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donose u području koje obuhvaća ova Direktiva dostavi Komisiji.
   Članak 7.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 10. prosinca 1991.

            Za Komisiju

         Martin BANGEMANN

            Potpredsjednik

      (1)  SL L 42, 23.2.1970., str. 1.

      (2)  SL L 220, 8.8.1987., str. 44.

      (3)  SL L 262, 27.9.1976., str. 1.

      (4)  SL L 51, 25.2.1980., str. 8.

      (5)  SL L 109, 22.4.1982., str. 31.

      (6)  SL L 151, 9.6.1983., str. 47.

      (7)  SL L 9, 12.1.1984., str. 24.

      (8)  SL L 109, 20.4.1989., str. 38.
   PRILOG I.
   UGRADBA UREĐAJA ZA OSVJETLJIVANJE I SVJETLOSNU SIGNALIZACIJU
   1.   DEFINICIJE
   U smislu ove Direktive:
   1.1.   Izraz „tip vozila s obzirom na ugradbu uređaja za osvjetljivanje i svjetlosnu signalizaciju”

   znači vozila koja se ne razlikuju prema osnovnim značajkama navedenima u točkama od 1.1.1. do 1.1.4.
   Sljedeće se također ne smatra „vozilima drukčijeg tipa”: vozila koja se razlikuju unutar značenja točaka od 1.1.1. do1.1.4., no ne na način da to uključuje promjenu tipa, broja, položaja i geometrijske vidljivosti svjetala te nagib oborenog svjetlosnog snopa koji je propisan za dotična vozila te vozila s ugrađenim dodatnim svjetiljkama ili bez njih;
   1.1.1.   dimenzije i vanjski oblik vozila;
   1.1.2.   broj i položaj uređaja;
   1.1.3.   sustav za poravnavanje glavnih svjetala;
   1.1.4.   sustav objesa.
   1.2.   „Poprečna ravnina”

   znači uspravna ravnina okomita na srednju uzdužnu ravninu vozila.
   1.3.   „Neopterećeno vozilo”

   znači vozilo koje je u urednom voznom stanju, kako je određeno u Prilogu I. točki 2.6., u oglednom opisnom dokumentu, Direktive 70/156/EEZ, no bez vozača.
   1.4.   „Opterećeno vozilo”

   znači vozilo opterećeno do svoje tehnički dopuštene najveće mase, koju je ustanovio proizvođač, koji također mora odrediti raspodjelu te mase na pojedine osovine u skladu s postupkom opisanim u Dodatku I.
   1.5.   „Uređaj”

   znači sastavni dio ili sklop sastavnih dijelova koji se upotrebljava za obavljanje jedne ili više funkcija.
   1.6.   „Svjetlosni izvor s obzirom na žarnu nit svjetla”

   znači sama žarna nit. (U slučaju svjetla s više žarnih niti, svaka od njih čini svjetlosni izvor).
   1.7.   „Svjetlo”

   znači uređaj namijenjen za osvjetljivanje ceste ili za emitiranje svjetlosnog signala. Svjetlosni uređaji za osvjetljivanje stražnje registarske pločice i katadiopteri također se smatraju svjetlima.
   1.7.1   „Istovrijedna svjetla”

   znači svjetla koja imaju istu funkciju i koja su odobrena u zemlji u kojoj je vozilo registrirano; takva svjetla mogu imati različite značajke od značajki svjetala kojima je vozilo opremljeno u vrijeme homologacije pod uvjetom da zadovoljavaju zahtjeve navedene u ovom Prilogu.
   1.7.2.   „Jednofunkcijsko svjetlo”

   znači dio uređaja koji obavlja funkciju pojedinačnog osvjetljivanja i svjetlosne signalizacije.
   1.7.3.   „Neovisna svjetla”
       (1)

   znači svjetla koja imaju odvojene osvjetljivajuće površine odvojene svjetlosne izvore i odvojena svijetleća tijela.
   1.7.4.   „Udružena svjetla”
       (2)

   znači uređaje koji imaju odvojene osvjetljivajuće površine i odvojene svjetlosne izvore, ali zajedničko svjetleće tijelo.
   1.7.5.   „Spojena svjetla”
       (1)

   znači uređaje koji imaju odvojene osvjetljivajuće površine, ali zajedničke svjetlosne izvore i zajedničko svijetleće tijelo.
   1.7.6.   „Uzajamno povezana svjetla”
       (1)

   znači uređaje koji imaju odvojene svjetlosne izvore ili jedan svjetlosni izvor koji radi pod različitim uvjetima (primjerice optičke, mehaničke, električne razlike), potpuno ili djelomično zajedničke osvjetljivajuće površine i zajedničko svijetleće tijelo.
   1.7.7.   „Skriveno svjetlo”

   znači svjetlo koje se može djelomično ili potpuno sakriti kada nije u uporabi. To se može postići pomoću pomičnog pokrivala, premještanjem svjetla ili na bilo koji drugi prikladan način. Pojam „uvlačno” upotrebljava se posebno za opisivanje skrivenog svjetla, koje prema potrebi ima sposobnost uvlačenja u karoseriju vozila.
   1.7.8.   „Dugo glavno svjetlo”

   znači svjetlo koje se upotrebljava za osvjetljivanje ceste na velikoj udaljenosti ispred vozila.
   1.7.9.   „Kratko glavno svjetlo”

   znači svjetlo koje se upotrebljava za osvjetljivanje ceste ispred vozila bez izazivanja nedoličnog zasljepljivanja ili neudobnosti vozačima i ostalim korisnicima ceste koji dolaze iz suprotnog smjera.
   1.7.10   „Prednje svjetlo za maglu”

   znači svjetlo koje se upotrebljava za poboljšanje osvjetljivanja ceste u slučaju magle, snježnih oborina, kišnih oluja ili oblaka prašine.
   1.7.11.   „Svjetlo za vožnju unatrag”

   znači svjetlo koje se upotrebljava za osvjetljivanje ceste sa stražnje strane vozila i za upozorenje ostalim korisnicima ceste da vozilo vozi unatrag ili se sprema voziti unatrag.
   1.7.12.   „Pokazivač smjera”

   znači svjetlo koje se upotrebljava kako bi se ostalim korisnicima ceste pokazalo da vozač namjerava promijeniti smjer nadesno ili nalijevo.
   1.7.13.   „Upozoravajuća svjetla za opasnost (istodobno žmiganje svih pokazivača smjera)”

   znači uređaj koji se upotrebljava kako bi se upozorilo da vozilo trenutačno predstavlja posebnu opasnost za ostale korisnike ceste.
   1.7.14.   „Kočno svjetlo”

   znači svjetlo koje se upotrebljava kako bi se ostalim korisnicima ceste iza vozila pokazalo da vozač upotrebljava radnu kočnicu.
   1.7.15.   „Osvjetljivajući uređaj stražnje registarske pločice”

   znači uređaj koji služi za osvjetljivanje prostora namijenjenog za stražnju registarsku pločicu; takav se uređaj može sastojati od nekoliko optičkih elemenata.
   1.7.16.   „Prednje pozicijsko svjetlo”

   znači svjetlo koje se upotrebljava za upozoravanje na prisutnost i širinu vozila gledano sprijeda.
   1.7.17.   „Stražnje pozicijsko svjetlo”

   znači svjetlo koje se upotrebljava za upozoravanje na prisutnost i širinu vozila gledano odostraga.
   1.7.18.   „Stražnje svjetlo za maglu”

   znači svjetlo koje se upotrebljava da bi se vozilo učinilo vidljivijim odostraga u gustoj magli.
   1.7.19.   „Parkirno svjetlo”

   znači svjetlo koje se upotrebljava da bi privuklo pažnju na prisutnost nepokretnog vozila u naseljenom području. U takvim okolnostima ono zamjenjuje prednja i stražnja pozicijska svjetla.
   1.7.20.   „Gabaritno svjetlo”

   znači svjetlo postavljeno blizu krajnjeg vanjskog ruba i što je moguće bliže krovu vozila s namjerom da jasno označi sveukupnu širinu vozila. To je svjetlo namijenjeno za određena vozila i prikolice, za nadopunjavanje prednjih i stražnjih pozicijskih svjetala, tako da privlači pažnju na veličinu vozila.
   1.7.21.   „Bočno svjetlo za označivanje”

   znači svjetlo koje se upotrebljava za upozoravanje na prisutnost vozila gledano sa strane.
   1.7.22.   „Katadiopter”

   znači uređaj koji se upotrebljava za upozoravanje na prisutnost vozila refleksijom svjetla iz svjetlosnog izvora koji nije povezan s vozilom dok se promatrač nalazi blizu tog izvora.
   U smislu ove Direktive katadiopterima se ne smatraju:

               —

               odsjevne registarske pločice,

               —

               odsjevni signali spomenuti u ADR-u (Europski sporazum o međunarodnom cestovnom prijevozu opasnih tereta),

               —

               druge odsjevne pločice i signali koji se moraju upotrebljavati da bi se zadovoljili nacionalni zahtjevi za uporabu s obzirom na određene kategorije vozila ili određene načine djelovanja.

         1.8.   „Površina emitiranja svjetla”

   znači dio ili cjelokupnu vanjsku površinu prozirnog materijala koji pomaže prenošenjem svojih posebnih fotometrijskih i kolorimetrijskih osobina na svjetlo. Kada samo dio površine emitira svjetlo, površinu emitiranja svjetla, u slučaju nedoumice, određuje nadležno tijelo nakon savjetovanja s proizvođačem vozila i/ili sastavnog dijela.
   1.9.   „Osvjetljivajuće površine”

   1.9.1.   „Osvjetljivajuća površina svjetlosnog uređaja” (točke od 1.7.8. do 1.7.11.)
   znači pravokutna projekcija u poprečnoj ravnini punog otvora reflektora. Ako svjetlosni uređaj nema reflektor, primjenjuje se definicija iz točke 1.9.2. Ako površina emitiranja svjetla svjetlosnog uređaja prelazi samo preko određenog dijela punog otvora reflektora, u obzir se uzima samo taj dio projekcije.
   U slučaju kratkoga glavnog svjetla, osvjetljivajuća je površina ograničena vidljivom linijom na leći. Ako su reflektor i leća međusobno prilagodljivi, potrebno je koristiti srednje podešenje.
   1.9.2.   „Osvjetljivajuća površina signalizacijskog svjetla koje nije katadiopter” (točke od 1.7.12. do 1.7.21.)
   znači pravokutna projekcija svjetla na površini koja je okomita na njezinu referentnu os te je u dodiru s vanjskom površinom emitiranja svjetla. Navedena je projekcija ograničena rubovima zaslona koji se nalazi na toj površini od kojih svaki omogućava samo 98 % ukupne jačine svjetlosti u smjeru referentne osi.
   Kako bi se odredile donje, gornje i bočne granice osvjetljivajuće površine, koriste se samo zasloni s vodoravnim ili okomitim rubovima.
   1.9.3.   „Osvjetljivajuća površina katadioptera” (točke 1.7.22.)
   znači osvjetljivajuća površina katadioptera na površini koja je okomita na referentnu os i ograničena površinama koje dodiruju vanjske rubove površine emitiranja svjetla katadioptera te koje su usporedne s tom osi.Kako bi se odredile donje, gornje i bočne granice osvjetljivajuće površine, koriste se samo zasloni s vodoravnim ili okomitim rubovima.
   1.10.   „Vidljiva površina”

   za određeni smjer promatranja,znači pravokutna projekcija osvjetljivajuće površine koja je okomita na smjer promatranja (vidjeti crtež u Dodatku 2.) i tangencijalna na krajnju vanjsku točku leće.
   1.11.   „Referentna os”

   znači karakteristična os svjetlosnog signala koju je odredio proizvođač (svjetla) da bi služila kao referentni smjer (H = 0°, V = 0°) za kutove vidnog polja kod fotometrijskih mjerenja i za ugradbu svjetla na vozilo.
   1.12.   „Referentno središte”

   znači presjecište referentne osi s površinom emitiranja svjetla. Središte referentne osi utvrđuje proizvođač svjetla.
   1.13.   „Kutevi geometrijske vidljivosti”

   znači kutevi koji određuju najmanje područje prostornog kuta u kojem vidljiva površina svjetla mora biti vidljiva. To područje prostornog kuta određeno je odsječcima kugle čije se središte podudara s referentnim središtem svjetla, a ekvator je usporedan s tlom. Navedeni odsječci određeni su u odnosu na referentnu os. Vodoravni kutevi β odgovaraju zemljopisnoj dužini a okomiti kutevi α zemljopisnoj širini.
   Unutar kuteva geometrijske vidljivosti ne smije biti nikakvih prepreka prodiranju svjetla s bilo kojeg dijela osvjetljivajuće površine u smjeru referentne osi svjetla, gledano iz beskonačnosti.
   Ako se mjerenja obavljaju bliže svjetlu, smjer promatranja mora biti pomaknut usporedno da bi se postigla jednaka točnost.
   Prepreke unutar kuteva geometrijske vidljivosti uzimaju se u obzir, ako su već bile prisutne tijekom postupka homologacije.
   Ako je nakon ugradbe svjetla bilo koji dio vidljive površine svjetla skriven bilo kojim drugim dijelom vozila, mora se dokazati da je dio svjetla koji nije zakriven bilo kakvom preprekom još uvijek sukladan s fotometrijskim vrijednostima propisanima za odobrenje uređaja kao optičke naprave (vidjeti sliku ispod).

   1.14.   „Krajnji vanjski rub”

   na svakoj strani vozila znači ravnina usporedna sa srednjom uzdužnom ravninom vozila koja dodiruje bočni vanjski rub vozila, ne uzimajući u obzir projekciju:
   1.14.1.   guma blizu točke njihova dodira s površinom ceste, i priključaka za mjerenje tlaka zraka u gumama;
   1.14.2.   bilo kakvih protukliznih naprava koje su pričvršćene na kotače;
   1.14.3.   retrovizora;
   1.14.4.   svjetala pokazivača smjera, svjetala za označivanje vanjskih rubova vozila, prednjih i stražnjih pozicijskih svjetala, parkirnih svjetala, katadioptera i bočnih svjetala za označivanje;
   1.14.5.   carinskih pečata pričvršćenih na vozilo i naprava za osiguranje i zaštitu takvih pečata.
   1.15.   „Sveukupna širina”

   znači udaljenost između dvije uspravne ravnine određene u točki 1.14.
   1.16.   „Pojedinačno svjetlo”

   znači naprava ili njezin sastavni dio s jednom funkcijom, jednom osvjetljivajućom površinom i jednim ili više izvora svjetlosti.
   U svrhu ugradbe na vozilo, „pojedinačno svjetlo” također znači sklop od dva neovisna ili udružena svjetla, istovjetna ili ne, koja imaju istu funkciju ako su ugrađena tako da projekcija njihovih osvjetljivajućih površina u smjeru referentne osi ne zauzimaju manje od 60 % najmanjeg pravokutnika koji ocrtava projekcije navedenih osvjetljivajućih površina.
   U takvom slučaju svako od tih svjetala mora, gdje se traži homologacija, biti homologirano kao svjetlo tipa „D”. Ta moguća kombinacija ne primjenjuje se na duga glavna svjetla, kratka glavna svjetla i prednja svjetla za maglu.
   1.17.   „Dva svjetla” ili „parni broj svjetala”

   znači pojedinačna površina emitiranja svjetla oblika vrpce ili traka ako su takva vrpca ili traka smješteni simetrično u odnosu na srednju uzdužnu ravninu vozila, prelazeći s obje strane do 400 mm krajnjeg vanjskog ruba vozila, te koji nisu kraći od 800 mm. Osvjetljivanje takve površine mora dolaziti iz ne manje od dva izvora svjetla koji se nalaze što je moguće bliže njezinim krajevima. Površina emitiranja svjetla može se sastojati od određenog broja dijelova postavljenih jedan o drugoga, pod uvjetom da projekcije nekoliko pojedinih površina emitiranja svjetla na istoj okomitoj ravnini ne zauzimaju manje od 60 % površine najmanjeg pravokutnika koji ocrtava projekcije navedenih osvjetljivajućih površina.
   1.18.   „Udaljenost između dvaju svjetala”

   koja su okrenuta u istom smjeru znači najkraća udaljenost između dvije pravokutne projekcije obrisa te dvije osvjetljivajuće površine, kako su određene u točki 1.9., u ravnini, pravokutne na referentne osi. Kada je očito da je razmak između dva svjetla veći od zahtjeva za najmanjim razmakom iz navedene direktive, dotični se razmak jednostavno izmjeri kako bi se točno odredili obrisi osvjetljivajuće površine.
   1.19.   „Neobavezno svjetlo”

   znači svjetlo o čijoj prisutnosti odlučuje proizvođač vozila.
   1.20.   „Kontrola ispravnosti”

   znači svjetlo ili kontrolnu napravu koja pokazuje da li naprava koja je uključena radi ispravno ili ne.
   1.21.   „Pokazno svjetlo (sa zatvorenim električnim krugom)”

   znači svjetlo koje pokazuje da je određena naprava uključena no ne i da li radi ispravno ili ne.
   1.22.   „Tlo”

   znači površina na kojoj se vozilo nalazi, te koja bi trebala biti zadovoljavajuće vodoravna.
   1.23.   „Pomični dijelovi”

   znači oni dijelovi karoserije ili drugi dijelovi vozila, čiji se položaj može izmijeniti nagibanjem, vrtnjom ili pomicanjem bez korištenja alata. Dotični dijelovi ne uključuju nagibne vozačke kabine.
   1.24.   „Uobičajeni položaj za korištenje pokretnog dijela”

   znači položaj(i) pokretnog dijela koje određuje proizvođač za vozilo u uobičajenom stanju korištenja i za parkirano vozilo.
   1.25.   „Vozilo u uobičajenom stanju uporabe”

   znači:
   1.25.1.   za motorno vozilo, kada je vozilo spremno za kretanje s uključenim pogonskim motorom i sa svojim pokretnim dijelovima u uobičajenom položaju (položajima) kako je određeno u točki 1.24.;
   1.25.2.   i za prikolicu, kada je prikolica povezana s vučnim vozilom u stanju koje je opisano u točki 1.25.1. a njezini su pokretni dijelovi u uobičajenom položaju (položajima), kako je određeno u točki 1.24.
   1.26.   „Parkirano vozilo”

   znači:
   1.26.1.   za motorno vozilo, kada vozilo stoji i kada je pogonski motor vozila isključen, a pokretni sastavni dijelovi su u uobičajenom položaju (položajima), kako je određeno u točki 1.24.;
   1.26.2.   i za prikolicu, kada je prikolica povezana s vučnim vozilom u stanju koje je opisano u točki 1.26.1. a njezini su pokretni dijelovi u uobičajenom položaju (položajima), kako je određeno u točki 1.24.
   2.   ZAHTJEV ZA EZ HOMOLOGACIJU TIPA
   2.1.   Zahtjev za EZ homologaciju tipa vozila s obzirom na ugradbu njegovih uređaja za osvjetljivanje i svjetlosnu signalizaciju podnosi proizvođač ili njegov pravovaljano ovlašteni zastupnik.
   2.2.   Navedenom zahtjevu moraju biti priloženi dolje navedeni dokumenti u tri primjerka, te sadržavati sljedeće pojedinosti:
   2.2.1.   opis tipa vozila u skladu s točkama navedenima u 1.1., zajedno s ograničenjima koja se odnose na utovar, a posebno na najveće dozvoljeno opterećenje prtljažnika;
   2.2.2.   popis uređaja koje proizvođač propisuje za opremu za osvjetljivanje i svjetlosnu signalizaciju; popis može sadržavati nekoliko tipova uređaja za svaku funkciju. Svaki tip mora biti odgovarajuće označen (homologacijska oznaka sastavnog dijela, ime proizvođača itd.);
   2.2.3.   crtež ugradbe osvjetljenja i svjetlosne signalizacije u cjelini, koji prikazuje položaj raznih uređaja na vozilu; i
   2.2.4.   ako je potrebno, s ciljem provjere sukladnosti s propisima ove Direktive, crtež ili crteže svakog svjetla koji prikazuju osvjetljivajuću površinu kako je određeno u točkama 1.9.1., 1.9.2. i 1.9.3., površinu emitiranja svjetla kako je određeno u točki 1.8., referentne osi, kako je određena u točki 1.11. i referentnog središta kako je određeno u točki 1.12. Navedeni podaci nisu neophodni u slučaju svjetla stražnje registarske pločice (točka 1.7.15.).
   2.3.   Neopterećeno vozilo opremljeno potpunim skupom opreme za osvjetljivanje i svjetlosnu signalizaciju kako je propisano u točki 2.2.2., koje je mjerodavni primjerak tipa vozila koje treba homologirati, mora biti dostavljeno tehničkoj ustanovi zaduženoj za provođenje homologacijskih ispitivanja.
   2.4.   Dokument koji je predviđen u Prilogu II. prilaže se dokumentaciji za homologaciju tipa.
   3.   OPĆI ZAHTJEVI
   3.1.   Ne dovodeći u pitanje odredbe ovog Priloga, dozvoljava se samo ugradba uređaja za osvjetljivanje i svjetlosnu signalizaciju koji su određeni u točkama od 1.7.8. do 1.7.22. Ugradba bilo kakvog drugog uređaja za osvjetljivanje i svjetlosnu signalizaciju stoga je zabranjena.
   3.2.   Uređaji za osvjetljivanje i svjetlosnu signalizaciju moraju biti ugrađeni tako da u uobičajenim uvjetima uporabe, kako je navedeno u točkama 1.25., 1.25.1. i 1.25.2. i unatoč vibracijama kojima mogu biti izloženi zadrže značajke utvrđene u ovom Prilogu i vozilu omoguće zadovoljavanje zahtjeva ovog Priloga. Nadalje, ne smije postojati mogućnost nehotične izmjene usmjerenosti svjetala.
   3.3.   Svjetla za osvjetljivanje opisana u točkama 1.7.8., 1.7.9. i 1.7.10. moraju biti ugrađena tako da se može lako provesti njihovo ispravno usmjeravanje.
   3.4.   Za sve uređaje za svjetlosnu signalizaciju, uključujući one postavljene na bočne površine, referentna os svjetla kada je ono postavljeno na vozilo, mora biti usporedna s radnom ravninom (ravninom poda nadgradnje) vozila na cesti; k tome, ona također mora biti okomita na uzdužnu srednju ravninu vozila s obzirom na bočne reflektore i druga bočna svjetla, te usporedna s tom površinom u slučaju svih drugih signalnih naprava. U svakom smjeru dozvoljava se tolerancija od ± 3°. K tomu, s obzirom na ugradbu moraju se poštovati sve posebne upute koje je odredio proizvođač.
   3.5.   U nedostatku posebnih uputa, visina i usmjerenost svjetala provjeravaju se na neoptrećenom vozilu, koje se nalazi na ravnoj, vodoravnoj površini, u skladu s uvjetima određenima u točkama 1.25., 1.25.1. i 1.25.2.
   3.6.   U nedostatku posebnih uputa, svjetla koja čine par moraju:
   3.6.1.   biti postavljena simetrično u odnosu na srednju uzdužnu ravninu (ta procjena mora biti osnovana na vanjskom geometrijskom obliku svjetla, a ne na rubu njegove osvjetljivajuće površine, o čemu je riječ u točkama 1.9.1., 1.9.2. i 1.9.3.);
   3.6.2.   biti simetrična jedno prema drugom u odnosu na srednju uzdužnu ravninu; taj zahtjev ne vrijedi za unutarnju strukturu svjetla;
   3.6.3.   zadovoljavati iste kolorimetrijske zahtjeve; i
   3.6.4.   imati istovjetne nazivne fotometrijske značajke.
   3.7.   Na vozilima čiji je vanjski oblik asimetričan gornji zahtjevi moraju biti zadovoljeni koliko je to moguće.
   3.8.   Svjetla mogu biti udružena, spojena ili ugrađena u jedan uređaj pod uvjetom da su ispunjeni svi zahtjevi koji se odnose na pojedino svjetlo.
   3.9.   Najveća visina iznad tla mora biti izmjerena od najviše točke, a najmanja visina od najniže točke osvjetljivajuće površine.
   Za kratka svjetla najmanja visina u odnosu na tlo mora se izmjeriti od najniže točke stvarnog otvora reflektora.
   3.9.1.   Položaj, s obzirom na širinu, mora se odrediti od ruba osvjetljivajuće površine koji je najudaljeniji od srednje uzdužne ravnine vozila kad se odnosi na sveukupnu širinu, a od unutarnjih rubova osvjetljivajućih površina kada je u pitanju udaljenost između svjetala.
   3.10.   U nedostatku posebnih uputa, ni jedno svjetlo, osim pokazivača smjera ili uređaja za istodobno uključivanje svih pokazivača smjera, ne smije biti treptavo svjetlo.
   3.11.   Nijedno crveno svjetlo koje bi moglo izazvati zabunu ne smije biti emitirano iz svjetla kako je definirano u točki 1.7. u smjeru prema naprijed i nijedno bijelo svjetlo koje bi moglo izazvati zabunu, osim svjetla za vožnju unatrag, ne smije biti emitirano iz svjetla kako je određeno u točki 1.7. u smjeru unatrag. U obzir se moraju uzeti uređaji za osvjetljivanje koji se ugrađuju u unutarnjost vozila. U slučaju nedoumice, navedeni se zahtjev potvrđuje kako slijedi:
   3.11.1.   za vidljivost crvenog svjetla sprijeda: crveno svjetlo ne smije biti izravno vidljivo promatraču koji se kreće u zoni 1 poprečne ravnine smještene 25 m ispred vozila (vidjeti Dodatak 3., sliku 1.);
   3.11.2.   za vidljivost bijelog svjetla straga: bijelo svjetlo ne smije biti izravno vidljivo promatraču koji se kreće u zoni 2 poprečne ravnine smještene 25 m iza najizbočenije stražnje točke vozila (vidjeti Dodatak 3., sliku 2.);
   3.11.3.   Svaka u svojoj ravnini, zone 1 i 2, viđene okom promatrača, omeđene su:
   3.11.3.1.   po visini, dvjema vodoravnim ravninama smještenima 1 m odnosno 2,2 m iznad tla;
   3.11.3.2.   po širini, dvjema okomitim ravninama koje zatvaraju u smjeru prema naprijed, odnosno prema natrag vanjski kut od 15° sa srednjom uzdužnom ravninom vozila, prolaze kroz točku ili točke dodira uspravnih ravnina koje su usporedne sa srednjom uzdužnom ravninom vozila, te ograničavaju sveukupnu širinu vozila.
   Ako postoji nekoliko dodirnih točaka, ona koja je najudaljenija prema prednjoj strani, odgovara prednjoj ravnini, a ona koja je najudaljenija prema stražnjoj strani odgovara stražnjoj ravnini.
   3.12.   Električne veze moraju biti takve da se prednja i stražnja pozicijska svjetla, gabaritna svjetla (ako postoje) bočna svjetla za označivanje (ako postoje) i svjetlo stražnje registracijske pločice, mogu uključivati ili isključivati samo istodobno.
   Navedeni se zahtjev ne odnosi na korištenje prednjih i stražnjih pozicijskih svjetala, kao i bočnih svjetala koja su kombinirana ili integrirana u navedena svjetla kao parkirna svjetla.
   3.13.   Električne veze moraju biti takve da se duga i kratka glavna svjetla i svjetlo za maglu ne mogu uključiti dok se ne uključe i svjetla navedena u točki 3.12. Ti zahtjevi ne trebaju, međutim, biti zadovoljeni u slučaju dugih i kratkih glavnih svjetala, kada se pri svjetlosnom upozoravanju svjetla s kratkim svjetlosnim snopom, ili svjetla s dugim i kratkim svjetlosnim snopom izmjenjuju u kratkim razmacima.
   3.14.   Boje svjetla su sljedeće:

                           —

                           dugo glavno svjetlo:

               bijela

                           —

                           kratko glavno svjetlo:

               bijela

                           —

                           prednje svjetlo za maglu:

               bijela ili žuta

                           —

                           svjetlo za vožnju unatrag:

               bijela

                           —

                           pokazivač smjera:

               narančasta

                           —

                           uređaj za istodobno uključivanje svih pokazivača smjera:

               narančasta

                           —

                           kočno svjetlo:

               crvena

                           —

                           uređaj za osvjetljivanje stražnje registarske pločice:

               bijela

                           —

                           prednje pozicijsko svjetlo:

               bijela

                           —

                           stražnje pozicijsko svjetlo:

               crvena

                           —

                           stražnje svjetlo za maglu:

               crvena

                           —

                           parkirno svjetlo:

               bijela naprijed, crvena odostraga, narančasta ako je uzajamno povezano s bočnim pokazivačima smjera ili s bočnim svjetlima za označivanje

                           —

                           bočno svjetlo za označivanje:

               narančasta; međutim, bočno svjetlo za označivanje koje je smješteno najviše straga može biti crveno ako je udruženo ili spojeno ili uzajamno povezano sa stražnjim pozicijskim svjetlom, stražnjim gabaritnim svjetlom, stražnjim svjetlom za maglu, kočnim svjetlom, ili je udruženo ili dijeli dio osvjetljivajuće površine sa stražnjim katadiopterom

                           —

                           gabaritno svjetlo:

               bijelo naprijed, crveno odostraga

                           —

                           stražnji netrokutasti katadiopter:

               crvena

                           —

                           stražnji trokutasti katadiopter:

               crvena

                           —

                           prednji netrokutasti katadiopter (3):

               istovjetno incidentnom svjetlu

                           —

                           bočni netrokutasti katadiopter:

               narančasta; međutim, bočni katadiopter smješten najviše straga može biti crven ako je udružen ili ima dio površine emitiranja svjetla zajedno sa stražnjim pozicijskim svjetlom, stražnjim svjetlom za označivanje krajnjeg ruba vozila, stražnjim svjetlom za maglu, kočnim svjetlom, ili bočnim svjetlom koje je smješteno najviše straga.

         3.15.   Funkciju kontrole uključivanja može izvršavati kontrola ispravnosti.
   3.16.   Skrivena svjetla

   3.16.1.   Skrivanje svjetala se zabranjuje, s izuzetkom dugih glavnih svjetala, kratkih glavnih svjetala i prednjih svjetala za maglu, koja se mogu prikriti kad nisu u uporabi.
   3.16.2.   U slučaju bilo kakve neispravnosti koja utječe na rad uređaja za skrivanje, svjetla moraju ostati u položaju za uporabu, ako su već u uporabi, ili mora postojati mogućnost njihova pomicanja u položaj za uporabu bez pomoći alata.
   3.16.3.   Mora postojati mogućnost pomicanja svjetla u položaj za uporabu i uključenja pomoću jednog prekidača, ne isključujući mogućnost njihova pomicanja u položaj za uporabu bez njihova uključivanja.
   Međutim, kod spojenih dugih i kratkih glavnih svjetala, gore spomenuta kontrola potrebna je samo u slučaju uključenih kratkih glavnih svjetala.
   3.16.4.   Ne smije biti moguće namjerno s vozačevog sjedala zaustaviti pomicanje uključenih svjetala prije nego li ona dospiju u svoj položaj za uporabu. Ako postoji opasnost od zasljepljivanja ostalih korisnika ceste pomicanjem svjetala, ona se mogu uključiti samo kada se nalaze u položaju koji je odgovarajući za uporabu.
   3.16.5.   Pri temperaturama od -30 °C do + 50 °C, svjetlo mora moći doseći položaj za uporabu unutar tri sekunde od prvotnog pokretanja ručice (prekidača).
   3.17.   Broj svjetala

   Broj svjetala postavljenih na vozilo mora biti jednak broju (brojevima) navedenom (navedenim) u podtočki 2. svake od točaka 4.1. do 4.18.
   3.18.   Osim u slučajevima propisanim u točkama 3.19., 3.20. i 3.22., svjetla se mogu ugraditi na pomične sastavne dijelove.
   3.19.   Stražnja pozicijska svjetla, stražnji pokazivači smjera i stražnji katadiopteri, trokutasti kao i netrokutasti, ne smiju biti ugrađeni na pomične sastavne dijelove. Ako se gore navedene funkcije dobivaju spajanjem dvaju svjetala označenih s „D” (vidjeti točku 1.16.), potrebno je ugraditi samo jedno od navedenih svjetala na nepomičan sastavni dio vozila.
   3.20.   Ne smije postojati ni jedan pomični element, s ugrađenim uređajem za svjetlosnu signalizaciju ili bez njega, koji u bilo kojem nepomičnom položaju skriva više od 50 % vidljive površine prednjih i stražnjih pozicijskih svjetala, prednjih i stražnjih pokazivača smjera gledano iz smjera koji je usporedan s uzdužnom osi vozila.
   Ako to nije izvedivo:
   3.20.1.   u Prilogu II. točki 16. mora se navesti bilješka kojom se druga nadležna tijela izvještava da više od 50 % osvjetljujuće površine u smjeru referentne osi mogu skrivati pomični elementi;
   3.20.2.   u slučaju točke 3.20.1. upozorenje u vozilu mora obavijestiti korisnika da u određenom položaju (položajima) pomičnih sastavnih dijelova ostali korisnici ceste moraju biti upozoreni na prisutnost vozila na cesti; primjerice pomoću upozoravajućeg trokuta ili druge naprave u skladu s nacionalnim propisima za uporabu vozila na cesti.
   3.21.   Kada su pomični sastavni dijelovi u položaju različitom od „uobičajenog položaja” određenog u točki 1.24., uređaji koji su na njih ugrađeni, ne smiju prouzrokovati neprikladnu neudobnost korisnicima ceste.
   3.22.   Kada je svjetlo ugrađeno na pomični sastavni dio, a on je u uobičajenom položaju (položajima) uporabe (vidjeti točku 1.24.), svjetlo se uvijek mora vratiti u položaj(e) koji je utvrdio proizvođač u skladu s Prilogom. U slučaju kratkih glavnih svjetala, i prednjih svjetala za maglu, ovaj se zahtjev smatra zadovoljenim pod uvjetom da, kada se pokretni sastavni dijelovi pomaknu i vrate u uobičajen položaj 10 puta, nijedna se vrijednost navedenih svjetala, u odnosu na njezinu podršku, izmjerena nakon svakog pomaka pomičnog sastavnog dijela, ne razlikuje više od 0,15 % od prosjeka 10 izmjerenih vrijednosti.
   3.23.   Svjetla mogu biti udružena, spojena ili ugrađena u jedan uređaj pod uvjetom da su ispunjeni svi zahtjevi koji se odnose na boju, položaj, usmjerenost, geometrijsku vidljivost, električne veze i ostali zahtjevi, ako postoje, za svako svjetlo.
   3.24.   S iznimkom katadioptera, svjetlo čak i ako ima homologacijsku oznaku ne smatra se ugrađenim ako se ne može osposobiti za rad samo umetanjem žarulje.
   4.   POJEDINAČNE SPECIFIKACIJE
   4.1.   Dugo glavno svjetlo

   4.1.1.   Ugradba

   Obvezna na motornim vozilima.
   Zabranjena na prikolicama.
   4.1.2.   Broj

   Dva ili četiri.
   Kada je vozilo opremljeno s četiri glavna svjetla koja se mogu sakriti, ugradba dva dodatna glavna svjetla odobrava se samo u svrhu svjetlosne signalizacije (kako je utvrđeno u točki 3.13.) tijekom dana.
   4.1.3.   Raspored postavljanja

   Nema posebnih zahtjeva.
   4.1.4.   Položaj

   4.1.4.1.   Po širini:

   vanjski rubovi osvjetljivajuće površine nikako ne smiju biti bliži najudaljenijem vanjskom rubu vozila od vanjskih rubova osvjetljivajuće površine oborenih svjetala.
   4.1.4.2.   Po visini:

   nema posebnih zahtjeva.
   4.1.4.3.   Po duljini:

   na prednjem dijelu vozila i postavljeno tako da emitirano svjetlo ne uzrokuje neudobnost vozaču ili neposredno ili posredno preko retrovizora i/ili drugih površina vozila koje odbijaju svjetlo.
   4.1.5.   Geometrijska vidljivost

   Vidljivost osvjetljivajuće površine, uključujući njezinu vidljivost u područjima koja se ne čine osvijetljenima s obzirom na smjer promatranja, mora biti osigurana unutar divergentnog prostora koji određuju tvornice, koja proizlaze iz vanjskog ruba osvjetljivajuće površine i čine kut od najmanje 5° u odnosu na referentnu os glavnog svjetla. Ishodište kuteva geometrijske vidljivosti je rub projekcije osvjetljivajuće površine na poprečnu ravninu tangencijalnu na najudaljeniji dio leće glavnog svjetla.
   4.1.6.   Usmjerenost

   Prema naprijed.
   Osim naprava potrebnih za održavanje ispravnog namještanja i kad postoje dva para glavnih svjetala, jedan par, koji se sastoji od glavnih svjetala koja imaju funkciju samo dugih svjetala, može se okretati samo oko osi koja je vrlo blizu okomice, u skladu s kutom zakretanja upravljanih kotača.
   4.1.7.   Električne veze

   4.1.7.1.   Duga glavna svjetla mogu se uključivati ili istodobno ili u parovima. Pri promjeni iz kratkog u dugo svjetlo mora biti uključen barem jedan par dugih glavnih svjetala. Pri promjeni iz dugog u kratko svjetlo sva duga svjetla moraju se istodobno isključiti.
   4.1.7.2.   Kratka svjetla mogu ostati uključena istodobno s dugim svjetlima.
   4.1.7.3.   Gdje su postavljena četiri svjetla s mogućnošću skrivanja, njihov podignuti položaj mora spriječiti istodobni rad bilo kakvih postavljenih dodatnih glavnih svjetala ako ona imaju namjenu davanja svjetlosnih signala (kako je utvrđeno u točki 3.13.) tijekom dana.
   4.1.8.   Pokazna svjetiljka

   Obvezna je.
   4.1.9.   Drugi zahtjevi

   4.1.9.1.   Ukupna najveća jačina dugih glavnih svjetala koja se mogu istodobno uključivati ne smije biti veća od 225 000 cd.
   4.1.9.2.   Navedena najveća jačina dobiva se zbrajanjem pojedinačnih najvećih jačina izmjerenih tijekom homologacije tipa sastavnog dijela i navedenih na odgovarajućem certifikatu o homologaciji.
   4.2.   Kratko glavno svjetlo

   4.2.1.   Ugradba:

   Obvezna na motornim vozilima.
   Zabranjena na prikolicama.
   4.2.2.   Broj

   Dva.
   4.2.3.   Raspored:

   Nema posebnih zahtjeva.
   4.2.4.   Položaj:

   4.2.4.1.   Po širini:

   točka osvjetljivajuće površine svjetla koja je najviše udaljena od srednje uzdužne ravnine vozila ne smije biti udaljena više od 400 mm od krajnjeg vanjskog ruba vozila.
   Razmak između unutarnjih rubova osvjetljivajućih površina ne smije biti manji od 600 mm.
   Ta udaljenost može biti smanjena na 400 mm ako je sveukupna širina vozila manja od 1 300 mm.
   4.2.4.2.   Po visini:

   ne manje od 500 mm ni više od 1 200 mm iznad tla.
   4.2.4.3.   Po duljini:

   na prednjem dijelu vozila; navedeni se zahtjev smatra zadovoljenim ako emitirano svjetlo ne uzrokuje izravno neudobnost vozaču, ili neposredno preko retrovizora i/ili drugih površina vozila koje odbijaju svjetlo.
   4.2.5.   Geometrijska vidljivost

   Određena je kutovima a i ß kako je utvrđeno u točki 1.13.
   a= 15o u smjeru prema gore i 10o u smjeru prema dolje
   ß= 45o u smjeru prema van i 10o u smjeru prema unutra
   Kako fotometrijske vrijednosti zahtijevane za kratka glavna svjetla ne pokrivaju cijelo geometrijsko polje vidljivosti, u svrhu homologacije tipa zahtijeva se najmanja vrijednost od 1 cd u preostalom prostoru. Prisutnost panela ili drugih dijelova opreme u blizini svjetla ne smije prouzročiti dodatne neželjene učinke koji stvaraju osjećaj neugode kod drugih korisnika ceste.
   4.2.6.   Usmjerenost

   4.2.6.1.   Nakon postavljanja početnog nagiba, okomiti nagib prema dolje, snopa kratkog svjetla koji se izražava u postotcima, mjeri se u mirujućem položaju, u skladu sa svim propisima o opterećenju izloženima u Dodatku 1.
   Početni nagib prema dolje snopa kratkog svjetla, treba biti postavljen u neopterećenom stanju vozila s jednom osobom na mjestu vozača te ga proizvođač vozila mora navesti unutar točnosti od 0,1 % kao i naznačiti na svakome vozilu neposredno pokraj glavnih svjetala ili oznake proizvođača, na jasno čitljiv i neizbrisiv način, pomoću znaka koji je naveden u Dodatku 6.
   Vrijednost tog naznačenog nagiba prema dolje mora biti određena u skladu s točkom 4.2.6.1.1.
   4.2.6.1.1.   Ovisno o postavljenoj visini u metrima (h) donjeg ruba osvjetljivajuće površine kratkoga glavnog svjetla, mjereno na neopterećenom vozilu, uspravni nagib zasjenjenja kratkog svjetla mora, pod svim statičnim uvjetima koji su izloženi u Dodatku 1., ostati u okviru sljedećih ograničenja, a početno usmjerenje ima sljedeće vrijednosti:
   h < 0,8

               granice:

               između 0,5 % i 2,5 %

               početna usmjerenost:

               između 1,0 % i 1,5 %

         0,8 < h < 0,90

               granice:

               između 0,5 % i 2,5 %

               početna umjerenost:

               između 1,0 % i 1,5 %

         ili, po slobodnoj odluci proizvođača,

               granice:

               između 1,0 % i 3,0 %

               početna usmjerenost:

               između 1,5 % i 2,0 %

         Zahtjev za EZ homologaciju tipa vozila mora u tom slučaju sadržavati obavijest o tome koju od te dvije mogućnosti treba primijeniti;
   h > 0,90

               granice:

               između 1,0 % i 3,0 %

               početna usmjerenost:

               između 1,5 % i 2,0 %.

         Gornje granice i vrijednosti početne usmjerenosti prikazane su na sljedećem grafičkom prikazu:

   4.2.6.2.   Prethodno navedeni uvjet može se ispuniti pomoću naprave koja djeluje na relativni položaj glavnog svjetla i vozila. U slučaju kvara ove naprave, svjetlosni snop se ne smije vratiti u položaj koji je manje usmjeren prema dolje od položaja u vrijeme kvara naprave.
   4.2.6.2.1.   Naprava spomenuta u točki 4.2.6.2. mora biti automatska.
   4.2.6.2.2.   Uređaji koji se namještaju ručno, neprekidno ili ne, dozvoljeni su pod uvjetom da imaju takav zakočni položaj u kojemu se svjetla mogu vratiti na početnu vrijednost nagiba određenu u točki 4.2.6.1. pomoću uobičajenih vijaka za namještanje. Takvim ručno namjestivim uređajima mora se moći upravljati s vozačevog sjedišta. Neprekidno namjestivi uređaji moraju imati referentne oznake koje naznačuju uvjete opterećenja koji zahtijevaju namještanje snopa kratkog svjetla.
   Broj položaja na uređajima koji nisu neprekidno namjestivi mora osiguravati pridržavanje opsega vrijednosti propisanih u točki 4.2.6.1.1. u svim uvjetima opterećenja određenim u Dodatku 1.
   Za navedene uređaje također vrijede uvjeti o opterećenju iz Dodatka 1., prema kojima namještanje snopa kratkog svjetla mora biti jasno određeno blizu sklopke uređaja (vidjeti Dodatak 7.).
   4.2.6.2.3.   Mjerenje promjene nagiba snopa kratkog svjetla kao funkcije opterećenja mora se provesti prema postupcima ispitivanja određenim u Dodatku 5.
   4.2.7.   Električne veze

   Sklopka za promjenu na kratko svjetlo mora istodobno isključiti sva duga svjetla.
   Kratka svjetla mogu ostati uključena istodobno s dugim svjetlima.
   4.2.8.   Pokazna svjetiljka

   Neobvezna.
   4.2.9.   Ostali zahtjevi

   Zahtjevi iz točke 3.6.2. ne primjenjuju se na kratka glavna svjetla.
   Kratka glavna svjetla ne smiju se okretati zajedno s upravljivim kotačima.
   4.3.   Prednja svjetla za maglu

   4.3.1.   Ugradba:

   Izborno na motornim vozilima.
   Zabranjeno na prikolicama.
   4.3.2.   Broj:

   Dva.
   4.3.3.   Raspored

   Nema posebnih zahtjeva.
   4.3.4.   Položaj

   4.3.4.1.   Po širini:

   točka na osvjetljivajućoj površini, koja je najviše udaljena od srednje uzdužne ravnine vozila ne smije biti udaljena više od 400 mm od krajnjeg vanjskog ruba vozila.
   4.3.4.2.   Po visini:

   ne manje od 250 mm iznad tla.
   Nijedna točka osvjetljivajuće površine ne smije biti viša od najviše točke osvjetljivajuće površine kratkoga glavnog svjetla.
   4.3.4.3.   Po duljini:

   na prednjem dijelu vozila; taj zahtjev mora se smatrati zadovoljenim ako emitirano svjetlo ne uzrokuje neudobnost vozaču neposredno, ili preko retrovizora i/ili drugih površina vozila koje odbijaju svjetlo.
   4.3.5.   Geometrijska vidljivost

   Određena kutovima a i b kako je navedeno u točki 1.13.:
   a= 5o prema gore i prema dolje
   ß= 45o u smjeru prema van i 10o u smjeru prema unutra.
   4.3.6.   Usmjerenost

   Usmjerenost prednjih svjetala za maglu ne smije se mijenjati prema kutu zaokretanja kotača upravljačem.
   Navedena svjetla moraju biti usmjerena prema naprijed bez izazivanja neprikladnog zasljepljivanja ili neudobnosti nadolazećim vozačima i ostalim korisnicima ceste.
   4.3.7.   Električne veze

   Mora biti moguće uključiti i isključiti prednja svjetla za maglu neovisno o dugom glavnom svjetlu, kratkom glavnom svjetlu ili bilo kakvoj kombinaciji dugih i kratkih glavnih svjetala.
   4.3.8.   Pokazna svjetiljka

   Neobvezna.
   4.4.   Svjetla za vožnju unatrag

   4.4.1.   Ugradba:

   Obvezno na motornim vozilima.
   Izborno na prikolicama.
   4.4.2.   Broj:

   Jedan ili dva.
   4.4.3.   Raspored

   Nema posebnih zahtjeva.
   4.4.4.   Položaj

   4.4.4.1.   Po širini:

   nema posebnih zahtjeva.
   4.4.4.2.   Po visini:

   ne manje od 250 mm ni više od 1 200 mm iznad tla.
   4.4.4.3.   Po duljini:

   na stražnjem dijelu vozila.
   4.4.5.   Geometrijska vidljivost

   Određena kutovima αi βkako je navedeno u točki 1.13.:
   α= 15o prema gore i 5o prema dolje
   ß= 45o nadesno i nalijevo ako postoji samo jedno svjetlo,
   ß= 45o prema van i 30o prema unutra ako su dva svjetla.
   4.4.6.   Usmjerenost

   Prema natrag.
   4.4.7.   Električne veze

   One moraju biti takve da se svjetlo može upaliti samo ako je mjenjač u položaju za vožnju unatrag i ako je uređaj koji upravlja pokretanjem i zaustavljanjem motora u položaju koji omogućuje rad motora.
   Ne smiju se upaliti ni ostati upaljene ako bilo koji od gore navedenih uvjeta nije ispunjen.
   4.4.8.   Pokazna svjetiljka

   Neobvezna.
   4.5.   Pokazivač smjera

   4.5.1.   Ugradba (vidjeti Dodatak 4.)
   Obvezna. Tipovi pokazivača smjera spadaju u kategorije (1, 1a, 1b, 2a, 2b i 5) skup kojih na jednom vozilu čini raspored („A” i „B”).
   Raspored „A” primjenjuje se na sva motorna vozila.
   Raspored „B” primjenjuje se samo na prikolice.
   4.5.2.   Broj

   Broj naprava je takav da one mogu emitirati signale koji su u skladu s jednim od rasporeda navedenih u točki 4.5.3.
   4.5.3.   Raspored

   A:   dva prednja pokazivača smjera ovih kategorija:

               —

               1 ili 1a ili 1b,
               ako postoji udaljenost između ruba osvjetljivajuće površine tog svjetla i ruba osvjetljivajuće površine kratkoga glavnog svjetla i/ili prednjeg svjetla za maglu, iznosi najmanje 40 mm,

               —

               1a ili 1b,
               ako postoji udaljenost između ruba osvjetljivajuće površine tog svjetla i ruba osvjetljivajuće površine kratkoga glavnog svjetla i/ili prednjeg svjetla za maglu, iznosi više od 20 mm i manje od 40 mm,

               —

               1b,
               ako postoji udaljenost između ruba osvjetljivajuće površine tog svjetla i ruba osvjetljivajuće površine kratkoga glavnog svjetla i/ili prednjeg svjetla za maglu, iznosi manje 20 mm ili manje,

         dva bočna pokazivača smjera (kategorije 2a ili 2b);
   dva bočna pokazivača smjera (kateorije 5).
   Kada su ugrađena svjetla koja spajaju funkcije prednjih pokazivača smjera (kategorije 1, 1a i 1b) i bočnih pokazivača smjera (kategorije 5), mogu se ugraditi dva dodatna bočna pokazivača smjera (kategorije 5) da bi se zadovoljili zahtjevi vezano za vidljivost navedeni u točki 4.5.5.
   B:   dva stražnja pokazivača smjera (kategorije 2a ili 2b).
   4.5.4.   Položaj

   4.5.4.1.   Po širini:

   onaj rub osvjetljivajuće površine koji je najviše udaljen od srednje uzdužne ravnine vozila ne smije biti udaljen više od 400 mm od krajnjeg vanjskog ruba vozila.
   Udaljenost između unutarnjih rubova dviju osvjetljivajućih površina u smjeru referentne osi ne smije biti manja od 600 mm.
   Ta udaljenost može biti smanjena na 400 mm ako je sveukupna širina vozila manja od 1 300 mm.
   4.5.4.2.   Visina iznad tla:

   4.5.4.2.1.   visina površine emitiranja svjetla bočnih pokazivača smjera (kategorije 5) ne smije biti niža od 500 mm mjereno do najniže točke ni viša od 1 500 mm mjereno do najviše točke.
   4.5.4.2.2.   Visina pokazivača smjera kategorija 1, 1a, 1b, 2a i 2b mjerena prema točki 3.8. ne smije biti niža od 350 mm niti viša od 1 500 mm.
   4.5.4.2.3.   Ako struktura vozila ne dopušta poštovanje navedenih gornjih granica, mjerenih kako je navedeno gore, ona mogu biti povećana na 2 300 mm za bočne pokazivače smjera kategorija 5, odnosno na 2 100 mm za pokazivače smjera kategorija 1, 1a, 1b, 2a
   4.5.4.3.   Po duljini:

   Udaljenost između površine emitiranja svjetla bočnog pokazivača smjera (kategorije 5) i poprečne ravnine koja znači prednja granica sveukupne duljine vozila ne smije biti veća od 1 800 mm.
   Ako struktura vozila ne dopušta poštovanje navedenih najmanjih kuteva vidljivosti, spomenuta udaljenost može se povećati na 2 500 mm.
   4.5.5.   Geometrijska vidljivost

               Vodoravni kutovi:

               vidjeti Dodatak 4.

               Okomiti kutovi:

               15° iznad i ispod vodoravne linije.
               Uspravni kut ispod vodoravne linije može biti smanjen na 5° ako su svjetla manje od 750 mm iznad tla.

         4.5.6.   Usmjerenost

   Ako je proizvođač odredio posebne zahtjeve za ugradbu, treba ih poštovati.
   4.5.7.   Električne veze

   Pokazivači smjera moraju se uključivati neovisno o ostalim svjetlima. Svi pokazivači svjetla na jednoj strani vozila moraju se uključivati i isključivati pomoću jedne sklopke i moraju bljeskati u fazi.
   4.5.8.   Pokazna svjetiljka

   Radni signal obvezan je za prednje i stražnje pokazivače smjera.
   Može emitirati vidne ili zvučne signale ili i jedne i druge. Ako daje vidne signale, svjetlo mora biti treptavo te se u slučaju neispravnog rada bilo kojeg od prednjih pokazivača smjera isključuje ili ostaje uključeno bez bljeskanja, ili pokazuje značajne promjene u učestalosti bljeskanja.
   Ako je u potpunosti slušno, zvučni signali moraju se jasno čuti i pokazivati jasnu promjenu u učestalosti u slučaju kvara bilo kojeg od prednjih pokazivača smjera.
   Ako je motorno vozilo opremljeno za vuču prikolice, mora biti opremljeno posebnom radnom pokaznom svjetiljkom koja emitira vidne signale za pokazivače smjera na prikolici, osim ako pokazna svjetiljka vučnog vozila tako omogućuje otkrivanje neispravnosti bilo kojeg pokazivača smjera na tako sastavljenoj skupini vozila.
   4.5.9.   Ostali zahtjevi

   Učestalost žmiganja mora biti 90 ± 30 puta u minuti.
   Od trenutka uključivanja pokazivača smjera svjetlost pokazivača mora se upaliti najkasnije za jednu sekundu, a prvi se put mora ugasiti najkasnije za jednu i pol sekundu. Ako je motorno vozilo opremljeno za vuču prikolice, sklopka pokazivača smjera na vučnom vozilu također upravlja pokazivačima smjera na prikolici.
   U slučaju kvara, osim kratkog spoja, jednog pokazivača smjera, ostali pokazivači smjera moraju nastaviti sa žmiganjem, ali učestalost u tim uvjetima može biti različita od propisane.
   4.6.   Upozoravajuća svjetla za opasnost

               4.6.1.

                  Ugradba

                  Ugradba

               Ugradba je obvezna.

               4.6.2.

                  Broj

               Kako je navedeno u točki 4.5.2.

               4.6.3.

                  Raspored

               4.6.4.

                  Položaj

               4.6.4.1.

                  Po širini

               4.6.4.2.

                  Po visini

               4.6.4.3.

                  Po duljini

               4.6.5.

                  Geometrijska vidljivost

               4.6.6.

                  Usmjerenost

               4.6.7.

                  Električne veze

               Signal se mora davati pomoću odvojene sklopke koja omogućuje svim pokazivačima smjera bljeskanje u fazi.

               4.6.8.

                  Pokazna svjetiljka

               Pokazna svjetiljka zatvorenog strujnog kruga je obvezna. Treperavo upozoravajuće svjetlo, koje može raditi povezano s pokaznom svjetiljkom (pokaznim svjetiljkama) navedenom u točki 4.5.8.

               4.6.9.

                  Ostali zahtjevi

               Kako je navedeno u točki 4.5.9. ako je vozilo na motorni pogon opremljeno za vuču prikolice, mora imati uređaj za upravljanje sigurnosnim tipkama te istodobno uključiti sve pokazivače smjera na prikolici. Istodobno uključivanje svih pokazivača smjera mora se moći pokrenuti čak i kad je uređaj koji upravlja pokretanjem i zaustavljanjem motora u takvom položaju da je rad motora nemoguć.

         4.7.   Kočna svjetla

   4.7.1.   Ugradba

   Obvezna.
   4.7.2.   Broj

   Dva.
   4.7.3.   Raspored:

   Nema posebnih zahtjeva.
   4.7.4.   Položaj

   4.7.4.1.   Po širini:

   Najmanje 600 mm međusobne udaljenosti. Ta udaljenost može se smanjiti na 400 mm ako je sveukupna širina vozila manja od 1 300 mm.
   4.7.4.2.   Po visini:

   Iznad tla, najmanje 350 mm i najviše 1 500 mm ili najviše 2 100 mm ako oblik karoserije onemogućuje smještaj unutar 1 500 mm.
   4.7.4.3.   Po duljini:

   Na stražnjoj strani vozila.
   4.7.5.   Geometrijska vidljivost

               Vodoravni kut:

               45o nalijevo i nadesno od uzdužne osi vozila

               Uspravni kut:

               15o iznad i ispod vodoravne ravnine.
               Međutim, uspravni kut ispod vodoravne ravnine može se smanjiti na 5o ako je visina svjetala manja od 750 mm iznad tla.

         4.7.6.   Usmjerenost

   Prema stražnjem dijelu vozila.
   4.7.7.   Električne veze

   Kočna svjetla moraju se upaliti prilikom svake uporabe radne kočnice. Ne trebaju funkcionirati ako je uređaj koji pokreće i/ili zaustavlja motor u položaju koji onemogućuje rad motora.
   4.7.8.   Pokazna svjetiljka

   Pokazna je svjetiljka izborna; kada je postavljena, navedena pokazna svjetiljka mora se sastojati od netreptajućeg upozoravajućeg svijetlećeg signala koji se pali u slučaju neispravnosti kočnih svjetala.
   4.8.   Uređaj za osvjetljivanje stražnje registarske pločice

               4.8.1.

                  Ugradba

               Obvezna.

               4.8.2.

                  Broj

               Uvjeti koji se odnose na sljedeće točke moraju biti takvi da navedeni uređaj na odgovarajući način osvjetljava stražnje registarske pločice.

               4.8.3.

                  Raspored

               4.8.4.

                  Položaj

               4.8.4.1.

                  Po širini:

               4.8.4.2.

                  Po visini:

               4.8.4.3.

                  Po duljini:

               4.8.5.

                  Geometrijska vidljivost

               4.8.6.

                  Usmjerenost

               4.8.7.

                  Električne veze

               Nema posebnih zahtjeva.

               4.8.8.

                  Pokazna svjetiljka

               Izborna. Ako postoji, njezinu funkciju mora obavljati pokazna svjetiljka propisana za prednja i stražnja pozicijska svjetla.

               4.8.9.

                  Ostali zahtjevi

               Kada je svjetlo za osvjetljivanje stražnje registarske pločice spojeno sa stražnjim pozicijskim svjetlom, uzajamno udruženo s kočnim svjetlom ili sa stražnjim svjetlom za maglu, fotometrijske značajke svjetla za osvjetljivanje stražnje registarske pločice mogu se podesiti tijekom rada kočnog svjetla ili stražnjeg svjetla za maglu.

         4.9.   Prednja pozicijska svjetla

   4.9.1.   Ugradba

   Obvezna na svim motornim vozilima.
   Obvezna na prikolicama širim od 1 600 mm.
   Izborna na prikolicama koje nisu šire od 1 600 mm.
   4.9.2.   Broj

   Dva.
   4.9.3.   Raspored

   Nema posebnih zahtjeva.
   4.9.4.   Položaj

   4.9.4.1.   Po širini:

   ona točka na osvjetljivajućoj površini koja je najudaljenija od srednje uzdužne ravnine vozila ne smije biti udaljena više od 400 mm od krajnjeg vanjskog ruba vozila.
   Kod prikolice, točka osvjetljivajuće površine koja je najudaljenija od srednje uzdužne ravnine ne smije biti udaljena više od 150 mm od krajnjeg vanjskog ruba vozila.
   Udaljenost između unutarnjih rubova dviju osvjetljivajućih površina u smjeru referentne osi ne smije biti manja od 600 mm.
   Ta udaljenost smije se smanjiti na 400 mm ako je ukupna širina vozila manja od 1 300 mm.
   4.9.4.2.   Po visini:

   iznad tla, najmanje 350 mm, najviše 1 500 mm ili 2 100 mm ako oblik karoserije onemogućuje smještaj unutar 1 500 mm.
   4.9.4.3.   Po duljini:

   nema posebnih zahtjeva.
   4.9.4.4.   Gdje su prednje pozicijsko svjetlo i neko drugo svjetlo uzajamno povezani, osvjetljivajuća površina tog drugog svjetla mora biti upotrijebljena za provjeru zadovoljavanja položajnih zahtjeva (vidjeti točke od 4.9.4.1. do 4.9.4.3.).
   4.9.5.   Geometrijska vidljivost

   Vodoravni kut za dva pozicijska svjetla:
   45° prema unutra i 80o prema van.
   Kod prikolica, kut prema unutra može biti smanjen na 5°.
   Uspravni kutevi:
   15o iznad i ispod vodoravne linije. Uspravni kut ispod vodoravne linije može biti smanjen na 5° ako su svjetla manje od 750 mm iznad tla.
   4.9.6.   Usmjerenost

   Prema naprijed.
   4.9.7.   Električne veze

   Nema posebnih zahtjeva.
   4.9.8.   Pokazna svjetiljka

   Obvezna je. Ta pokazna svjetiljka mora biti netreptajuća i nije potrebna ako se osvjetljenje ploče s instrumentima može uključivati i isključivati samo istodobno s prednjim pozicijskim svjetlima.
   4.10.   Stražnja pozicijska svjetla

   4.10.1.   Ugradba

   Obvezna.
   4.10.2.   Broj

   Dva.
   4.10.3.   Usmjerenje

   Nema posebnih zahtjeva.
   4.10.4.   Položaj

   4.10.4.1.   Po širini:

   ona točka na osvjetljivajućoj površini koja je najudaljenija od srednje uzdužne ravnine vozila ne smije biti udaljena više od 400 mm od krajnjeg vanjskog ruba vozila.
   Udaljenost između unutarnjih rubova osvjetljivajućih površina ne smije biti manja od 600 mm. Navedena udaljenost može biti smanjena na 400 mm ako je sveukupna širina vozila manja od 1 300 mm.
   4.10.4.2.   Po visini:

   iznad tla, najmanje 350 mm i najviše 1 500 mm ili najviše 2 100 mm ako oblik karoserije onemogućuje smještaj unutar 1 500 mm.
   4.10.4.3.   Po duljini:

   na stražnjoj strani vozila.
   4.10.5.   Geometrijska vidljivost

               Vodoravni kut:

               45o prema unutra i 80o prema van.

               Uspravni kut:

               15o iznad i ispod vodoravnice.
               Uspravni kut ispod vodoravne linije može biti smanjen na 5° ako su svjetla manje od 750 mm iznad tla.

         4.10.6.   Usmjerenost

   Prema natrag.
   4.10.7.   Električne veze

   Nema posebnih zahtjeva.
   4.10.8.   Pokazna svjetiljka

   Obvezna je. Mora biti spojena s pokaznom svjetiljkom prednjih pozicijskih svjetala.
   4.11.   Stražnje svjetlo za maglu

   4.11.1.   Ugradba

   Obvezna.
   4.11.2.   Broj

   Jedna ili dvije.
   4.11.3.   Raspored

   Nema posebnih zahtjeva.
   4.11.4.   Položaj

   4.11.4.1.   Po širini:

   ako postoji samo jedno stražnje svjetlo za maglu, ono mora biti na suprotnoj strani srednje uzdužne ravnine vozila u smjeru prometa propisanog u državi u kojoj je vozilo registrirano; referentno središte također može biti smješteno na srednjoj uzdužnoj ravnini vozila.
   4.11.4.2.   Po visini:

   između 250 mm i 1 000 mm iznad tla.
   4.11.4.3.   Po duljini:

   na stražnjem dijelu vozila.
   4.11.5.   Geometrijska vidljivost

               Vodoravni kut:

               25° prema unutra i prema van.

               Uspravni kut:

               5° iznad i ispod vodoravne linije.

         4.11.6.   Usmjerenje

   Prema stražnjoj strani.
   4.11.7.   Električne veze

   Električne veze moraju biti takve da se stražnje svjetlo (svjetla) za maglu ne mogu uključiti ako nisu uključena i duga glavna svjetla, kratka svjetla ili prednja svjetla za maglu.
   Kada je stražnje svjetlo za maglu uključeno ono može raditi zajedno s glavnim svjetlom, kratkim svjetlom ili prednjim svjetlom za maglu.
   Kada je stražnje svjetlo za maglu uključeno, promjena s glavnih svjetala na kratka svjetla i obrnuto ne utječe na rad stražnjeg svjetla za maglu.
   Ako postoji prednje svjetlo za maglu, isključenje stražnjeg svjetla za maglu mora biti moguće neovisno o prednjim svjetlima za maglu.
   4.11.8.   Pokazno svjetlo

   Obvezna je. Svjetlo je stalno netreptavo i upozoravajuće.
   4.11.9.   Ostali zahtjevi

   U svim slučajevima udaljenost između stražnjeg svjetla za maglu i svakog kočnog svjetla mora biti veća od 100 mm.
   4.12.   Parkirno svjetlo

   4.12.1.   Ugradba:

   Izborno je na motornim vozilima koja ne prelaze 6 m po duljini ni 2 m po širini.
   Na svim je ostalim vozilima zabranjena.
   4.12.2.   Broj

   Prema rasporedu.
   4.12.3.   Raspored

               —

               ili dva svjetla sprijeda i dva svjetla straga,

               —

               ili jedno svjetlo sa svake strane.

         4.12.4.   Položaj

   4.12.4.1.   Po širini:

   ona točka na osvjetljivajućoj površini koja je najudaljenija od srednje uzdužne ravnine vozila ne smije biti udaljena više od 400 mm od krajnjeg vanjskog ruba vozila.
   Nadalje, ako postoje dva svjetla, ona moraju biti na bočnim stranama vozila.
   4.12.4.2.   Po visini:

               iznad tla:

               najmanje 350 mm;
               najviše 1 500 mm ili 2 100 mm ako oblik karoserije onemogućuje smještaj unutar 1 500 mm.

         4.12.4.3.   Po duljini:

   Nema posebnih zahtjeva.
   4.12.5.   Geometrijska vidljivost

               Vodoravni kut:

               45o prema van, prema naprijed i prema natrag.

               Uspravni kut:

               15o iznad i ispod vodoravne linije. Uspravni kut ispod vodoravne linije može biti smanjen na 5o u slučaju da su svjetla manje od 750 mm iznad tla.

         4.12.6.   Usmjerenost

   Usmjerenost treba biti takva da svjetla zadovoljavaju zahtjeve vidljivosti prema naprijed i prema natrag.
   4.12.7.   Električne veze

   Električne veze moraju omogućivati uključivanje parkirnog svjetla (svjetala) na istoj strani vozila neovisno o bilo kojim drugim svjetlima.
   Parkirno svjetlo (svjetla) moraju moći funkcionirati čak i ako je uređaj koji uključuje i/ili isključuje motor u položaju koji onemogućuje rad motora.
   4.12.8.   Pokazna svjetiljka

   Izborna je. Ako postoji, ne smije biti moguće zamijeniti je s pokaznom svjetiljkom prednjih i stražnjih pozicijskih svjetala.
   4.12.9.   Ostali zahtjevi

   Funkcioniranje tog svjetla može se također izvesti istodobnim uključivanjem prednjih i stražnjih pozicijskih svjetala na istoj strani vozila.
   4.13.   Gabaritno svjetlo

   4.13.1.   Ugradba

   Obvezna je na motornim vozilima koja prelaze 2,10 m po širini.
   Izborna je na vozilima širine između 1,80 i 2,10 m i na podvozju vozila s kabinom.
   4.13.2.   Broj

   Dva vidljiva sprijeda i dva vidljiva odostraga.
   4.13.3.   Raspored

   Nema posebnih zahtjeva.
   4.13.4.   Položaj

   4.13.4.1.   Po širini:

               Sprijeda i odostraga:

               što je moguće bliže krajnjem vanjskom rubu vozila. Taj se uvjet smatra zadovoljenim kad točka na osvjetljivajućoj površini koja je najudaljenija od srednje uzdužne ravnine vozila nije udaljena više od 400 mm od krajnjeg vanjskog ruba vozila.

         4.13.4.2.   Po visini:

               Sprijeda:

               motorna vozila: vodoravna ravnina tangencijalna na gornji rub vidljive površine u smjeru referentne osi uređaja ne smije biti niža od vodoravne ravnine tangencijalne na gornji rub prozirne zone vjetrobrana.
               Prikolice i poluprikolice: na najvećoj visini u skladu sa zahtjevima koji se odnose na širinu, konstrukciju i radne zahtjeve vozila te na simetriju svjetala.

               Odostraga:

               na najvećoj visini u skladu sa zahtjevima koji se odnose na širinu, konstrukciju i radne zahtjeve vozila te na simetriju svjetala.

         4.13.4.3.   Po duljini:

   nema posebnih zahtjeva.
   4.13.5.   Geometrijska vidljivost

   Vodoravni kut: 80o prema van.
   Uspravni kut: 5o iznad i 20o ispod vodoravne linije.
   4.13.6.   Usmjerenost

   Usmjerenost treba biti takva da svjetla zadovoljavaju zahtjeve vidljivosti prema naprijed i prema natrag.
   4.13.7.   Električne veze

   Nema posebnih zahtjeva.
   4.13.8.   Pokazna svjetiljka

   Izborna je. Ako postoji, njezinu funkciju mora obavljati pokazna svjetiljka koja se zahtijeva za prednja i stražnja pozicijska svjetla.
   4.13.9.   Ostali zahtjevi

   Pod uvjetom da su svi ostali zahtjevi zadovoljeni, svjetlo vidljivo sprijeda i svjetlo vidljivo odostraga na istoj strani vozila mogu biti spojena u jedan uređaj.
   Položaj svjetla za označivanje krajnjeg vanjskog ruba vozila u odnosu na odgovarajuće pozicijsko svjetlo mora biti takav da udaljenost između projekcija na poprečnu uspravnu ravninu točaka međusobno najbližih na osvjetljivajućim površinama u smjeru pripadajućih svjetala nije manja od 200 mm.
   4.14.   Stražnji netrokutasti katadiopter

   4.14.1.   Ugradba

   Obvezna na motornim vozilima.
   Pod uvjetom da su udružena s drugim stražnjim uređajima za svjetlosnu signalizaciju, izborna na prikolicama.
   4.14.2.   Broj

   Dva.
   Dodatni katadiopterski uređaji i materijali dopušteni su pod uvjetom da ne oslabljuju djelotvornost obveznih uređaja za osvjetljivanje.
   4.14.3.   Raspored:

   Nema posebnih zahtjeva.
   4.14.4.   Položaj

   4.14.4.1.   Po širini:

   ona točka na osvjetljivajućoj površini koja je najudaljenija od srednje uzdužne ravnine vozila ne smije biti više od 400 mm udaljena od krajnjeg vanjskog ruba vozila.
   Unutarnji rubovi katadioptera ne smiju biti međusobno udaljeni manje od 600 mm. Ta udaljenost može biti smanjena na 400 mm ako je sveukupna širina vozila manja od 1 300 mm.
   4.14.4.2.   Po visini:

   iznad tla, najmanje 350 mm i najviše 900 mm.
   4.14.4.3.   Po duljini:

   na stražnjoj strani vozila.
   4.14.5.   Geometrijska vidljivost

               Vodoravni kut:

               30o prema unutra i prema van.

               Uspravni kut:

               15o iznad i ispod vodoravne linije. Uspravni kut ispod vodoravne linije može biti smanjen na 5° u slučaju katadioptera koji je manje od 750 mm iznad tla.

         4.14.6.   Usmjerenost

   Prema natrag.
   4.14.7.   Ostali zahtjevi

   Osvjetljivajuća površina katadioptera može imati zajedničke dijelove s osvjetljivajućom površinom bilo kojeg drugog svjetla smještenog na stražnjoj strani vozila.
   4.15.   Stražnji trokutasti katadiopter

   4.15.1.   Ugradba:

   Obvezna na prikolicama.
   Zabranjena na motornim vozilima.
   4.15.2.   Broj

   Dva.
   Dodatni katadiopterski uređaji i materijali dopušteni su pod uvjetom da ne oslabljuju djelotvornost obveznih uređaja za osvjetljivanje.
   4.15.3.   Raspored:

   Vrh trokuta mora biti usmjeren prema gore.
   4.15.4.   Položaj

   4.15.4.1.   Po širini:

   ona točka na osvjetljivajućoj površini koja je najudaljenija od srednje uzdužne ravnine ne smije biti više od 400 mm udaljena od krajnjeg vanjskog ruba vozila.
   Unutarnji rubovi katadioptera ne smiju biti međusobno udaljeni manje od 600 mm. Ta udaljenost može biti smanjena na 400 mm ako je sveukupna širina vozila manja od 1 300 mm.
   4.15.4.2.   Po visini:

   iznad tla: najmanje 350 mm i najviše 900 mm.
   4.15.4.3.   Po duljini:

   na stražnjoj strani vozila.
   4.15.5.   Geometrijska vidljivost

               Vodoravni kut:

               30o prema unutra i prema van.

               Uspravni kut:

               15o iznad i ispod vodoravne ravnine. Uspravni kut ispod vodoravne ravnine može biti smanjen na 5° u slučaju katadioptera koji je manje od 750 mm iznad tla.

         4.15.6.   Usmjerenost

   Prema natrag.
   4.15.7.   Ostali zahtjevi

   Ni jedno svjetlo ne smije biti postavljeno unutar trokuta.
   4.16.   Prednji netrokutasti katadiopter

   4.16.1.   Ugradba

   Obvezna na prikolicama.
   Izborna na motornim vozilima.
   4.16.2.   Broj

   Dva.
   Dodatni katadiopterski uređaji i materijali dopušteni su pod uvjetom da ne oslabljuju djelotvornost obveznih uređaja za osvjetljivanje.
   4.16.3.   Raspored

   Nema posebnih zahtjeva.
   4.16.4.   Položaj

   4.16.4.1.   Po širini:

   ona točka na osvjetljivajućoj površini koja je najudaljenija od srednje uzdužne ravnine vozila ne smije biti više od 400 mm udaljena od krajnjeg vanjskog ruba vozila.
   Kod prikolica točka na osvjetljivajućoj površini koja je najudaljenija od srednje uzdužne ravnine vozila ne smije biti više od 150 mm udaljena od krajnjeg vanjskog ruba vozila.
   Unutarnji rubovi katadioptera ne smiju biti međusobno udaljeni manje od 600 mm. Ta udaljenost može biti smanjena na 400 mm ako je sveukupna širina vozila manja od 1 300 mm.
   4.16.4.2.   Po visini:

   iznad tla, najmanje 350 mm i najviše 900 mm, ili1 500 mm ako oblik karoserije onemogućuje smještaj unutar 900 mm.
   4.16.4.3.   Po duljini:

   na prednjoj strani vozila.
   4.16.5.   Geometrijska vidljivost

               Vodoravni kut:

               30° prema unutra i prema van.
               Ako zbog konstrukcije prikolice taj kut ne može biti zadovoljen, kut prema unutra može biti smanjen na 10°.

               Uspravni kut:

               15° iznad i ispod vodoravne linije. Uspravni kut ispod vodoravne linije može biti smanjen na 5° u slučaju katadioptera koji je manje od 750 mm iznad tla.

         4.16.6.   Usmjerenost

   Prema naprijed.
   4.16.7.   Ostali zahtjevi

   Osvjetljivajuća površina katadioptera može imati zajedničke dijelove s prednjim pozicijskim svjetlom.
   4.17.   Bočni netrokutasti katadiopter.

   4.17.1.   Ugradba

   Obvezna:

               —

               na svim motornim vozilima čija duljina prelazi 6 m,

               —

               na svim prikolicama;

         Izborna:

               —

               na motornim vozilima čija duljina ne prelazi 6 m.

         4.17.2.   Minimalan broj na jednoj strani

   Takav da su zadovoljeni zahtjevi za uzdužni položaj.
   Dodatni katadiopterski uređaji i materijali dopušteni su pod uvjetom da ne smanjuju učinkovitost obaveznog osvjetljenja i svjetlosne signalizacije.
   4.17.3.   Raspored

   Nema posebnih zahtjeva.
   4.17.4.   Položaj

   4.17.4.1.   Po širini:

   nema posebnih zahtjeva.
   4.17.4.2.   Po visini:

   iznad tla, najmanje 350 mm i najviše 900 mm. Visina može iznositi 1 500 mm ako oblik karoserije vozila onemogućuje smještaj unutar najveće dozvoljene visine.
   4.17.4.3.   Po duljini:

   barem jedan bočni katadiopter mora biti postavljen na srednju trećinu vozila, s tim da bočni katadiopter najbliži prednjoj strani vozila nije udaljen više od 3 m od prednje strane vozila; kod prikolica, prilikom mjerenja te udaljenosti, u obzir se uzima duljina vučnog ovjesa.
   Udaljenost između dva susjedna bočna katadioptera ne smije prelaziti 3 m.
   Ako struktura vozila ne omogućuje zadovoljavanje navedenog zahtjeva, navedena se udaljenost može povećati na 4 m. Razmak između najudaljenijih bočnih katadioptera i stražnje strane vozila ne smije prelaziti 1 m.
   Međutim, za motorna vozila čija duljina ne prelazi 6 m, dovoljna je prisutnost jednog bočnog katadioptera unutar prve i/ili posljednje trećine duljine vozila.
   4.17.5.   Geometrijska vidljivost

               Vodoravni kut:

               45o prema naprijed i prema natrag.

               Uspravni kut:

               15o iznad i ispod vodoravne linije. Uspravni kut ispod vodoravne linije može biti smanjen na 5° u slučaju katadioptera koji je manje od 750 mm iznad tla.

         4.17.6.   Usmjerenost

   Referentna os katadioptera mora biti vodoravna i okomita na uzdužnu srednju ravninu vozila te usmjerena prema vanjskoj strani.
   4.17.7.   Ostali zahtjevi

   Osvjetljivajuća površina bočnog katadioptera može imati zajedničke dijelove s osvjetljivajućom površinom bilo kojeg drugog bočnog svjetla.
   4.18.   Bočna svjetla za označivanje vozila

   4.18.1.   Ugradba

   Obvezna:

               —

               na svim motornim vozilima čija duljina prelazi 6 m, osim za podvozja s kabinom;

         Izborna:

               —

               na svim motornim vozilima čija duljina ne prelazi 6 m.

         Duljina prikolice uračunava se u vučni ovjes.
   4.18.2.   Najmanji broj po bočnoj strani vozila

   Najmanji broj po bočnoj strani vozila mora biti takav da su zadovoljeni zahtjevi o uzdužnom položaju.
   4.18.3.   Raspored:

   Nema posebnih zahtjeva.
   4.18.4.   Položaj:

   4.18.4.1.   Po širini:

   nema posebnih zahtjeva.
   4.18.4.2.   Po visini:

   iznad tla, najmanje 350 mm i najviše 1 500 mm. Ako struktura vozila ne omogućuje zadovoljavanje navedenog zahtjeva, navedeno se ograničenje može povećati na 2 100 mm.
   4.18.4.3.   Po duljini:

   barem jedno bočno svjetlo za označivanje vozila mora biti postavljeno na srednju trećinu vozila, s tim da bočno svjetlo za označivanje vozila najbliže prednjoj strani vozila nije udaljeno više od 3 m od prednje strane vozila; u slučaju prikolica kod mjerenja udaljenosti u obzir se uzima duljina ovjesa.
   Udaljenost između dvaju susjednih bočnih svjetala ne smije prelaziti 3 m.
   Ako struktura vozila ne omogućuje zadovoljavanje navedenog zahtjeva, navedena se udaljenost može povećati na 4 m. Udaljenost između najistaknutijeg stražnjeg bočnog svjetla za označivanje vozila i stražnje strane vozila ne smije prelaziti 1 m. Međutim, za vozila čija duljina ne prelazi 6 m i za podvozje s kabinom dostatno je imati jedno svjetlo za označivanje bočnog ruba vozila postavljeno unutar prve trećine i/ili unutar posljednje trećine duljine vozila.
   4.18.5.   Geometrijska vidljivost

               Vodoravni kut:

               45o prema naprijed i prema natrag; međutim, za vozila na kojima je ugradba bočnih svjetala za označivanje vozila izborna ta vrijednost može biti smanjena na 30o.

               Uspravni kut:

               10o iznad i ispod vodoravne linije. Uspravni kut ispod vodoravne linije može biti smanjen na 5° u slučaju bočnog svjetla za označivanje vozila koje je udaljeno od tla manje od 750 mm.

         4.18.6.   Usmjerenost

   Postranična.
   4.18.7.   Električne veze

   Nema posebnih zahtjeva.
   4.18.8.   Pokazna svjetiljka

   Izborna. Ako postoji, njezinu funkciju mora obavljati pokazna svjetiljka određena za prednja i stražnja pozicijska svjetla.
   4.18.9.   Ostali zahtjevi

   Kada je najistaknutije stražnje bočno svjetlo za označivanje vozila spojeno sa stražnjim pozicijskim svjetlom uzajamno ugrađeno sa stražnjim svjetlom za maglu ili je uzajamno ugrađeno u to svjetlo, fotometrijske značajke svjetla za označivanje bočnog ruba vozila mogu se mijenjati tijekom rada stražnjeg svjetla za maglu.
   5.   SUKLADNOST PROIZVODNJE
   5.1.   Svako serijski proizvedeno vozilo, s obzirom na ugradbu uređaja za osvjetljenje i svjetlosnu signalizaciju i njihove osobine kako su određene ovom Direktivom, mora biti sukladno tipu vozila koje je homologirano.

      (1)  Kod svjetlosnih uređaja za osvjetljivanje stražnje registarske pločice i pokazivače smjera (kategorija 5) „svjetleća površina” mijenja se i glasi „osvjetljivajuća površina”, budući da svjetleća površina ne postoji.

      (2)  Kod svjetlosnih uređaja za osvjetljivanje stražnje registarske pločice i pokazivače smjera (kategorija 5) „svjetleća površina” mijenja se i glasi „osvjetljivajuća površina”, budući da svjetleća površina ne postoji.

      (3)  Koje se još naziva „bijelim” ili „bezbojnim” svjetlom.
   Dodatak 1.
   UVJETI O OPTEREĆENJU VOZILA NAVEDENI U TOČKI 4.2.6.1.
   1.   Za sljedeća ispitivanja masa putnika mora se računati na temelju 75 kg po osobi.

   2.   Uvjeti opterećenja za različite tipove vozila:

   2.1.   Vozila kategorije M1

   2.1.1.   Kut snopa svjetla kratkih glavnih svjetala mora biti određen pod ovim uvjetima opterećenja:
   2.1.1.1.   jedna osoba na vozačevu sjedalu;
   2.1.1.2.   vozač i jedan putnik na prednjem sjedalu, koje je najdalje udaljeno od vozača;
   2.1.1.3.   vozač, jedan putnik na prednjem sjedalukoji je najdalje udaljen od vozača te su sva najdalja sjedala unazad zaposjednuta;
   2.1.1.4.   sva sjedala zaposjednuta;
   2.1.1.5.   sva sjedala zaposjednuta, i jednolično raspodijeljeno opterećenje u prostoru za prtljagu s ciljem postizanja dopuštenog opterećenja na stražnjoj osovini ili na prednjoj osovini ako se prtljažnik nalazi sprijeda. Ako vozilo ima prednji i stražnji prtljažnik, dodatno se opterećenje mora odgovarajuće rasporediti kako bi se postiglo dozvoljeno opterećenje osovina. Međutim, ako najveća dozvoljena masa opterećenog vozila dosegne prije dozvoljenog opterećenja jedne od osovina, opterećenje prtljažnika (jednog ili oba), ograničava se na obujam koji omogućava dosezanje najveće dozvoljene mase vozila;
   2.1.1.6.   vozač, i jednolično raspodijeljeno opterećenje u prtljažniku s ciljem postizanja dopuštenog opterećenja na odgovarajućoj osovini.
   Međutim, ako je najveća dopuštena masa postignuta prije dopuštenog opterećenja na osovini, opterećenje prtljažnika (jednog ili više) mora biti ograničeno na broj koji omogućuje dostizanje te mase.
   2.1.2.   Kod određivanja gornjih uvjeta opterećenja u obzir se moraju uzeti bilo koja ograničenja opterećenja koja je propisao proizvođač.
   2.2.   Vozila kategorija M2 i M3:

   Kut snopa svjetla kratkih glavnih svjetala mora biti određen pod ovim uvjetima opterećenja:
   2.2.1.   Vozilo neopterećeno i jedna osoba na vozačevom sjedalu.
   2.2.2.   Vozila opterećena tako da svaka osovina nosi svoje najveće tehnički dopušteno opterećenje ili kada je najveća dopuštena masa vozila postignuta opterećenjem prednje i stražnje osovine razmjerno njihovim najvećim tehnički dopuštenim opterećenjima, koje se god ostvari prvo.
   2.3.   Vozila kategorije N s teretnim sandukom:

   2.3.1.   Kut snopa svjetla kratkih glavnih svjetala mora biti određen pod ovim uvjetima opterećenja:
   2.3.1.1.   vozilo neopterećeno i jedna osoba na vozačevom sjedalu,
   2.3.1.2.   kod vozila koja imaju stražnji prostor za utovar tereta: vozač, plus teret raspodijeljen tako da stražnja osovina ili stražnje osovine nose svoje najveće tehnički dopušteno opterećenje ili najveću dopuštenu masu vozila, koje god se ostvari prvo; pritom opterećenje prednje osovine ne smije prijeći 25 % najvećeg dozvoljenog opterećenja na prednjoj osovini. Isti se postupak primjenjuje kada se, s odgovarajućim izmjenama, prostor za utovar tereta nalazi na prednjoj strani.
   2.4.   Vozila kategorije N bez teretnog sanduka.

   2.4.1.   Vučna vozila za poluprikolice:

   2.4.1.1.   neopterećeno vozilo bez opterećenja na sedlu i jedna osoba na vozačevom sjedalu;
   2.4.1.2.   jedna osoba na vozačevom sjedalu: tehnički dopušteno opterećenje na sedlu u položaju pričvršćenja koje odgovara najvećem opterećenju stražnje osovine.
   2.4.2.   Vučna vozila za prikolice:

   2.4.2.1.   neopterećeno vozilo i jedna osoba na vozačevom sjedalu;
   2.4.2.2.   neopterećeno vozilo i jedna osoba na vozačevom sjedalu, s tim da su sva ostala mjesta u vozačkoj kabini zaposjednuta.
   Dodatak 2.

   Dodatak 3.

   Dodatak 4.
   POKAZIVAČ SMJERA
   Kutovi geometrijske vidljivosti

   Dodatak 5.
   MJERENJE PROMJENE NAGIBA SNOPA KRATKOG SVJETLA KAO FUNKCIJE OPTEREĆENJA
   1.   PODRUČJE PRIMJENE
   U ovom se Dodatku navode metode mjerenja promjena u nagibu kratkih svjetala motornih vozila u odnosu na njihov početni nagib s obzirom na promjene položaja vozila zbog opterećenja.
   2.   DEFINICIJE
   2.1.   Početni nagib

   2.1.1.   Utvrđeni početni nagib:

   vrijednost početnog nagiba kratkog svjetla koju je naveo proizvođač motornog vozila služi kao referentna vrijednost za proračun dopuštenih promjena.
   2.1.2.   Izmjereni početni nagib:

   srednja vrijednost nagiba kratkog svjetla ili nagiba vozila izmjerenog s vozilom pod uvjetom br. 1, kako je određeno u Dodatku 1., za kategoriju vozila koja se ispituje služi kao referentna vrijednost za procjenu promjena u nagibu snopa svjetlosti.
   2.2.   Nagib kratkog svjetla

   Može se definirati kako slijedi:

               —

               ili kao kut (izražen u miliradijanima) između smjera snopa svjetla usmjerenog prema karakterističnoj točki na vodoravnom dijelu zasjenjenja u svjetlosnoj raspodjeli kratkoga glavnog svjetla i vodoravne ravnine,

               —

               ili tangentom tog kuta, izraženog u postocima nagiba, s obzirom da su kutovi mali (za te male kutove 1 % jednako je 10 mrad).

         Ako je nagib izražen u postocima nagiba, može se izračunani pomoću ove jednadžbe:

   gdje je:
   h1 u milimetrima izražena visina iznad tla gore spomenute karakteristične točke izmjerene na uspravnom zaslonu okomitom na srednju uzdužnu ravninu vozila smještena na vodoravnoj udaljenosti L;
   h2 u milimetrima izražena visina iznad tla referentnog središta (koje je uzeto za nazivno ishodište karakteristične točke izabrane u h1);
   l je u milimetrima izražena udaljenost od zaslona do referentnog središta.
   Negativne vrijednosti znače nagib prema dolje (vidjeti sliku 1.).
   Pozitivne vrijednosti znače nagib prema gore.

      Napomene:

               1.

               Ovaj crtež predstavlja kategoriju vozila M1, ali prikazano načelo primjenjuje se jednako na vozila svih ostalih kategorija.

               2.

               Ako vozilo nema sustav za poravnavanje glavnih svjetala, promjena u nagibu snopa kratkog svjetla istovjetna je promjeni nagiba samog vozila.

         3.   UVJETI MJERENJA
   3.1.   Ako je upotrijebljen vizualni pregled projekcije snopa kratkog svjetla na zaslonu ili fotometrijska metoda, mjerenje se mora provesti u tamnom okolišu (primjerice tamnoj komori) površine dostatno velike da omogući smještanje vozila i zaslona kako je prikazano na slici 1. Referentna središta glavnih svjetala nalaze se na udaljenosti I barem 10 m od zaslona.
   3.2.   Tlo na kojemu su izvedena mjerenja mora biti što je moguće više ravno i vodoravno tako da se može osigurati ponovno izvođenje mjerenja nagiba snopa kratkog svjetla s točnošću od ± 0,5 mrad (nagib od ± 0,05 %).
   3.3.   Ako je upotrijebljen zaslon, njegovo označivanje, položaj i usmjerenost u odnosu na tlo i na srednju uzdužnu ravninu vozila mora biti takvo da se može osigurati ponovno izvođenje mjerenja nagiba snopa kratkog svjetla s točnošću od ± 0,5 mrad (nagib od ± 0,05 %).
   3.4.   Za vrijeme mjerenja temperatura prostora mora biti između 10 i 30 °C.
   4.   PRIPREMA VOZILA
   4.1.   Mjerenja se obavljaju na vozilu koje je prešlo udaljenost između 1 000 i 10 000 km, a po mogućnosti 5 000 km.
   4.2.   Gume moraju biti napuhane do tlaka za puno opterećenje koji je naveo proizvođač. Vozilo mora biti potpuno napunjeno (gorivom, vodom, uljem) i opremljeno svim priborima i alatima koje je naveo proizvođač. Potpuna napunjenost gorivom znači da spremnik za gorivo mora biti napunjen do ne manje od 90 % ukupne zapremnine, kako je navedeno u opisnom dokumentu, čiji se model nalazi u Prilogu I. Direktivi 70/156/EEZ.
   4.3.   Vozilo mora imati otpuštenu parkirnu kočnicu i mjenjač u neutralnom položaju.
   4.4.   Vozilo mora barem 8 sati biti izloženo temperaturi naznačenoj u točki 3.4.
   4.5.   Ako su upotrijebljene fotometrijska ili vizualna metoda, bilo bi poželjno da se glavna svjetla, s dobro definiranim zasjenjenjem snopa kratkog svjetla, ugrade na ispitivano vozilo radi olakšanja mjerenja.
   Za dobivanje točnijih rezultata mjerenja, dopuštena su i druga sredstva (na primjer, uklanjanje leće glavnog svjetla).
   5.   POSTUPAK ISPITIVANJA
   5.1.   Općenito

   Promjene u nagibu ili kratkog svjetla ili vozila, ovisno o izabranoj metodi, moraju se mjeriti odvojeno za svaku stranu vozila. Rezultati dobiveni za lijeva i desna glavna svjetla pod svim uvjetima opterećenja navedenim u Dodatku 1. moraju biti unutar ograničenja navedenih u točki 5.5. Opterećenje se primjenjuje postupno bez izlaganja vozila prekomjerenim naglim promjenama.
   5.2.   Određivanje izmjerenog početnog nagiba

   Vozilo mora biti pripremljeno kako je navedeno u točki 4. gore i opterećeno kako je navedeno u Dodatku 1. (prvi uvjet opterećenja pojedine kategorije vozila).
   Prije svakog mjerenja vozilo se mora zanjihati kako je navedeno u točki 5.4. dolje.
   Mjerenja se vrše tri puta.
   5.2.1.   Ako se ni jedan od tri izmjerena rezultata ne razlikuje više od 2 miliradijana (mrad) (pri nagibu od 0,2 %) od aritmetičke sredine rezultata, ta aritmetička sredina čini konačni rezultat.
   5.2.2.   Ako se bilo koje mjerenje razlikuje od aritmetičke sredine rezultata više od 2 miliradijana (mrad) (pri nagibu od 0,2 %), mora se provesti daljnji niz od 10 mjerenja, čija će aritmetička sredina činiti konačni rezultat.
   5.3.   Mjerne metode

   Bilo koja metoda može se upotrijebiti za mjerenje promjena nagiba pod uvjetom da su očitanja točna unutar ± 0,2 mrad (nagib od ± 0,02 %).
   5.4.   Postupak s vozilom u svakom stanju opterećenja

   Ovjes vozila i bilo koji drugi sastavni dio koji vjerojatno utječe na nagib snopa kratkog svjetla mora se pokrenuti u skladu s metodama opisanim ispod.
   Međutim, nadležne tehničke službe i proizvođači mogu zajednički predložiti druge metode (ili pokusne ili osnovane na proračunima), posebno kad ispitivanje postavlja posebne probleme, pod uvjetom da su takvi proračuni očigledno opravdani.
   5.4.1.   Vozila kategorije M1 s konvencionalnim ovjesom

   S vozilom postavljenim u položaj za mjerenje i, ako je potrebno, s kotačima na pomičnim platformama (koje se moraju upotrijebiti ako bi njihov izostanak doveo do ograničenja gibanja ovjesa što bi vjerojatno utjecalo na rezultate mjerenja) vozilo se treba neprestano njihati barem tijekom tri cjelokupna ciklusa; tijekom svakog pojedinog ciklusa, prvo se potiskuje prema dolje stražnja strana, a zatim prednja strana vozila.
   Tijek njihanja mora završiti s krajem ciklusa. Prije mjerenja, vozilo mora spontano dospjeti u stanje mirovanja.
   Umjesto uporabe pomičnih platformi, isti učinak može se postići pomicanjem vozila naprijed natrag za barem jedan puni okret kotača.
   5.4.2.   Kategorije vozila M2, M3 i N s konvencionalnim ovjesom

   5.4.2.1.   Ako postupak za vozila kategorije M1 opisan u točki 5.4.1. nije moguć, može se upotrijebiti metoda opisana u točkama 5.4.2.2. ili 5.4.2.3.
   5.4.2.2.   S vozilom postavljenim u položaj za mjerenje i s kotačima na tlu vozilo treba njihati privremeno mijenjajući opterećenje.
   5.4.2.3.   S vozilom postavljenim u položaj za mjerenje i s kotačima na tlu, treba pokrenuti ovjes vozila i sve ostale dijelove koji bi mogli utjecati na nagib snopa kratkog svjetla uporabom vibracijske opreme. To može biti vibrirajuća platforma na koju su postavljeni kotači.
   5.4.3.   Vozila s nekonvencionalnim ovjesom, gdje motor mora biti u pogonu

   Prije provedbe bilo kojeg mjerenja pričekati dok vozilo ne postigne svoj konačni položaj s uključenim motorom.
   5.5.   Mjerenja

   Promjene nagiba snopa kratkog svjetla moraju se odrediti za svako od raznih stanja opterećenja u odnosu na izmjereni početni nagib određen u skladu s gornjom točkom 5.2.
   Ako je vozilo opremljeno ručnim sustavom za pomicanje glavnih svjetala, ona se namještaju u položaje koje je odredio proizvođač, u skladu s uvjetima o opterećenju (prema Dodatku 1.).
   5.5.1.   Za početak mora se provesti pojedinačno mjerenje u svakom stanju opterećenja. Zahtjevi su zadovoljeni ako je za sva stanja opterećenja promjena nagiba unutar proračunanih granica (primjerice, unutar razlike između početnog nagiba i donjih i gornjih ograničenja koja su određena za homologaciju) sa sigurnosnom granicom od 4 mrad (nagib od 0,4 %)
   5.5.2.   Ako rezultat(i) bilo kojeg mjerenja (ili više mjerenja) ne leži (ne leže) unutar sigurnosnih granica naznačenih u točki 5.5.1. ili prelazi (prelaze) granične vrijednosti, moraju se provesti tri daljnja mjerenja u stanjima opterećenja koja odgovaraju navedenom rezultatu (ili rezultatima), kako je izloženo u točki 5.5.3.
   5.5.3.   Za svako od gornjih stanja opterećenja:

   5.5.3.1.   Ako se ni jedan od tri izmjerena rezultata ne razlikuje više od 2 mrad (nagib od 0,2 %) od aritmetičke sredine rezultata, ta aritmetička sredina čini konačni rezultat.
   5.5.3.2.   Ako se bilo koje mjerenje razlikuje od aritmetičke sredine rezultata više od 2 mrad (nagib od 0,2 %), mora se provesti daljnji niz od 10 mjerenja, čija će aritmetička sredina činiti konačni rezultat.
   5.5.3.3.   Ako je vozilo opremljeno automatskim sustavom za poravnavanje glavnog svjetla koji ima inherentnu petlju histereze, prosječni rezultati na vrhu i na dnu petlje histereze moraju se uzeti kao značajne vrijednosti.
   Sva navedena mjerenja moraju se provesti u skladu s točkama 5.5.3.1. i 5.5.3.2.
   5.5.4.   Zahtjevi su zadovoljeni ako je pod svim uvjetima opterećenja promjena između izmjerenog početnog nagiba određenog u skladu s točkom 5.2. i nagiba izmjerenog pod svakim uvjetom opterećenja manja od vrijednosti izračunanih u točki 5.5.1. (bez sigurnosne granice).
   5.5.5.   Ako je prijeđena samo jedna od izračunanih gornjih ili donjih granica promjene, proizvođaču mora biti dopušteno izabrati drukčiju vrijednost za dani početni nagib, unutar granica utvrđenih za homologaciju.
   Dodatak 6.
   OZNAČIVANJE ZADANOG POČETNOG NAMJEŠTANJA KAKO SE NAVODI U PRILOGU I. TOČKI 4.2.6.1.

      Primjer

   Veličina simbola i slova ostavljena je na volju proizvođaču.
   Dodatak 7.
   SKLOPKE ILI RUČICE ZA UPRAVLJANJE UREĐAJIMA ZA PORAVNAVANJE GLAVNIH SVJETALA KAKO SE NAVODI U PRILOGU I. TOČKI 4.2.6.2.2.
   1.   SPECIFIKACIJE
   Nagib prema dolje snopa kratkog svjetla mora se u svim slučajevima postići na jedan od sljedećih načina:

               (a)

               pomicanjem ručice (prekidača) prema dolje ili nalijevo;

               (b)

               okretanjem sklopke u smjeru suprotnom od smjera kazaljke na satu;

               (c)

               pritiskom na gumb (sustav gurni-povuci).

         Ako se za namještanje snopa upotrebljava više gumba, gumb koji daje najveći nagib prema dolje mora biti ugrađen nalijevo ili ispod gumba za ostale položaje snopa kratkog svjetla.
   Rotirajuća sklopka koja se postavlja na rub, ili samo s vidljivim rubom, treba biti u skladu s načelima sklopke tipa (a) ili (c).
   1.1.1.   Ta sklopka mora imati oznake koje jasno ukazuju na pokrete koji odgovaraju nagibu prema dolje i prema gore snopa kratkog svjetla.
   1.2.   Položaj „0” odgovara početnom nagibu, u skladu s Prilogom I. točkom 4.2.6.1.
   1.3.   Položaj „0” koji, prema Prilogu I. točki 4.2.6.2.2. mora biti „granični položaj”, ne treba nužno biti na kraju ljestvice.
   1.4.   Oznake koje se upotrebljavaju na sklopki moraju biti objašnjene u korisničkom priručniku.
   1.5.   Samo ovi simboli mogu biti upotrijebljeni za raspoznavanje sklopki
   Također se mogu upotrijebiti simboli koji se sastoje od pet umjesto od četiri crte.
   2.   PRIMJERI

      Primjer 1.

      Primjer 2.

      Primjer 3.

   PRILOG II.
   UZORAK