title: Delegirana direktiva Komisije 2014/74/EU оd 13. ožujka 2014. o izmjeni, u svrhu prilagodbe tehničkom napretku, Priloga IV. Direktivi 2011/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu izuzeća za olovo koje se koristi u usklađenim sustavima igličastih priključaka koji nisu vrste C-press za instrumente za praćenje i kontrolu u industriji  Tekst važan za EGP

text:
               20.5.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 148/82

         DELEGIRANA DIREKTIVA KOMISIJE 2014/74/EU
   оd 13. ožujka 2014.
   o izmjeni, u svrhu prilagodbe tehničkom napretku, Priloga IV. Direktivi 2011/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu izuzeća za olovo koje se koristi u usklađenim sustavima igličastih priključaka koji nisu vrste C-press za instrumente za praćenje i kontrolu u industriji
   (Tekst važan za EGP)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Direktivu 2011/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2011. o ograničenju uporabe određenih opasnih tvari u električnoj i elektroničkoj opremi, (1) a osobito njezin članak 5. stavak 1. točku (a),
   budući da:

               (1)

               Direktivom 2011/65/EU zabranjuje se uporaba olova u električnoj i elektroničkoj opremi stavljenoj na tržište.

               (2)

               Usklađeni sustavi igličastih priključaka koriste se u brzim uređajima za digitaliziranje, izvorima signala radiofrekvencija i valova te u opremi za ispitivanja bežične tehnologije. Bezolovni usklađeni sustavi igličastih priključaka još se ne koriste u instrumentima za praćenje i kontrolu u industriji. Instrumenti za praćenje i kontrolu u industriji moraju zadovoljavati strože zahtjeve za rezultate i pouzdanost nego druga električna i elektronička oprema, a pouzdanost bezolovnih zamjena u tim uvjetima nije sigurna.

               (3)

               Stoga bi, kako bi se proizvođačima omogućilo da naprave bezolovne komponente koje su tehnički izvedive i da se one pokažu dovoljno pouzdanima pri korištenju u instrumentima za praćenje i kontrolu u industriji, uporabu olova u usklađenim sustavima igličastih priključaka koji nisu vrste C-press za instrumente za praćenje i kontrolu u industriji trebalo izuzeti od zabrane do 31. prosinca 2020. S obzirom na inovacijske cikluse instrumenata za praćenje i kontrolu u industriji, ovo je relativno kratko prijelazno razdoblje koje ne bi trebalo imati negativnih učinaka na inovacije.

               (4)

               U skladu s načelom „popravljanja kao kad je bilo proizvedeno” iz članka 4. stavka 4. Direktive 2011/65/EU, koje bi trebalo produžiti vijek trajanja sukladnih proizvoda kada ih se jednom stavi na tržište, to će se izuzeće primjenjivati na zamjenske dijelove i nakon isteka njegova roka primjene, bez vremenskih ograničenja.

               (5)

               Direktivu 2011/65/EU treba stoga na odgovarajući način izmijeniti,

         DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Prilog IV. Direktivi 2011/65/EU mijenja se kako je utvrđeno u Prilogu ovoj Direktivi.
   Članak 2.
   1.   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do zadnjeg dana šestog mjeseca nakon stupanja na snagu. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba.
   Kada države članice donose ove odredbe, te odredbe prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
   2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 3.
   Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Članak 4.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 13. ožujka 2014.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  SL L 174, 1.7.2011., str. 88.

      PRILOG
      U Prilogu IV. Direktivi 2011/65/EU dodaje se sljedeća točka 36.:

                     „36.

                     Olovo koje se koristi u usklađenim sustavima igličastih priključaka koji nisu vrste C-press za instrumente za praćenje i kontrolu u industriji.
                     Istječe 31. prosinca 2020. Nakon tog datuma može se koristiti za zamjenske dijelove za instrumente za praćenje i kontrolu u industriji koji su stavljeni na tržište prije 1. siječnja 2021.”


title: Delegirana direktiva Komisije 2014/8/EU оd 18. listopada 2013. o izmjeni, u svrhe prilagodbe tehničkom napretku, Priloga IV. Direktivi 2011/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na izuzeće za olovo u lemovima za montažu digitalnih detektora polja s kadmij teluridom i kadmij cink teluridom na tiskane pločice  Tekst značajan za EGP

text:
               9.1.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 4/59

         DELEGIRANA DIREKTIVA KOMISIJE 2014/8/EU
   оd 18. listopada 2013.
   o izmjeni, u svrhe prilagodbe tehničkom napretku, Priloga IV. Direktivi 2011/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na izuzeće za olovo u lemovima za montažu digitalnih detektora polja s kadmij teluridom i kadmij cink teluridom na tiskane pločice
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Direktivu 2011/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2011. o ograničenju uporabe određenih opasnih tvari u električnoj i elektroničkoj opremi (1), a posebno njezin članak 5. stavak 1. točku (a),
   budući da:

               (1)

               Direktiva 2011/65/EU zabranjuje uporabu olova u električnoj i elektroničkoj opremi stavljenoj na tržište.

               (2)

               Nije osigurana pouzdanost nadomjestaka za olovo u lemovima za montažu digitalnih detektora polja s kadmij teluridom i kadmij cink teluridom na tiskane pločice.

               (3)

               Potrebno je vrijeme za ispitivanje pouzdanosti i kvalifikaciju alternativnih rješenja.

               (4)

               Direktivu 2011/65/EU treba stoga na odgovarajući način izmijeniti,

         DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Prilog IV. Direktivi 2011/65/EU mijenja se kako je navedeno u Prilogu ovoj Direktivi.
   Članak 2.
   1.   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do zadnjeg dana šestog mjeseca nakon stupanja na snagu. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba.
   Kada države članice donose ove odredbe, te odredbe prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
   2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 3.
   Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

   Članak 4.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 18. listopada 2013.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  SL L 174, 1.7.2011., str. 88.

      PRILOG
      U Prilogu IV. Direktivi 2011/65/EU dodaje se sljedeća točka 28.:

                  „28.

                  Olovo u lemovima za montažu digitalnih detektora polja s kadmij teluridom i kadmij cink teluridom na tiskane pločice. Ističe 31. prosinca 2017.”


title: Delegirana direktiva Komisije 2014/15/EU оd 18. listopada 2013. o izmjeni, u svrhe prilagodbe tehničkom napretku, Priloga IV. Direktivi 2011/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na izuzeće za olovo, kadmij i heksavalentni krom u zamjenskim dijelovima koji se ponovno upotrebljavaju, a dobiveni su iz medicinskih uređaja stavljenih na tržište prije 22. srpnja 2014. i koji se koriste u kategoriji 8 opreme stavljene na tržište prije 22. srpnja 2021. , pod uvjetom da se ponovna uporaba odvija u povratnim sustavima zatvorene petlje poslovanja između tvrtki koji se mogu provjeravati, i da se potrošači obavijeste o ponovnoj uporabi dijelova  Tekst značajan za EGP

text:
               9.1.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 4/73

         DELEGIRANA DIREKTIVA KOMISIJE 2014/15/EU
   оd 18. listopada 2013.
   o izmjeni, u svrhe prilagodbe tehničkom napretku, Priloga IV. Direktivi 2011/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na izuzeće za olovo, kadmij i heksavalentni krom u zamjenskim dijelovima koji se ponovno upotrebljavaju, a dobiveni su iz medicinskih uređaja stavljenih na tržište prije 22. srpnja 2014. i koji se koriste u kategoriji 8 opreme stavljene na tržište prije 22. srpnja 2021., pod uvjetom da se ponovna uporaba odvija u povratnim sustavima zatvorene petlje poslovanja između tvrtki koji se mogu provjeravati, i da se potrošači obavijeste o ponovnoj uporabi dijelova
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Direktivu 2011/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2011. o ograničenju uporabe određenih opasnih tvari u električnoj i elektroničkoj opremi (1), a posebno njezin članak 5. stavak 1. točku (a),
   budući da:

               (1)

               Direktivom 2011/65/EU zabranjuje se uporaba olova, kadmija i heksavalentnog kroma u električnoj i elektroničkoj opremi stavljenoj na tržište.

               (2)

               Najčešće se ponovno upotrebljavaju rendgenske cijevi, MRI zavojnice, tiskane pločice iz raznih vrsta opreme te detektori i detektorske komponente (npr. detektori zračenja). Neki od njih sadrže malu količinu olova, kadmija ili heksavalentnog kroma.

               (3)

               Usporedba učinaka na okoliš uporabe obnovljenih dijelova u gore navedenim slučajevima sa zamjenom obnovljenih dijelova novima pokazuje da bi ukupni negativni učinci zamjene na okoliš, zdravlje i sigurnost potrošača bili veći od ukupne koristi takve zamjene.

               (4)

               Direktivu 2011/65/EU treba stoga na odgovarajući način izmijeniti,

         DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Prilog IV. Direktivi 2011/65/EU mijenja se kako je navedeno u Prilogu ovoj Direktivi.
   Članak 2.
   1.   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do zadnjeg dana šestog mjeseca nakon stupanja na snagu. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba.
   Kada države članice donose ove odredbe, te odredbe prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
   2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 3.
   Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

   Članak 4.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 18. listopada 2013.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  SL L 174, 1.7.2011., str. 88.

      PRILOG
      U Prilog IV. Direktivi 2011/65/EU dodaje se sljedeća točka 31.:

                  „31.

                  Olovo, kadmij i heksavalentni krom u zamjenskim dijelovima koji se ponovno upotrebljavaju, a dobiveni su iz medicinskih uređaja stavljenih na tržište prije 22. srpnja 2014. i koji se koriste u kategoriji 8 opreme stavljene na tržište prije 22. srpnja 2021., pod uvjetom da se ponovna uporaba odvija u povratnim sustavima zatvorene petlje poslovanja između tvrtki koji se mogu provjeravati, i da se potrošači obavijeste o ponovnoj uporabi dijelova. Istječe 21. srpnja 2021.”


title: Delegirana direktiva Komisije 2014/4/EU оd 18. listopada 2013. o izmjeni, u svrhu prilagodbe tehničkom napretku, Priloga IV. Direktivi 2011/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća o izuzeću za olovo koje omogućuje vakuumski čvrste veze između aluminija i čelika u pojačivačima rendgenske slike  Tekst značajan za EGP

text:
               9.1.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 4/51

         DELEGIRANA DIREKTIVA KOMISIJE 2014/4/EU
   оd 18. listopada 2013.
   o izmjeni, u svrhu prilagodbe tehničkom napretku, Priloga IV. Direktivi 2011/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća o izuzeću za olovo koje omogućuje vakuumski čvrste veze između aluminija i čelika u pojačivačima rendgenske slike
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Direktivu 2011/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2011. o ograničenju uporabe određenih opasnih tvari u električnoj i elektroničkoj opremi (1), a osobito njezin članak 5. stavak 1. točku (a),
   budući da:

               (1)

               Direktiva 2011/65/EU zabranjuje uporabu olova u električnoj i elektroničkoj opremi stavljenoj na tržište.

               (2)

               Olovo se upotrebljava u pojačivačima rendgenske slike radi omogućavanja vakuumski čvrste veze između aluminija i čelika.

               (3)

               Zamjena olova dovela bi do nepouzdanosti pojačivača slike i trenutačno se mora smatrati kao tehnički neizvediva. S obzirom na zdravlje i sigurnost pacijenata još uvijek je potrebna kontinuirana uporaba olova koje omogućuje vakumski čvrste veze između aluminija i čelika u pojačivačima rendgenskih slika.

               (4)

               Direktivu 2011/65/EU treba stoga na odgovarajući način izmijeniti,

         DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Prilog IV. Direktivi 2011/65/EU mijenja se kako je navedeno u Prilogu ovoj Direktivi.
   Članak 2.
   1.   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do zadnjeg dana šestog mjeseca nakon stupanja na snagu. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba.
   Kada države članice donose ove odredbe, te odredbe prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
   2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 3.
   Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Članak 4.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 18. listopada 2013.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  SL L 174, 1.7.2011., str. 88.

      PRILOG
      Prilogu IV. Direktivi 2011/65/EU dodaje se točka 24. kako slijedi:

                  „24.

                  Olovo koje omogućuje vakumski čvrste veze između aluminija i čelika u pojačivačima rendgenske slike. Istječe 31. prosinca 2019.”


title: Provedbena direktiva Komisije 2014/20/EU оd 6. veljače 2014. o utvrđivanju klasa Unije za osnovni i certificirani sjemenski krumpir te uvjeta i oznaka koji se na te klase primjenjuju  Tekst značajan za EGP

text:
               7.2.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 38/32

      PROVEDBENA DIREKTIVA KOMISIJE 2014/20/EU
   оd 6. veljače 2014.
   o utvrđivanju klasa Unije za osnovni i certificirani sjemenski krumpir te uvjeta i oznaka koji se na te klase primjenjuju
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2002/56/EZ od 13. lipnja 2002. o stavljanju na tržište sjemenskog krumpira (1), a posebno njezin članak 3. stavak 3. prvi podstavak,
   budući da:

               (1)

               Direktivom Komisije 93/17/EEZ (2) uvedena su pravila o klasama Unije za osnovni sjemenski krumpir.

               (2)

               Zbog brzog tehničkog i znanstvenog razvoja sustava za proizvodnju sjemenskog krumpira i povećanja trgovine sjemenskim krumpirom na unutarnjem tržištu poželjno je ta pravila prilagoditi. S obzirom na kretanja u tom sektoru, ta bi se pravila trebala primjenjivati i na certificirani sjemenski krumpir.

               (3)

               Ta bi se pravila trebala odnositi na utvrđivanje jedinstvenih naziva klasa Unije. Trebala bi uključivati i uvjete za stavljanje na tržište sjemenskog krumpira i partija sjemenskog krumpira pod jednom od navedenih klasa Unije. Ta bi se pravila, prema potrebi, trebala odnositi na prisutnost štetočina, krumpira drugih sorti, krumpira s nedostacima, smežuranih krumpira, zemlje i stranih tvari.

               (4)

               S obzirom na strože zahtjeve za klase Unije utvrđene ovom Direktivom, više nije potreban zahtjev da se biljka uzgaja na tlu za uzgoj na kojem se tri godine nije uzgajao krumpir te da podliježe najmanje dvama službenim pregledima.

               (5)

               Od donošenja Direktive 2002/56/EZ razvilo se znanstveno poznavanje povezanosti broja generacija i razine prisutnosti štetočina sjemenskog krumpira. Kako bi se smanjio fitosanitarni rizik koji u latentnom obliku predstavljaju štetočine, nužno je ograničiti broj generacija. Navedeno je ograničavanje potrebno kako bi se navedeni rizik smanjio, a nije ga moguće zamijeniti nijednom manje strogom mjerom. Iskustvom je potvrđeno da u pogledu klasa Unije S, SE i E za svaku od tih klasa treba dopustiti najveći broj generacija. Kako bi se osigurala usklađenost s bitnim zahtjevima, smatra se da su ti zahtjevi ispunjeni samo na temelju službenog pregleda.

               (6)

               Direktivu 93/17/EEZ stoga treba staviti izvan snage.

               (7)

               Mjere predviđene ovom Direktivom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za sjeme i reprodukcijski materijal u poljoprivredi, hortikulturi i šumarstvu,

         DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Klase Unije za osnovni sjemenski krumpir
   1.   Države članice osiguravaju da se osnovni sjemenski krumpir može stavljati na tržište kao „klasa Unije S” ako ispunjuje sljedeće uvjete:

               (a)

               službenim pregledom utvrđeno je da krumpir ispunjuje uvjete iz Priloga I. točke 1. podtočke (a); i

               (b)

               službenim pregledom utvrđeno je da partije krumpira ispunjuju uvjete iz tog Priloga točke 1. podtočke (b).

         2.   Države članice osiguravaju da se osnovni sjemenski krumpir može stavljati na tržište kao „klasa Unije SE” ako ispunjuje sljedeće uvjete:

               (a)

               službenim pregledom utvrđeno je da krumpir ispunjuje uvjete iz Priloga I. točke 2. podtočke (a); i

               (b)

               službenim pregledom utvrđeno je da partije krumpira ispunjuju uvjete iz tog Priloga točke 2. podtočke (b);.

         3.   Države članice osiguravaju da se osnovni sjemenski krumpir može stavljati na tržište kao „klasa Unije E” ako ispunjuje sljedeće uvjete:

               (a)

               službenim pregledom utvrđeno je da krumpir ispunjuje uvjete iz Priloga I. točke 3. podtočke (a); i

               (b)

               službenim pregledom utvrđeno je da partije krumpira ispunjuju uvjete iz tog Priloga točke 3. podtočke (b).

         Članak 2.
   Klase Unije za certificirani sjemenski krumpir
   1.   Države članice osiguravaju da se certificirani sjemenski krumpir može stavljati na tržište kao „klasa Unije A” ako ispunjuje sljedeće uvjete:

               (a)

               službenim pregledom utvrđeno je da krumpir ispunjuje uvjete iz točke Priloga II. točke 1. podtočke (a); i

               (b)

               službenim pregledom utvrđeno je da partije krumpira ispunjuju uvjete iz tog Priloga točke 1. podtočke (b).

         2.   Države članice osiguravaju da se certificirani sjemenski krumpir može stavljati na tržište kao „klasa Unije B” ako ispunjuje sljedeće uvjete:

               (a)

               službenim pregledom utvrđeno je da krumpir ispunjuje uvjete iz Priloga II. točke 2. podtočke (a); i

               (b)

               službenim pregledom utvrđeno je da partije krumpira ispunjuju uvjete iz tog Priloga točke 2. podtočke (b).

         Članak 3.
   Obavješćivanje Komisije
   Države članice obavješćuju Komisiju u kojem omjeru primjenjuju navedene klase Unije pri certificiranju vlastite proizvodnje.
   Članak 4.
   Prenošenje
   1.   Države članice donose i objavljuju zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 31. prosinca 2015. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih propisa.
   One primjenjuju te odredbe od 1. siječnja 2016. godine.
   Kada države članice donose te propise, oni prilikom službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Države članice određuju načine tog upućivanja.
   2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 5.
   Stavljanje izvan snage
   Direktiva 93/17/EEZ stavlja se izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2016.
   Članak 6.
   Stupanje na snagu
   Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Članak 7.
   Adresati
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 6. veljače 2014.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  SL L 193, 20.7.2002., str. 60.

      (2)  Direktiva Komisije 93/17/EEZ od 30. ožujka 1993. o utvrđivanju klasa osnovnog sjemenskog krumpira na razini Zajednice te uvjeta i oznaka koji se primjenjuju na te klase (SL L 106, 30.4.1993., str. 7.).

      PRILOG I.

         Uvjeti za osnovni sjemenski krumpir

                  1.

                  Uvjeti za osnovni sjemenski krumpir „klase Unije S” su sljedeći:

                              (a)

                              uvjeti za sjemenski krumpir:

                                          i.

                                          broj biljaka koje ne pripadaju dotičnoj sorti i broj biljaka druge sorte zajedno ne premašuje 0,1 %;

                                          ii.

                                          broj uzgajanih biljaka zaraženih crnom nogom ne premašuje 0,1 %;

                                          iii.

                                          u izravnom potomstvu broj biljaka sa simptomima virusne infekcije ne premašuje 1,0 %;

                                          iv.

                                          broj uzgajanih biljaka sa simptomima mozaika i broj biljaka sa simptomima virusa uvijenosti lista zajedno ne premašuje 0,2 %;

                                          v.

                                          broj generacija, uključujući generacije predosnovnog krumpira u polju i osnovnog krumpira, ne premašuje pet;

                                          vi.

                                          ako na službenoj oznaci nije navedena generacija, smatra se da dotični krumpir pripada petoj generaciji;

                              (b)

                              tolerancije koje se primjenjuju za partije s obzirom na sljedeće nečistoće, nedostatke i bolesti:

                                          i.

                                          sjemenski krumpir koji je zahvatila trulež, osim prstenaste truleži ili smeđe truleži, ne premašuje 0,5 % masenog udjela, od čega sjemenski krumpir zahvaćen mokrom truleži ne premašuje 0,2 % masenog udjela;

                                          ii.

                                          sjemenski krumpir koji je zahvatila bijela noga na više od 10 % njihove površine ne premašuje 5,0 % masenog udjela;

                                          iii.

                                          sjemenski krumpir koje je zahvatila obična krastavost na više od jedne trećine njihove površine ne premašuje 5,0 % masenog udjela;

                                          iv.

                                          sjemenski krumpir koji je zahvatila prašna krastavost na više od 10 % njihove površine ne premašuje 3,0 % masenog udjela;

                                          v.

                                          gomolji smežurani zbog prevelike isušenosti ili isušenosti koju je prouzročila srebrolikost kore iznose najviše 1,0 % masenog udjela.

                                          vi.

                                          sjemenski krumpir s vanjskim nedostacima, uključujući izobličene ili oštećene gomolje, ne premašuje 3,0 % masenog udjela;

                                          vii.

                                          prisutnost zemlje i stranih tvari ne premašuje 1,0 % masenog udjela;

                                          viii.

                                          ukupni postotak sjemenskog krumpira obuhvaćenog tolerancijama navedenima u točkama i. do vi. ne premašuje 6,0 % masenog udjela.

                  2.

                  Uvjeti za osnovni sjemenski krumpir „klase Unije SE” su sljedeći:

                              (a)

                              uvjeti za sjemenski krumpir:

                                          i.

                                          broj biljaka koje ne pripadaju dotičnoj sorti i broj biljaka druge sorte zajedno ne premašuje 0,1 %;

                                          ii.

                                          broj uzgajanih biljaka zaraženih crnom nogom ne premašuje 0,5 %;

                                          iii.

                                          u izravnom potomstvu broj biljaka sa simptomima virusne infekcije ne premašuje 2,0 %;

                                          iv.

                                          broj uzgajanih biljaka sa simptomima mozaika ili simptomima virusa uvijenosti lista ne premašuje 0,5 %;

                                          v.

                                          broj generacija, uključujući generacije predosnovnog krumpira u polju i osnovnog krumpira, ne premašuje šest;

                                          vi.

                                          ako na službenoj oznaci nije navedena generacija, smatra se da dotični krumpiri pripadaju šestoj generaciji;

                              (b)

                              tolerancije koje se primjenjuju za partije s obzirom na sljedeće nečistoće, nedostatke i bolesti:

                                          i.

                                          sjemenski krumpir koji je zahvatila trulež, osim prstenaste truleži ili smeđe truleži, ne premašuje 0,5 % masenog udjela, od čega sjemenski krumpir zahvaćen mokrom truleži ne premašuje 0,2 % masenog udjela;

                                          ii.

                                          sjemenski krumpir koji je zahvatila bijela noga na više od 10 % njihove površine ne premašuje 5,0 % masenog udjela;

                                          iii.

                                          sjemenski krumpir koji je zahvatila obična krastavost na više od jedne trećine njihove površine ne premašuje 5,0 % masenog udjela;

                                          iv.

                                          sjemenski krumpir koji je zahvatila prašna krastavost na više od 10 % njihove površine ne premašuje 3,0 % masenog udjela;

                                          v.

                                          gomolji smežurani zbog prevelike isušenosti ili isušenosti koju je prouzročila srebrolikost kore iznose najviše 1,0 % masenog udjela.

                                          vi.

                                          sjemenski krumpir s vanjskim nedostacima, uključujući izobličene ili oštećene gomolje, ne premašuje 3,0 % masenog udjela;

                                          vii.

                                          maseni udjel zemlje i stranih tvari ne premašuje 1,0 %;

                                          viii.

                                          ukupni postotak sjemenskog krumpira obuhvaćenog tolerancijama navedenima u točkama i. do vi. ne premašuje 6,0 % masenog udjela.

                  3.

                  Uvjeti za osnovni sjemenski krumpir „klase Unije E” su sljedeći:

                              (a)

                              uvjeti za sjemenski krumpir:

                                          i.

                                          broj uzgajanih biljaka koje ne pripadaju dotičnoj sorti i broj biljaka druge sorte zajedno ne premašuje 0,1 %;

                                          ii.

                                          broj uzgajanih biljaka zaraženih crnom nogom ne premašuje 1,0 %;

                                          iii.

                                          u izravnom potomstvu broj biljaka sa simptomima virusne infekcije ne premašuje 4,0 %;

                                          iv.

                                          broj uzgajanih biljaka sa simptomima mozaika ili simptomima virusa uvijenosti lista ne premašuje 0,8 %;

                                          v.

                                          broj generacija, uključujući generacije predosnovnog krumpira u polju i osnovnog krumpira, ne premašuje sedam;

                                          vi.

                                          ako na službenoj oznaci nije navedena generacija, smatra se da dotični krumpiri pripadaju sedmoj generaciji;

                              (b)

                              tolerancije koje se primjenjuju za partije s obzirom na sljedeće nečistoće, nedostatke i bolesti:

                                          i.

                                          sjemenski krumpir koji je zahvatila trulež, osim prstenaste truleži ili smeđe truleži, ne premašuje 0,5 % masenog udjela, od čega sjemenski krumpir zahvaćen mokrom truleži ne premašuje 0,2 % masenog udjela;

                                          ii.

                                          sjemenski krumpir koji je zahvatila bijela noga na više od 10 % njihove površine ne premašuje 5,0 % masenog udjela;

                                          iii.

                                          sjemenski krumpir koje je zahvatila obična krastavost na više od jedne trećine njihove površine ne premašuje 5,0 % masenog udjela;

                                          iv.

                                          sjemenski krumpir koji je zahvatila prašna krastavost na više od 10 % njihove površine ne premašuje 3,0 % masenog udjela;

                                          v.

                                          gomolji smežurani zbog prevelike isušenosti ili isušenosti koju je prouzročila srebrolikost ne premašuju 1,0 % masenog udjela.

                                          vi.

                                          sjemenski krumpir s vanjskim nedostacima, uključujući izobličene ili oštećene gomolje, ne premašuje 3,0 % masenog udjela;

                                          vii.

                                          maseni udjel zemlje i stranih tvari ne premašuje 1,0 %;

                                          viii.

                                          ukupni postotak sjemenskog krumpira obuhvaćen tolerancijama navedenima u točkama i. do vi. ne premašuje 6,0 % masenog udjela.

      PRILOG II.

         Najmanji uvjeti za certificirani sjemenski krumpir

                  1.

                  Uvjeti za certificirani sjemenski krumpir „klase Unije A” su sljedeći:

                              (a)

                              uvjeti za sjemenski krumpir:

                                          i.

                                          broj biljaka koje ne pripadaju dotičnoj sorti i broj biljaka druge sorte zajedno ne premašuje 0,2 %;

                                          ii.

                                          broj uzgajanih biljaka zaraženih crnom nogom ne premašuje 2,0 %;

                                          iii.

                                          u izravnom potomstvu broj biljaka sa simptomima virusne infekcije ne premašuje 8,0 %;

                                          iv.

                                          broj uzgajanih biljaka sa simptomima mozaika ili simptomima virusa uvijenosti lista ne premašuje 2,0 %;

                              (b)

                              tolerancije koje se primjenjuju za partije s obzirom na sljedeće nečistoće, nedostatke i bolesti:

                                          i.

                                          sjemenski krumpir koji je zahvatila trulež, osim prstenaste truleži ili smeđe truleži, ne premašuje 0,5 % masenog udjela, od čega sjemenski krumpir zahvaćen mokrom truleži ne premašuje 0,2 % masenog udjela;

                                          ii.

                                          sjemenski krumpir koji je zahvatila bijela noga na više od 10 % njihove površine ne premašuje 5,0 % masenog udjela;

                                          iii.

                                          sjemenski krumpir koje je zahvatila obična krastavost na više od jedne trećine njihove površine ne premašuje 5,0 % masenog udjela;

                                          iv.

                                          sjemenski krumpir koji je zahvatila prašna krastavost na više od 10 % njihove površine ne premašuje 3,0 % masenog udjela;

                                          v.

                                          maseni udjel gomolja smežuranih zbog prevelike isušenosti ili isušenosti koju je prouzročila srebrolikost ne premašuje 1,0 %.

                                          vi.

                                          sjemenski krumpir s vanjskim nedostacima, uključujući izobličene ili oštećene gomolje, ne premašuje 3,0 % masenog udjela;

                                          vii.

                                          maseni udjel zemlje i stranih tvari ne premašuje 2,0 %;

                                          viii.

                                          ukupni postotak sjemenskog krumpira obuhvaćen tolerancijama navedenima u točkama i. do vi. ne premašuje 8,0 % masenog udjela.

                  2.

                  Uvjeti za certificirani sjemenski krumpir „klase Unije B” su sljedeći:

                              (a)

                              uvjeti za sjemenski krumpir:

                                          i.

                                          broj biljaka koje ne pripadaju dotičnoj sorti i broj biljaka druge sorte zajedno ne premašuje 0,5 %;

                                          ii.

                                          broj uzgajanih biljaka zaraženih crnom nogom ne premašuje 4,0 %;

                                          iii.

                                          u izravnom potomstvu broj biljaka sa simptomima virusne infekcije ne premašuje 10,0 %;

                                          iv.

                                          broj uzgajanih biljaka sa simptomima mozaika ili simptomima virusa uvijenosti lista ne premašuje 6,0 %;

                              (b)

                              tolerancije koje se primjenjuju za partije s obzirom na sljedeće nečistoće, nedostatke i bolesti:

                                          i.

                                          sjemenski krumpir koji je zahvatila trulež, osim prstenaste truleži ili smeđe truleži, ne premašuje 0,5 % masenog udjela, od čega sjemenski krumpir zahvaćen mokrom truleži ne premašuje 0,2 % masenog udjela;

                                          ii.

                                          sjemenski krumpir koji je zahvatila bijela noga na više od 10 % njihove površine ne premašuje 5,0 % masenog udjela;

                                          iii.

                                          sjemenski krumpir koje je zahvatila obična krastavost na više od jedne trećine njihove površine ne premašuje 5,0 % masenog udjela;

                                          iv.

                                          sjemenski krumpir koji je zahvatila prašna krastavost na više od 10 % njihove površine ne premašuje 3,0 % masenog udjela;

                                          v.

                                          gomolji smežurani zbog prevelike isušenosti ili isušenosti koju je prouzročila srebrolikost kore ne premašuje 1,0 % masenog udjela.

                                          vi.

                                          sjemenski krumpir s vanjskim nedostacima, uključujući izobličene ili oštećene gomolje, ne premašuje 3,0 % masenog udjela;

                                          vii.

                                          maseni udjel zemlje i stranih tvari ne premašuje 2,0 %;

                                          viii.

                                          ukupni postotak sjemenskog krumpira obuhvaćen tolerancijama navedenima u točkama i. do vi. ne premašuje 8,0 % masenog udjela.


title: Provedbena direktiva Komisije 2014/22/EU оd 13. veljače 2014. o izmjeni Priloga IV. Direktivi Vijeća 2006/88/EZ u pogledu zarazne anemije lososa (ISA)  Tekst značajan za EGP

text:
               14.2.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 44/45

      PROVEDBENA DIREKTIVA KOMISIJE 2014/22/EU
   оd 13. veljače 2014.
   o izmjeni Priloga IV. Direktivi Vijeća 2006/88/EZ u pogledu zarazne anemije lososa (ISA)
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2006/88/EZ od 24. listopada 2006. o zahtjevima zdravlja životinja koji se primjenjuju na životinje akvakulture i njihove proizvode te o sprečavanju i kontroli određenih bolesti akvatičnih životinja (1), a posebno njezin članak 61. stavak 2.,
   budući da:

               (1)

               Direktivom 2006/88/EZ utvrđuju se, između ostalog, određena zdravstvena pravila za životinje koja se primjenjuju na životinje akvakulture i njihove proizvode, uključujući posebne odredbe o egzotičnim i neegzotičnim bolestima i vrstama koje su na njih prijemljive, navedene u dijelu II. Priloga IV. toj Direktivi.

               (2)

               U odjeljku B dijela I. Priloga IV. Direktivi 2006/88/EZ utvrđuju se kriteriji koje je potrebno ispuniti kako bi bolest bila navedena kao neegzotična bolest u dijelu II. tog Priloga. Zarazna anemija lososa (ISA) trenutačno je uvrštena u taj popis.

               (3)

               U svibnju 2013. Svjetska organizacija za zdravlje životinja (OIE) izmijenila je poglavlje 10.5. Kodeksa OIE-a o zdravlju životinja akvakulture u pogledu ISA-e. U skladu s izmijenjenim Kodeksom OIE-a o zdravlju životinja akvakulture (16. izdanje, 2013.), ISA se definira kao infekcija s uklonjenim genotipom HPR ili genotipom HPR0 (visoko polimorfno područje bez uklanjanja) iz roda Isavirusa (ISAV) porodice Orthomyxoviridae. Nadalje, oba genotipa obvezno je prijaviti u skladu s člankom 1.3.1. i 10.5.1. Kodeksa OIE-a o zdravlju životinja akvakulture. Prije navedene izmjene nije postojala razlika između dva genotipa ISAV.

               (4)

               Samo infekcije s uklonjenim genotipom HPR iz roda ISAV ispunjuju kriterije iz odjeljka B dijela I. Priloga IV. Direktivi 2006/88/EZ. Stoga bi samo infekcije s uklonjenim genotipom HPR iz roda ISAV trebalo navesti u dijelu II. Priloga IV. Direktivi 2006/88/EZ. Za potrebe Direktive 2006/88/EZ zaraznu anemiju lososa (ISA) potrebno je stoga definirati kao infekciju s uklonjenim genotipom HPR iz roda ISAV.

               (5)

               Dio II. Priloga IV. Direktivi 2006/88/EZ trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

               (6)

               Mjere predviđene ovom Direktivom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja,

         DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Prilog IV. Direktivi 2006/88/EZ mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Direktivi.
   Članak 2.
   1.   Države članice donose i objavljuju zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 15. studenoga 2014. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba.
   One primjenjuju te odredbe najkasnije od 16. studenoga 2014.
   Kada države članice donose ove odredbe, te odredbe prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Države članice određuju načine tog upućivanja.
   2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 3.
   Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Članak 4.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 13. veljače 2014.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  SL L 328, 24.11.2006., str. 14.

      PRILOG
      Dio II. Priloga IV. Direktivi 2006/88/EZ zamjenjuje se sljedećim:

         „DIO II.

            Popis bolesti

                     Egzotične bolesti

                     Bolest

                     Prijemljive vrste

                     Ribe

                     Epizootska hematopoetska nekroza

                     Kalifornijska pastrva (Oncorhynchus mykis) i grgeč (Percha fluviatilis)

                     Mekušci

                     Infekcija s Bonamia exitiosa

                     Australska kamenica (Ostrea angasi) i čileanska kamenica (O. chilensis)

                     Infekcija s Perkinsus marinus

                     Japanska kamenica (Crassostrea gigas) i američka kamenica (C. virginica)

                     Infekcija s Microcytos mackini

                     Japanska kamenica (Crassostrea gigas), američka kamenica (C. virginica), tihooceanska kamenica (Ostrea conchaphila) i europska kamenica (O. edulis)

                     Rakovi

                     Taurski sindrom rakova

                     Kozice (Penaeus setiferus, P. styrlirostris i P. vannamei)

                     Bolest žute glave rakova

                     Kozice (Penaeus aztecus, P. duoranum, P. japonicas, P. monodon, Penaeus setiferus, P. styrlirostris i P. vannamei)

                     Neegzotične bolesti

                     Ribe

                     Virusna hemoragijska septikemija (VHS)

                     Haringe (Cupea spp.), bjelice (Coregonus sp.), štuka (Esox Lucius), bakalar (Gadus aeglefinus), pacifički bakalar (G. macrocephalus), atlantski bakalar (G. morhua), pacifički lososi (Onchorhynchus spp.), kalifornijska pastrva (O. mykiss), rocling (Onos mustelus), morska pastrva (Salmo trutta), veliki romb (Schophtalmus maximus), papalina (Sprattus sprattus), lipljan (Thymallus thymallus) i Paralichthys olivaceus

                     Zarazna hematopoetska nekroza (IHN)

                     Keta losos (Oncorchynchus keta), srebrni losos (O. kisutch), japanski losos (O. masou), kalifornijska pastrva (O. mykiss), buljooki losos (O. nerka), crveni losos (O. rhodurus), veliki losos (O. tshawytscha) i atlantski losos (Salmo salar)

                     Koi herpes viroza (KHV)

                     Obični šaran i šaran „koi” (Cyprinus carpio)

                     Zarazna anemija lososa (ISA): infekcija s uklonjenim genotipom HPR iz roda Isavirusa (ISAV)

                     Kalifornijska pastrva (Oncorhynchus mykiss), atlantski losos (Salmo salar), morska pastrva (Salmo trutta)

                     Mekušci

                     Infekcija s Marteilia refringens

                     Australska kamenica (Ostrea angsi), čileanska kamenica (O. chilensis), europska kamenica (O. edulis), argentinska kamenica (O. pelchana), obična dagnja (Mytilus edulis) i mediteranska dagnja (M. galloprovincialis)

                     Infekcija s Bonamia ostrea

                     Australska kamenica (Ostrea angasi), čileanska kamenica (O. chilensis), tihooceanska kamenica (O. conchaphila), azijska kamenica (O. denselammellosa), europska kamenica (O. edulis) i argentinska kamenica (O. puelchana)

                     Rakovi

                     Bolest bijelih pjega rakova

                     Svi rakovi deseteronošci (red Decapoda)”


title: Provedbena direktiva Komisije 2014/21/EU оd 6. veljače 2014. utvrđivanju najmanjih uvjeta i klasa Unije za predosnovni sjemenski krumpir  Tekst značajan za EGP

text:
               7.2.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 38/39

      PROVEDBENA DIREKTIVA KOMISIJE 2014/21/EU
   оd 6. veljače 2014.
   utvrđivanju najmanjih uvjeta i klasa Unije za predosnovni sjemenski krumpir
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2002/56/EZ od 13. lipnja 2002. o stavljanju na tržište sjemenskog krumpira (1), a posebno njezin članak 18. točku (c),
   budući da:

               (1)

               U sjemenskom krumpiru svakim se ciklusom razmnožavanja progresivno nakupljaju bolesti. Zbog toga je za pravilno djelovanje sustava proizvodnje sjemenskog krumpira nužan zdrav početni materijal koji se razmnožava uz minimalnu stopu degeneracije.

               (2)

               Različite nacionalne norme za proizvodnju predosnovnog sjemenskog krumpira sprječavale su stavljanje na tržište takvog krumpira širom Unije i ometale djelovanje unutarnjeg tržišta. Stoga je primjereno utvrditi najmanje uvjete za stavljanje na tržište predosnovnog sjemenskog krumpira širom Unije. Ti bi se uvjeti trebali odnositi na bolesti, simptome, nedostatke i zahtjeve proizvodnje za predosnovni sjemenski krumpir i partije tih krumpira kako bi se osigurala proizvodnja i stavljanje na tržište zdravog i visokokvalitetnog predosnovnog sjemenskog krumpira.

               (3)

               S obzirom na tehnički i znanstveni napredak, tim bi se uvjetima trebao uzeti u obzir standard Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) o stavljanju na tržište i nadzoru tržišne kakvoće sjemenskog krumpira te odgovarajuće standarde Međunarodne konvencije za zaštitu bilja (IPPC) i Europske i mediteranske organizacije za zaštitu bilja (EPPO). Tim se standardima teži olakšati međunarodna trgovina, potaknuti proizvodnja visokokvalitetnih proizvoda, povećati profitabilnost i zaštiti interese potrošača.

               (4)

               Uzimajući u obzir proizvodne prakse dobavljača i zahtjeve korisnika predosnovnog sjemenskog krumpira, primjereno je odrediti da najmanji uvjeti za predosnovni sjemenski krumpir uključuju i mogućnost njihova stavljanja na tržište kao klasu Unije. Dvije klase Unije trebale bi se primjenjivati na predosnovni sjemenski krumpir („klasa Unije PBTC” i „klasa Unije PB”) u skladu s postojećim proizvodnim praksama za predosnovni sjemenski krumpir klase PBTC i predosnovni sjemenski krumpir klase PB. Stoga je za te klase potrebno donijeti različite uvjete za svaku klasu u pogledu bolesti, simptoma, nedostataka, zahtjeva proizvodnje i generacija.

               (5)

               Tim bi se pravilima radi učinkovitosti trebale utvrditi i odredbe o službenom ispitivanju i službenim pregledima na terenu.

               (6)

               Mjere predviđene ovom Direktivom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za sjeme i reprodukcijski materijal u poljoprivredi, hortikulturi i šumarstvu,

         DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Definicije
   Za potrebe ove Direktive primjenjuju se sljedeće definicije:

               1.

               „matična biljka” znači poznata biljka od koje se uzima materijal za reprodukciju novih biljaka;

               2.

               „mikropropagacija” znači praksa brzog razmnožavanja biljnog materijala radi proizvodnje velikog broja biljaka in vitro uzgojem diferenciranih vegetativnih pupova ili meristema uzetih s biljke.

         Članak 2.
   Najmanji uvjeti za predosnovni sjemenski krumpir
   1.   Države članice osiguravaju da predosnovni sjemenski krumpir ispunjuje sljedeće uvjete:

               (a)

               potječe od matičnih biljaka koje nisu zaražene sljedećim štetnim organizmima: Pectobacterium spp., Dickeya spp., virus uvijenosti lista krumpira, virus krumpira A, virus krumpira M, virus krumpira S, virus krumpira X i virus krumpira Y;

               (b)

               nema simptoma bolesti crne noge;

               (c)

               broj uzgajanih biljaka koje ne pripadaju dotičnoj sorti i broj biljaka druge sorte zajedno ne premašuje 0,01 %;

               (d)

               u izravnom potomstvu broj biljaka sa simptomima virusne infekcije ne premašuje 0,5 %;

               (e)

               broj uzgajanih biljaka sa simptomima mozaika ili simptomima virusa uvijenosti lista ne premašuje 0,1 %;

               (f)

               najveći broj generacija u polju iznosi četiri.

         2.   Države članice osiguravaju da se predosnovni sjemenski krumpir može stavljati na tržište kao „klasa Unije PBTC” i „klasa Unije PB”, u skladu s uvjetima navedenima u Prilogu.
   3.   Ispunjivanje zahtjeva iz stavka 1. točaka (b), (c) i (e) utvrđuje se službenim pregledima na terenu. U slučaju dvojbe pregledi na terenu nadopunjuju se službenim ispitivanjima koja se provode na listovima.
   Ako se upotrebljava postupak mikropropagacije, ispunjivanje zahtjeva iz stavka 1. točke (a) utvrđuje se službenim ispitivanjem ili ispitivanjem pod službenim nadzorom matične biljke.
   Ako se upotrebljava postupak klonske selekcije, ispunjivanje zahtjeva iz stavka 1. točke (a) utvrđuje se službenim ispitivanjem ili ispitivanjem klonskog materijala pod službenim nadzorom.
   Članak 3.
   Najmanji uvjeti za partije predosnovnog sjemenskog krumpira
   Države članice osiguravaju da partije predosnovnog sjemenskog krumpira ispunjuju sljedeće najmanje uvjete:

               (a)

               prisutnost zemlje i stranih tvari ne prelazi 1,0 % masenog udjela;

               (b)

               broj krumpira koje je zahvatila trulež, osim prstenaste truleži ili smeđe truleži, iznosi najviše 0,2 % masenog udjela;

               (c)

               broj krumpira s vanjskim nedostacima, uključujući izobličene ili oštećene gomolje, iznosi najviše 3,0 % masenog udjela;

               (d)

               broj krumpira koje je zahvatila obična krastavost na više od jedne trećine njihove površine iznosi najviše 5,0 % masenog udjela;

               (e)

               broj krumpira koje je zahvatila bijela noga na više od 10,0 % njihove površine iznosi najviše 1,0 % masenog udjela;

               (f)

               broj krumpira koje je zahvatila prašna krastavost na više od 10,0 % njihove površine iznosi najviše 1,0 % masenog udjela;

               (g)

               gomolji smežurani zbog prevelike isušenosti ili isušenosti koju je prouzročila srebrolikost kore iznose najviše 0,5 % masenog udjela.

               (h)

               ukupan broj krumpira iz točaka (b) do (g) iznosi najviše 6,0 % masenog udjela.

         Članak 4.
   Prenošenje
   1.   Države članice donose i objavljuju zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 31. prosinca 2015. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih propisa.
   One primjenjuju te odredbe od 1. siječnja 2016. godine.
   Kada države članice donose te propise, oni prilikom službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Države članice određuju načine tog upućivanja.
   2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 5.
   Stupanje na snagu
   Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Članak 6.
   Adresati
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 6. veljače 2014.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  SL L 193, 20.7.2002., str. 60.

      PRILOG

         Uvjeti za stavljanje na tržište predosnovnog sjemenskog krumpira kao klasa Unije PBTC i PB

                  1.

                  Uvjeti za predosnovni sjemenski krumpir klase Unije PBTC su sljedeći:

                              (a)

                              uvjeti za sjemenski krumpir:

                                          i.

                                          biljke koje ne pripadaju dotičnoj sorti ili biljke druge sorte ne smiju biti prisutne u usjevima;

                                          ii.

                                          biljke zaražene crnom nogom ne smiju biti prisutne u usjevima;

                                          iii.

                                          u izravnom potomstvu u usjevima ne smije biti zaraze virusom;

                                          iv.

                                          biljke sa simptomima mozaika i biljke sa simptomima virusa uvijenosti lista ne smiju biti prisutne u usjevima;

                                          v.

                                          biljke, uključujući gomolje, proizvode se mikropropagacijom;

                                          vi.

                                          biljke, uključujući gomolje, proizvode se u zaštićenom objektu i u supstratu za uzgoj u kojima nema štetočina;

                                          vii.

                                          gomolji se ne razmnožavaju nakon prve generacije;

                              (b)

                              u partijama se ne smije nalaziti sjemenski krumpir na koji se odnosi bilo koja od sljedećih točaka:

                                          i.

                                          sjemenski krumpir zahvaćen truležom;

                                          ii.

                                          sjemenski krumpir zaražen bijelom nogom;

                                          iii.

                                          sjemenski krumpir zaražen običnom krastavošću;

                                          iv.

                                          sjemenski krumpir zaražen prašnom krastavošću;

                                          v.

                                          sjemenski krumpir koji je prekomjerno smežuran zbog prevelike isušenosti;

                                          vi.

                                          sjemenski krumpir s vanjskim nedostacima, uključujući izobličene ili oštećene gomolje.

                  2.

                  Uvjeti za predosnovni sjemenski krumpir klase Unije PB su sljedeći:

                              (a)

                              uvjeti za sjemenski krumpir:

                                          i.

                                          broj biljaka koje ne pripadaju dotičnoj sorti i broj biljaka druge sorte zajedno ne premašuje 0,01 %;

                                          ii.

                                          na biljkama ne smije biti simptoma bolesti crne noge;

                                          iii.

                                          broj uzgajanih biljaka sa simptomima mozaika ili simptomima virusa uvijenosti lista ne premašuje 0,1 %;

                                          iv.

                                          u izravnom potomstvu broj biljaka sa simptomima bilo koje virusne infekcije ne premašuje 0,5 %;

                              (b)

                              tolerancije koje se primjenjuju za partije s obzirom na sljedeće nečistoće, nedostatke i bolesti:

                                          i.

                                          sjemenski krumpir koji je zahvatila trulež, osim prstenaste truleži ili smeđe truleži, ne premašuje 0,2 % masenog udjela;

                                          ii.

                                          sjemenski krumpir koji je zahvatila bijela noga na više od 10,0 % njihove površine ne premašuje 1,0 % masenog udjela;

                                          iii.

                                          sjemenski krumpir koje je zahvatila obična krastavost na više od jedne trećine njihove površine ne premašuje 5,0 % masenog udjela;

                                          iv.

                                          sjemenski krumpir koji je zahvatila prašna krastavost na više od 10,0 % njihove površine ne premašuje 1,0 % masenog udjela;

                                          v.

                                          gomolji smežurani zbog prevelike isušenosti ili isušenosti koju je prouzročila srebrolikost kore ne premašuje 0,5 % masenog udjela.

                                          vi.

                                          sjemenski krumpir s vanjskim nedostacima, uključujući izobličene ili oštećene gomolje, ne premašuje 3,0 % masenog udjela;

                                          vii.

                                          prisutnost zemlje i stranih tvari ne premašuje 1,0 % masenog udjela;

                                          viii.

                                          ukupni postotak sjemenskog krumpira obuhvaćen tolerancijama navedenima u točkama i. do vi. ne premašuje 6,0 % masenog udjela.


title: Provedbena direktiva Komisije (EU) 2015/1168 оd 15. srpnja 2015. o izmjeni direktiva 2003/90/EZ i 2003/91/EZ o utvrđivanju provedbenih mjera za potrebe članka 7. Direktive Vijeća 2002/53/EZ odnosno članka 7. Direktive Vijeća 2002/55/EZ u pogledu minimalnih obilježja koja se moraju obuhvatiti ispitivanjem i minimalnih uvjeta za pregled nekih sorti poljoprivrednih biljnih vrsta i vrsta povrća (Tekst značajan za EGP)

text:
               16.7.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 188/39

         PROVEDBENA DIREKTIVA KOMISIJE (EU) 2015/1168
   оd 15. srpnja 2015.
   o izmjeni direktiva 2003/90/EZ i 2003/91/EZ o utvrđivanju provedbenih mjera za potrebe članka 7. Direktive Vijeća 2002/53/EZ odnosno članka 7. Direktive Vijeća 2002/55/EZ u pogledu minimalnih obilježja koja se moraju obuhvatiti ispitivanjem i minimalnih uvjeta za pregled nekih sorti poljoprivrednih biljnih vrsta i vrsta povrća
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2002/53/EZ od 13. lipnja 2002. o zajedničkom katalogu sorti poljoprivrednih biljnih vrsta (1), a posebno njezin članak 7. stavak 2. točke (a) i (b),
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2002/55/EZ od 13. lipnja 2002. o stavljanju na tržište sjemena povrća (2), a posebno njezin članak 7. stavak 2. točke (a) i (b),
   budući da:

               (1)

               Direktive Komisije 2003/90/EZ (3) i 2003/91/EZ (4) donesene su kako bi se osiguralo da su sorte koje države članice uvrštavaju u svoje nacionalne kataloge u skladu sa smjernicama koje je utvrdio Ured Zajednice za biljnu raznolikost (CPVO) u pogledu minimalnih obilježja koja se moraju obuhvatiti pregledom raznih vrsta i minimalnih uvjeta za pregled sorti, ako takve smjernice postoje. Kada je riječ o ostalim sortama, tim se direktivama predviđa primjena smjernica Međunarodne unije za zaštitu novih biljnih sorti (UPOV).

               (2)

               CPVO je u međuvremenu utvrdio dodatne smjernice i ažurirao postojeće smjernice.

               (3)

               Direktive 2003/90/EZ i 2003/91/EZ bi stoga trebalo na odgovarajući način izmijeniti.

               (4)

               Mjere predviđene ovom Direktivom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

         DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Prilozi I. i II. Direktivi 2003/90/EZ zamjenjuju se tekstom iz dijela A Priloga ovoj Direktivi.
   Članak 2.
   Prilozi Direktivi 2003/91/EZ zamjenjuju se tekstom iz dijela B Priloga ovoj Direktivi.
   Članak 3.
   Za preglede započete prije 1. srpnja 2016. države članice mogu primjenjivati one inačice direktiva 2003/90/EZ i 2003/91/EZ koje su se primjenjivale prije nego što su izmijenjene ovom Direktivom.
   Članak 4.
   Države članice najkasnije do 30. lipnja 2016. donose i objavljuju zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba.
   One primjenjuju te odredbe od 1. srpnja 2016.
   Kada države članice donose te odredbe, one sadržavaju upućivanje na ovu Direktivu ili se na nju upućuje prilikom njihove službene objave. Načine tog upućivanja određuju države članice.
   Članak 5.
   Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Članak 6.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 15. srpnja 2015.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  SL L 193, 20.7.2002., str. 1.

      (2)  SL L 193, 20.7.2002., str. 33.

      (3)  Direktiva Komisije 2003/90/EZ od 6. listopada 2003. o utvrđivanju provedbenih mjera za potrebe članka 7. Direktive Vijeća 2002/53/EZ u pogledu minimalnih karakteristika koje se moraju obuhvatiti ispitivanjem i minimalnih uvjeta za pregled nekih sorata poljoprivrednih biljnih vrsta (SL L 254, 8.10.2003., str. 7.).

      (4)  Direktiva Komisije 2003/91/EZ od 6. listopada 2003. o utvrđivanju provedbenih mjera za potrebe članka 7. Direktive Vijeća 2002/55/EZ u pogledu minimalnih obilježja koja se moraju obuhvatiti ispitivanjem i minimalnih uvjeta za pregled nekih sorata povrća (SL L 254, 8.10.2003., str. 11.).

      PRILOG
      DIO A
      „
            PRILOG I.

               Popis vrsta iz članka 1. stavka 2. točke (a) koje moraju udovoljavati protokolima CPVO-a za ispitivanje

                           Znanstveni naziv

                           Uobičajeni naziv

                           Protokol CPVO-a

                           Festuca filiformis Pourr.

                        Uskolisna vlasulja ovčja

                        TP 67/1 od 23.6.2011.

                           Festuca ovina L.

                        Vlasulja ovčja

                        TP 67/1 od 23.6.2011.

                           Festuca rubra L.

                        Vlasulja nacrvena

                        TP 67/1 od 23.6.2011.

                           Festuca trachyphylla (Hack.) Krajina

                        Oštrolisna vlasulja

                        TP 67/1 od 23.6.2011.

                           Lolium multiflorum Lam.

                        Ljulj talijanski

                        TP 4/1 od 23.6.2011.

                           Lolium perenne L.

                        Ljulj engleski

                        TP 4/1 od 23.6.2011.

                           Lolium × boucheanum Kunth

                        Ljulj oldenburški

                        TP 4/1 od 23.6.2011.

                           Pisum sativum L.

                        Stočni grašak

                        TP 7/2 Rev. od 11.3.2015.

                           Brassica napus L.

                        Uljana repica

                        TP 36/2 od 16.11.2011.

                           Brassica napus L. var. napobrassica (L.) Rchb.

                        Stočna koraba

                        TP 89/1 od 11.3.2015.

                           Cannabis sativa L.

                        Konoplja

                        TP 276/1 od 28.11.2012.

                           Helianthus annuus L.

                        Suncokret

                        TP 81/1 od 31.10.2002.

                           Linum usitatissimum L.

                        Lan/sjeme lana

                        TP 57/2 od 19.3.2014.

                           Avena nuda L.

                        Golozrna zob

                        TP 20/1 od 6.11.2003.

                           Avena sativa L. (uključuje A. byzantina K. Koch)

                        Zob i crvena zob

                        TP 20/1 od 6.11.2003.

                           Hordeum vulgare L.

                        Ječam

                        TP 19/3 od 21.3.2012.

                           Oryza sativa L.

                        Riža

                        TP 16/2 od 21.3.2012.

                           Secale cereale L.

                        Raž

                        TP 58/1 od 31.10.2002.

                           xTriticosecale Wittm. ex A. Camus

                        Hibridi nastali križanjem vrsta iz roda Triticum i vrsta iz roda Secale

                        TP 121/2 rev. 1. od 16.2.2011.

                           Triticum aestivum L.

                        Pšenica

                        TP 3/4 rev. 2. od 16.2.2011.

                           Triticum durum Desf.

                        Tvrda pšenica (durum)

                        TP 120/3 od 19.3.2014.

                           Zea mays L.

                        Kukuruz

                        TP 2/3 od 11.3.2010.

                           Solanum tuberosum L.

                        Krumpir

                        TP 23/2 od 1.12.2005.

                  Tekst tih protokola može se pronaći na internetskim stranicama CPVO-a (www.cpvo.europa.eu).

            PRILOG II.

               Popis vrsta iz članka 1. stavka 2. točke (b) koje moraju udovoljavati smjernicama UPOV-a za ispitivanje

                           Znanstveni naziv

                           Uobičajeni naziv

                           Smjernice UPOV-a

                           Beta vulgaris L.

                        Stočna repa

                        TG/150/3 od 4.11.1994.

                           Agrostis canina L.

                        Rosulja pasja

                        TG/30/6 od 12.10.1990.

                           Agrostis gigantea Roth.

                        Rosulja bijela

                        TG/30/6 od 12.10.1990.

                           Agrostis stolonifera L.

                        Rosulja vriježasta

                        TG/30/6 od 12.10.1990.

                           Agrostis capillaris L.

                        Obična rosulja

                        TG/30/6 od 12.10.1990.

                           Bromus catharticus Vahl

                        Stoklasa štraderova

                        TG/180/3 od 4.4.2001.

                           Bromus sitchensis Trin.

                        Stoklasa zobena

                        TG/180/3 od 4.4.2001.

                           Dactylis glomerata L.

                        Klupčasta oštrica

                        TG/31/8 od 17.4.2002.

                           Festuca arundinacea Schreb.

                        Vlasulja barska

                        TG/39/8 od 17.4.2002.

                           Festuca pratensis Huds.

                        Vlasulja livadna

                        TG/39/8 od 17.4.2002.

                           xFestulolium Asch. et Graebn.

                        Hibridi nastali križanjem vrsta roda Festuca s vrstama roda Lolium

                        TG/243/1 od 9.4.2008.

                           Phleum nodosum L.

                        Mačji repak Bertolonijev

                        TG/34/6 od 7.11.1984.

                           Phleum pratense L.

                        Mačji repak

                        TG/34/6 od 7.11.1984.

                           Poa pratensis L.

                        Vlasnjača livadna

                        TG/33/7 od 9.4.2014.

                           Lotus corniculatus L.

                        Smiljkita roškasta

                        TG 193/1 od 9.4.2008.

                           Lupinus albus L.

                        Lupina bijela slatka

                        TG/66/4 od 31.3.2004.

                           Lupinus angustifolius L.

                        Lupina uskolisna

                        TG/66/4 od 31.3.2004.

                           Lupinus luteus L.

                        Lupina slatka

                        TG/66/4 od 31.3.2004.

                           Medicago sativa L.

                        Lucerna

                        TG/6/5 od 6.4.2005.

                           Medicago × varia T. Martyn

                        Bastardna lucerna

                        TG/6/5 od 6.4.2005.

                           Trifolium pratense L.

                        Djetelina crvena

                        TG/5/7 od 4.4.2001.

                           Trifolium repens L.

                        Djetelina bijela

                        TG/38/7 od 9.4.2003.

                           Vicia faba L.

                        Stočni bob

                        TG/8/6 od 17.4.2002.

                           Vicia sativa L.

                        Grahorica jara

                        TG/32/7 od 20.3.2013.

                           Raphanus sativus L. var. oleiformis Pers.

                        Uljana rotkva

                        TG/178/3 od 4.4.2001.

                           Arachis hypogaea L.

                        Orašac/Kikiriki

                        TG/93/4 od 9.4.2014.

                           Brassica rapa L. var. silvestris (Lam.) Briggs

                        Krmna ogrštica

                        TG/185/3 od 17.4.2002.

                           Carthamus tinctorius L.

                        Šafranika

                        TG/134/3 od 12.10.1990.

                        Gossypium spp.

                        Pamuk

                        TG/88/6 od 4.4.2001.

                           Papaver somniferum L.

                        Mak

                        TG/166/4 od 9.4.2014.

                           Sinapis alba L.

                        Gorušica bijela

                        TG/179/3 od 4.4.2001.

                           Glycine max (L.) Merr.

                        Soja za zrno

                        TG/80/6 od 1.4.1998.

                           Sorghum bicolor (L.) Moench

                        Sirak

                        TG/122/3 od 6.10.1989.

                  Tekst tih smjernica može se pronaći na internetskim stranicama UPOV-a (www.upov.int).
         ”
      DIO B
      „
            PRILOG I.

               Popis vrsta iz članka 1. stavka 2. točke (a) koje moraju udovoljavati protokolima CPVO-a za ispitivanje

                           Znanstveni naziv

                           Uobičajeni naziv

                           Protokol CPVO-a

                           Allium cepa L. (skupina cepa)

                        Luk

                        TP 46/2 od 1.4.2009.

                           Allium cepa L. (skupina aggregatum)

                        Luk kozjak

                        TP 46/2 od 1.4.2009.

                           Allium fistulosum L.

                        Luk zimski

                        TP 161/1 od 11.3.2010.

                           Allium porrum L.

                        Poriluk

                        TP 85/2 od 1.4.2009.

                           Allium sativum L.

                        Češnjak

                        TP 162/1 od 25.3.2004.

                           Allium schoenoprasum L.

                        Vlasac

                        TP 198/2 od 11.3.2015.

                           Apium graveolens L.

                        Celer

                        TP 82/1 od 13.3.2008.

                           Apium graveolens L.

                        Celer korjenaš

                        TP 74/1 od 13.3.2008.

                           Asparagus officinalis L.

                        Šparoga

                        TP 130/2 od 16.2.2011.

                           Beta vulgaris L.

                        Cikla uključujući i Cheltenham repu

                        TP 60/1 od 1.4.2009.

                           Beta vulgaris L.

                        Blitva

                        TP 106/1 od 11.3.2015.

                           Brassica oleracea L.

                        Kelj lisnati

                        TP 90/1 od 16.2.2011.

                           Brassica oleracea L.

                        Cvjetača

                        TP 45/2 od 11.3.2010.

                           Brassica oleracea L.

                        Brokula ili kalabrijska brokula

                        TP 151/2 od 21.3.2007.

                           Brassica oleracea L.

                        Kelj pupčar

                        TP 54/2 od 1.12.2005.

                           Brassica oleracea L.

                        Korabica

                        TP 65/1 od 25.3.2004.

                        Brassica oleraceai

                        Kelj grmoliki, kupus bijeli i kupus crveni

                        TP 48/3 od 16.2.2011.

                           Brassica rapa L.

                        Kineski kupus

                        TP 105/1 od 13.3.2008.

                           Capsicum annuum L.

                        Čili paprika ili paprika

                        TP 76/2 od 21.3.2007.

                           Cichorium endivia L.

                        Kudrava endivija i endivija širokolisna

                        TP 118/3 od 19.3.2014.

                           Cichorium intybus L.

                        Industrijska cikorija

                        TP 172/2 od 1.12.2005.

                           Cichorium intybus L.

                        Radič za pospješivanje

                        TP 173/1 od 25.3.2004.

                           Citrullus lanatus (Thunb.) Matsum. et Nakai

                        Lubenica

                        TP 142/2 od 19.3.2014.

                           Cucumis melo L.

                        Dinja

                        TP 104/2 od 21.3.2007.

                           Cucumis sativus L.

                        Krastavac i krastavac za konzerviranje

                        TP 61/2 od 13.3.2008.

                           Cucurbita maxima Duchesne

                        Buča

                        TP 155/1 od 11.3.2015.

                           Cucurbita pepo L.

                        Tikva ili tikvica

                        TP 119/1rev. od 19.3.2014.

                           Cynara cardunculus L.

                        Artičoka i karda

                        TP 184/2 od 27.2.2013.

                           Daucus carota L.

                        Mrkva i stočna mrkva

                        TP 49/3 od 13.3.2008.

                           Foeniculum vulgare Mill.

                        Komorač

                        TP 183/1 od 25.3.2004.

                           Lactuca sativa L.

                        Zelena salata

                        TP 13/5 od 16.2.2011.

                           Solanum lycopersicum L.

                        Rajčica

                        TP 44/4 rev. od 27.2.2013.

                           Petroselinum crispum (Mill.) Nyman ex A. W. Hill

                        Peršin

                        TP 136/1 od 21.3.2007.

                           Phaseolus coccineus L.

                        Grah punocvjetni

                        TP 9/1 od 21.3.2007.

                           Phaseolus vulgaris L.

                        Grah mahunar niski i grah mahunar visoki

                        TP 12/4 od 27.2.2013.

                           Pisum sativum L. (partim)

                        Grašak naboranog sjemena, grašak okruglog sjemena i grašak šećerac

                        TP 7/2 rev. od 11.3.2015.

                           Raphanus sativus L.

                        Rotkvica, rotkva

                        TP 64/2 rev. od 11.3.2015.

                           Scorzonera hispanica L.

                        Crni korijen

                        TP 116/1 od 11.3.2015.

                           Solanum melongena L.

                        Patlidžan

                        TP 117/1 od 13.3.2008.

                           Spinacia oleracea L.

                        Špinat

                        TP 55/5 od 27.2.2013.

                           Valerianella locusta (L.) Laterr.

                        Matovilac

                        TP 75/2 od 21.3.2007.

                           Vicia faba L. (partim)

                        Bob

                        TP Broadbean/1 od 25.3.2004.

                           Zea mays L. (partim)

                        Slatki kukuruz i kukuruz kokičar

                        TP 2/3 od 11.3.2010.

                           Solanum lycopersicum L. × Solanum habrochaites S. Knapp & D.M. Spooner; Solanum lycopersicum L. × Solanum peruvianum (L.) Mill.; Solanum lycopersicum L. × Solanum cheesmaniae (L. Ridley) Fosberg

                        Podanci rajčice

                        TP 294/1 od 19.3.2014.

                  Tekst tih protokola može se pronaći na internetskim stranicama CPVO-a (www.cpvo.europa.eu).

            PRILOG II.

               Popis vrsta iz članka 1. stavka 2. točke (b) koje moraju udovoljavati smjernicama UPOV-a za ispitivanje

                           Znanstveni naziv

                           Uobičajeni naziv

                           Smjernice UPOV-a

                           Brassica rapa L.

                        Postrna repa

                        TG/37/10 od 4.4.2001.

                           Cichorium intybus L.

                        Lisnati ili glavati radič

                        TG/154/3 od 18.10.1996.

                           Rheum rhabarbarum L.

                        Rabarbara

                        TG/62/6 od 24.3.1999.

                  Tekst tih smjernica može se pronaći na internetskim stranicama UPOV-a (www.upov.int).
         ”


title: Delegirana direktiva Komisije 2014/12/EU оd 18. listopada 2013. o izmjeni, u svrhe prilagodbe tehničkom napretku, Priloga IV. Direktivi 2011/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na izuzeće za olovo u lemovima na tiskanim pločicama detektora i jedinicama za prikupljanje podataka za uređaje za pozitronsku emisijsku tomografiju koji su integrirani u opremu za magnetsku rezonanciju  Tekst značajan za EGP

text:
               9.1.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 4/67

         DELEGIRANA DIREKTIVA KOMISIJE 2014/12/EU
   оd 18. listopada 2013.
   o izmjeni, u svrhe prilagodbe tehničkom napretku, Priloga IV. Direktivi 2011/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na izuzeće za olovo u lemovima na tiskanim pločicama detektora i jedinicama za prikupljanje podataka za uređaje za pozitronsku emisijsku tomografiju koji su integrirani u opremu za magnetsku rezonanciju
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Direktivu 2011/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2011. o ograničenju uporabe određenih opasnih tvari u električnoj i elektroničkoj opremi (1), a posebno njezin članak 5. stavak 1. točku (a),
   budući da:

               (1)

               Direktivom 2011/65/EU zabranjuje se uporaba olova u električnoj i elektroničkoj opremi stavljenoj na tržište.

               (2)

               Kod uređaja za pozitronsku emisijsku tomografiju koji su integrirani u opremu za magnetsku rezonanciju dolazi do jakih vibracija. Istraživanje je pokazalo da kod bezolovnih lemova čija je podložnost na vibraciju ispitana postoji veća mogućnost ranih kvarova zbog jake vibracije nego kod spojeva napravljenih kositrenim/olovnim lemom. Specifični uvjeti i geometrijska ograničenja opreme ograničavaju primjenjivost mehaničkih mjera koje bi mogle ukloniti ili dovoljno ublažiti utjecaj snažnih vibracija.

               (3)

               Zamjena ili uklanjanje olova trenutno je znanstveno i tehnički neizvediva. Potrebno je privremeno izuzeće kako bi proizvođači dobili dovoljno vremena za istraživanje kako bi se otkrili odgovarajući bezolovni materijali i izvedbe.

               (4)

               Direktivu 2011/65/EU treba stoga na odgovarajući način izmijeniti,

         DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Prilog IV. Direktivi 2011/65/EU mijenja se kako je navedeno u Prilogu ovoj Direktivi.
   Članak 2.
   1.   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do zadnjeg dana šestog mjeseca nakon stupanja na snagu. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba.
   Kada države članice donose ove odredbe, te odredbe prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
   2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 3.
   Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

   Članak 4.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 18. listopada 2013.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  SL L 174, 1.7.2011., str. 88.

      PRILOG
      U Prilog IV. Direktivi 2011/65/EU dodaje se sljedeća točka 32.:

                  „32.

                  Olovo u lemovima na tiskanim pločicama detektora i jedinicama za prikupljanje podataka za uređaje za pozitronsku emisijsku tomografiju koji su integrirani u opremu za magnetsku rezonanciju. Istječe 31. prosinca 2019.”


title: Delegirana direktiva Komisije 2014/76/EU оd 13. ožujka 2014. o izmjeni, u svrhu prilagodbe tehničkom napretku, Priloga III. Direktivi 2011/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu izuzeća za živu u ručno izrađenim svjetlećim tinjalicama (HLDT-ovima) koje se koriste za znakove, ukrasno ili arhitektonsko i posebno osvjetljenje i za svjetlosne umjetničke radove.  Tekst važan za EGP

text:
               20.5.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 148/86

         DELEGIRANA DIREKTIVA KOMISIJE 2014/76/EU
   оd 13. ožujka 2014.
   o izmjeni, u svrhu prilagodbe tehničkom napretku, Priloga III. Direktivi 2011/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu izuzeća za živu u ručno izrađenim svjetlećim tinjalicama (HLDT-ovima) koje se koriste za znakove, ukrasno ili arhitektonsko i posebno osvjetljenje i za svjetlosne umjetničke radove.
   (Tekst važan za EGP)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Direktivu 2011/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2011. o ograničenju uporabe određenih opasnih tvari u električnoj i elektroničkoj opremi, (1) a osobito njezin članak 5. stavak 1. točku (a),
   budući da:

               (1)

               Direktivom 2011/65/EU zabranjuje se uporaba žive u električnoj i elektroničkoj opremi stavljenoj na tržište.

               (2)

               Ručno izrađene svjetleće tinjalice (HLDT-ovi) jesu ručno izrađene svjetiljke za posebne namjene kojih postoji puno vrsta. One se koriste na primjer u neonskim znakovima, kao zasebna arhitektonska rasvjeta i posebni odašiljači svjetlosti u istraživanjima koja se bave kemijskom analizom. S obzirom na to da se ručno izrađene svjetleće tinjalice koriste za primjenu u zatvorenom i na otvorenom i imaju zaseban sastav spektra boja, one moraju pouzdano raditi u osjetljivim i hladnim uvjetima, s vrlo dugačkim očekivanim vijekom trajanja, jer ih je često teško doseći. Kako bi mogle ispravno raditi u takvim uvjetima, ručno izrađenim svjetlećim tinjalicama potrebna je minimalna količina žive.

               (3)

               Uklanjanje ili zamjena žive u ručno izrađenim svjetlećim tinjalicama i potpuna zamjena ručno izrađenih svjetlećih tinjalica drugim tehnologijama kao što je LED znanstveno je i tehnički neizvediva. Stoga bi uporabu žive u ručno izrađenim svjetlećim tinjalicama koje se koriste za znakove, ukrasno ili arhitektonsko i posebno osvjetljenje i za svjetlosne umjetničke radove trebalo izuzeti od zabrane. Uporabu žive treba ograničiti na nužnu minimalnu količinu, a razdoblje važenja izuzeća trebalo bi završiti 31. prosinca 2018. kako bi se izbjegli negativni učinci na inovacije.

               (4)

               Direktivu 2011/65/EU treba stoga na odgovarajući način izmijeniti,

         DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Prilog III. Direktivi 2011/65/EU mijenja se kako je utvrđeno u Prilogu ovoj Direktivi.
   Članak 2.
   1.   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do zadnjeg dana šestog mjeseca nakon stupanja na snagu. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba.
   Kada države članice donose ove odredbe, te odredbe prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
   2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 3.
   Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Članak 4.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 13. ožujka 2014.

            Za komisiju

            Predsjednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  SL L 174, 1.7.2011., str. 88.

      PRILOG
      U Prilogu III. Direktivi 2011/65/EU dodaje se sljedeća točka 4. (g):

                     „4. (g)

                     Živa u ručno izrađenim svjetlećim tinjalicama (HLDT-ovima) koje se koriste za znakove, ukrasno ili arhitektonsko i posebno osvjetljenje i za svjetlosne umjetničke radove, u kojima se sadržaj žive ograničava na sljedeći način:

                                 (a)

                                 20 mg po paru elektroda + 0,3 mg po dužini cijevi u cm, ali ne više od 80 mg, za primjene na otvorenom i za primjene u zatvorenom pri kojima su izložene temperaturama nižim od 20 °C;

                                 (b)

                                 15 mg po paru elektroda + 0,24 mg po dužini cijevi u cm, ali ne više od 80 mg, za ostale primjene u zatvorenom.

                     Istječe 31. prosinca 2018.”