title: Direktiva 1999/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 22. veljače 1999. o usklađivanju zakonodavstava država članica o hrani i sastojcima hrane podvrgnutim ionizirajućem zračenju

text:
               13/Sv. 026

               HR

               Službeni list Europske unije

               170

         31999L0002

               L 066/16

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               22.02.1999.

      DIREKTIVA 1999/2/EZ EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

   od 22. veljače 1999.
   o usklađivanju zakonodavstava država članica o hrani i sastojcima hrane podvrgnutim ionizirajućem zračenju
   EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 100.a,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije (1),
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i socijalnog odbora (2),
   djelujući u skladu s postupkom utvrđenim u članku 189.b Ugovora (3), s obzirom na zajednički tekst koji je odobrio Odbor za mirenje 9. prosinca 1998.,
   budući da:

               (1)

               Razlike u nacionalnom pravu koji se odnose na podvrgavanje hrane ionizirajućem zračenju i na uvjete njegove primjene, ometaju slobodno kretanje hrane i mogu stvoriti nejednake uvjete tržišnog natjecanja te time izravno utjecati na funkcioniranje unutarnjeg tržišta.

               (2)

               Potrebno je donijeti mjere usmjerene na neometano funkcioniranje unutarnjeg tržišta; budući da unutarnje tržište obuhvaća područje bez unutarnjih granica u kojem je osigurano slobodno kretanje robe, osoba, usluga i kapitala; budući da to trenutačno nije slučaj radi različitosti u postupanju u državama članicama, jer je u nekima ozračivanje hrane dopušteno, a u drugima zabranjeno.

               (3)

               Ova će okvirna Direktiva biti upotpunjena Direktivom 1999/3/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 22. veljače 1999. o utvrđivanju popisa Zajednice hrane i sastojaka hrane podvrgnutih ionizirajućem zračenju (4), dalje u tekstu „provedbena Direktiva”.

               (4)

               U nekoliko je država članica ozračivanje hrane osjetljiva tema javne rasprave, budući da potrošači mogu imati razloga za zabrinutost u pogledu posljedica ozračivanja hrane.

               (5)

               Do stupanja na snagu pozitivnoga popisa Zajednice hrane koja se smije podvrgavati ionizirajućem zračenju, primjereno je da države članice mogu, u skladu s pravilima Ugovora, nastaviti primjenjivati postojeća nacionalna ograničenja ili zabrane u pogledu podvrgavanja hrane ionizirajućem zračenju i trgovini ozračenom hranom koja nije uvrštena u početni pozitivni popis utvrđen provedbenom Direktivom.

               (6)

               Pravila koja se odnose na korištenje ionizirajućeg zračenja za ozračivanje hrane prvenstveno trebaju uzimati u obzir zahtjeve zdravlja ljudi ali i, u granicama potrebnim za zaštitu zdravlja, gospodarske i tehnološke potrebe.

               (7)

               Direktiva Vijeća 96/29/Euratom od 13. svibnja 1996. o utvrđivanju osnovnih sigurnosnih normi za zaštitu zdravlja radnika i šire javnosti od opasnosti od ionizirajućeg zračenja (5) se primjenjuje.

               (8)

               Ovlašteni objekti za ozračivanje trebaju biti podvrgnuti službenoj kontroli putem sustava nadzora koji treba uvesti za potrebe ove Direktive.

               (9)

               Ovlašteni objekti trebaju voditi evidencije kako bi se osiguralo da se poštuju pravila ove Direktive.

               (10)

               Direktivom Vijeća 79/112/EEZ od 18. prosinca 1978. o usklađivanju zakonodavstava država članica koja se odnose na označivanje, prezentiranje i reklamiranje hrane za prodaju krajnjem potrošaču (6) već su utvrđena pravila u pogledu označavanja ozračene hrane za prodaju krajnjem potrošaču.

               (11)

               Potrebno je utvrditi i odgovarajuća pravila za označivanje hrane podvrgnute ionizirajućem zračenju koja nije namijenjena krajnjem potrošaču.

               (12)

               Ne dovodeći u pitanje postupke donošenja odluka utvrđene u Ugovoru o osnivanju Europske zajednice ili u ovoj Direktivi, treba se savjetovati sa Znanstvenim odborom za hranu, osnovanim Odlukom 74/234/EEZ (7), o svim pitanjima koja se odnose na ovu Direktivu koja bi mogla imati utjecaja na javno zdravlje.

               (13)

               Hrana se smije podvrgavati djelovanju ionizirajućog zračenja samo radi higijene, ili zbog dokazive tehnološke ili druge prednosti, ili koristi za potrošača, te ako su proizvodi zdravi i u dobrom stanju, jer se ionizirajuće zračenje ne bi smjelo koristiti kao zamjena za higijenske ili zdravstvene postupke ili dobru proizvođačku ili poljoprivrednu praksu.

               (14)

               Ovaj se postupak ne smije koristiti kao zamjena za dobru proizvođačku praksu, te budući da je taj uvjet ispunjen za hranu navedenu u Prilogu provedbenoj Direktivi.

               (15)

               U svim se slučajevima kad Vijeće ovlasti Komisiju da provodi pravila o ozračivanju hrane, treba osigurati postupak kojim se uspostavlja bliska suradnja između država članica i Komisije u okviru Stalnog odbora za hranu i, kad je to potrebno, Stalnog veterinarskog odbora ili Stalnog odbora za biljno zdravstvo.

               (16)

               Ako bi se pokazalo da korištenje ovog postupka ili hrane podvrgnute ionizirajućem zračenju odobreno na temelju ove Direktive, predstavlja rizik po zdravlje, države članice trebaju biti ovlaštene obustaviti ili ograničiti takvo korištenje, ili smanjiti ograničenja, dok ne bude donesena odluka na razini Zajednice.

               (17)

               Direktiva Vijeća 89/397/EEZ od 14. lipnja 1989. o službenim kontrolama hrane (8) prepušta izbor sredstava i metoda nacionalnim provedbenim tijelima; budući da Direktiva Vijeća 93/99/EEZ od 29. listopada 1993. o dodatnim mjerama službenog nadzora hrane (9) utvrđuje standarde kvalitete za laboratorije i da zahtijeva korištenje validiranih metoda analize kad su na raspolaganju; budući da se članak 5. te Direktive primjenjuje na praćenje provedbe ove Direktive.

               (18)

               20. prosinca 1994. dogovoren je modus vivendi između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije u pogledu provedbenih mjera za akte donesene u skladu s postupkom utvrđenim u članku 189.b Ugovora (10),

         DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   1.   Ova se Direktiva primjenjuje na proizvodnju, stavljanje na tržište i uvoz hrane i sastojaka hrane, dalje u tekstu „hrana”, podvrgnutih ionizirajućem zračenju.
   2.   Ova se Direktiva ne primjenjuje na:

               (a)

               hranu podvrgnutu ionizirajućem zračenju koje potječe iz mjernih instrumenata ili kontrolnih uređaja pod uvjetom da je apsorbirana doza manja ili jednaka 0,01 Gy za kontrolne uređaje u kojima se primjenjuju neutroni i 0,5 Gy u ostalim slučajevima, kod maksimalne energije zračenja od 10 MeV u slučaju rendgenskih zraka, 14 MeV u slučaju neutrona i 5 MeV u ostalim slučajevima;

               (b)

               ozračivanje hrane koja je pripremljena za pacijente koji moraju konzumirati sterilne obroke pod liječničkim nadzorom.

         Članak 2.
   Države članice poduzimaju sve potrebne mjere kako bi osigurale da se hrana podvrgnuta ionizirajućem zračenju smije stavljati na tržište samo ako udovoljava odredbama ove Direktive.
   Članak 3.
   1.   Uvjeti koji moraju biti ispunjeni za dobivanje ovlaštenja za podvrgavanje hrane ionizirajućem zračenju navedeni su u Prilogu I. U vrijeme kad se takva hrana podvrgava zračenju ona mora biti zdravstveno ispravna.
   2.   Ozračivanje se smije provoditi samo korištenjem izvora navedenih u Prilogu II. i u skladu sa zahtjevima Kodeksa prakse iz članka 7. stavka 2. Ukupna prosječna apsorbirana doza izračunava se u skladu s Prilogom III.
   Članak 4.
   1.   Popis hrane Zajednice koja smije biti podvrgnuta ionizirajućem zračenju, isključujući svu drugu, i najveće odobrene doze zračenja definiraju se u provedbenoj Direktivi koja se donosi u skladu s postupkom utvrđenim u članku 100.a Ugovora, uzimajući u obzir uvjete za dobivanje ovlaštenja određene u Prilogu I.
   2.   Taj će popis nastajati u fazama.
   3.   Komisija će preispitati nacionalna ovlaštenja koja su na snazi i nakon savjetovanja sa Znanstvenim odborom za hranu, dostaviti, u skladu s postupkom utvrđenim u članku 100.a Ugovora, prijedloge s ciljem utvrđivanja popisa.
   Najkasnije do 31. prosinca 2000. Komisija će, u skladu s člankom 100.a Ugovora, dostaviti prijedlog s ciljem dovršenja pozitivnog popisa predviđenog u stavku 1.
   4.   Do stupanja na snagu Direktive donesene na temelju prijedloga iz drugog podstavka stavka 3., države članice mogu zadržati postojeća ovlaštenja koja se odnose na podvrgavanje hrane ionizirajućem zračenju, pod uvjetom da:

               (a)

               je Znanstveni odbor za hranu dao pozitivno mišljenje o podvrgavanju predmetne hrane ionizirajućem zračenju;

               (b)

               ukupna prosječna apsorbirana doza zračenja ne prelazi granične vrijednosti koje je preporučio Znanstveni odbor za hranu;

               (c)

               se ionizirajuće zračenje i stavljanje na tržište provodi u skladu s ovom Direktivom.

         5.   Do stupanja na snagu Direktive donesene na temelju prijedloga iz drugog podstavka stavka 3., pojedina država članica može također odobriti podvrgavanje hrane ionizirajućem zračenju za koju je ovlaštenje zadržala neka druga država članica u skladu sa stavkom 4., ako su ispunjeni uvjeti iz stavka 4.
   6.   Države članice odmah obavješćuju Komisiju i druge države članice o ovlaštenjima zadržanim u skladu sa stavkom 4. ili izdanim u skladu sa stavkom 5. kao i o s njima povezanim uvjetima. Komisija objavljuje te obavijesti u Službenom listu Europskih zajednica.
   7.   Do stupanja na snagu Direktive donesene na temelju prijedloga iz drugoga podstavka stavka 3., države članice mogu, u skladu s odredbama Ugovora, nastaviti primjenjivati postojeća nacionalna ograničenja ili zabrane u pogledu podvrgavanja hrane ionizirajućem zračenju i trgovine ozračenom hranom koja nije uvrštena u početni pozitivni popis utvrđen provedbenom Direktivom.
   Članak 5.
   1.   Najveća doza zračenja za hranu može biti dana u podijeljenim dozama; međutim, ne smije se prijeći najveća dopuštena doza zračenja u skladu s odredbama članka 4. Podvrgavanje hrane ionizirajućem zračenju ne smije se primjenjivati u kombinaciji s kemijskim sredstvima kojima se postiže ista svrha kao i ionizirajućim zračenjem.
   2.   O iznimkama iz stavka 1. može se odlučivati u skladu s postupkom utvrđenim u članku 12.
   Članak 6.
   Označivanje hrane podvrgnute ionizirajućem zračenju uređeno je sljedećim odredbama:

               1.

               u pogledu proizvoda namijenjenih krajnjem potrošaču i ugostiteljskim objektima:

                           (a)

                           ako se proizvodi prodaju pojedinačno, riječi „ozračeno” ili „podvrgnuto ionizirajućem zračenju” moraju biti navedene na oznaci kako je predviđeno u članku 5. stavku 3. Direktive 79/112/EEZ.
                           U pogledu proizvoda koji se prodaju u rasutom stanju, te riječi trebaju biti navedene uz naziv proizvoda na oznaci ili obavijesti iznad ili pokraj spremnika u kojem se nalaze proizvodi;

                           (b)

                           ako se ozračeni proizvod koristi kao sastojak, iste riječi prate njegovu oznaku u popisu sastojaka.
                           U pogledu proizvoda koji se prodaju u rasutom stanju, te riječi trebaju biti navedene uz naziv proizvoda na oznaci ili obavijesti iznad ili pokraj spremnika u kojem se nalaze proizvodi;

                           (c)

                           odstupajući od članka 6. stavka 7. Direktive 79/112/EEZ, iste se riječi moraju koristiti za označivanje sastojaka podvrgnutih ionizirajućem zračenju koji se koriste u mješavinama sastojaka u hrani, čak ako su zastupljeni s manje od 25 % u gotovom proizvodu.

               2.

               U pogledu proizvoda koji nisu namijenjeni krajnjem potrošaču i ugostiteljskim objektima:

                           (a)

                           riječi predviđene u prethodnom stavku koriste se kako bi se označila hrana podvrgnuta ionizirajućem zračenju i sastojci hrane podvrgnuti ionizirajućem zračenju sadržani u hrani koja nije podvrgnuta ionizirajućem zračenju;

                           (b)

                           mora se naznačiti naziv i adresa objekta u kojem je obavljeno ozračivanje ili njegov referentni broj iz članka 7.

               3.

               Podaci o podvrgavanju hrane ionizirajućem zračenju uvijek se moraju navesti u ispravama koje prate ili koje se odnose na hranu podvrgnutu ionizirajućem zračenju.

         Članak 7.
   1.   Države članice obavješćuju Komisiju o nadležnom tijelu ili tijelima odgovornim za:

               —

               prethodno ovlaštenje objekata za ozračivanje,

               —

               dodjelu službenog referentnog broja ovlaštenog objekta za ozračivanje,

               —

               službenu kontrolu i nadzor,

               —

               povlačenje ili izmjenu ovlaštenja.

         2.   Ovlaštenje se daje samo ako objekt:

               —

               zadovoljava zahtjeve preporučenog Međunarodnog kodeksa prakse za poslovanje objekata za ozračivanje hrane koji je izdala Zajednička Komisija FAO/WHO Codex Alimentariusa, (referenca: FAO/WHO/CAC, svezak XV. izdanje 1.), kao i sve dodatne zahtjeve koji bi mogli biti doneseni u skladu s postupkom utvrđenim u članku 12. ove Direktive,

               —

               odredi osobu odgovornu za poštovanje svih uvjeta potrebnih za primjenu postupka.

         3.   Svaka država članica dostavlja Komisiji:

               —

               nazive, adrese i referentne brojeve objekata za ozračivanje koje je ovlastila, tekst ovlaštenja, kao i sve odluke o obustavljanju ili povlačenju ovlaštenja.

         Nadalje, države članice Komisiji dostavljaju svake godine:

               —

               rezultate kontrola provedenih u objektima za ozračivanje ionizirajućim zračenjem, posebno u pogledu vrsta i količina proizvoda podvrgnutih zračenju kao i primijenjenim dozama,

               —

               rezultate kontrola provedenih na proizvodima u fazi prodaje. Države članice osiguravaju da su metode koje se koriste za otkrivanje ozračenja ionizirajućim zračenjem u skladu sa stavcima 1. i 2. Priloga Direktivi 85/591/EEZ (11), te da su ili već standardizirane ili validirane, ili da će biti što je prije moguće, a najkasnije do 1. siječnja 2003. Države članice obavješćuju Komisiju o korištenim metodama, a Komisija procjenjuje korištenje i razvoj tih metoda uzimajući u obzir mišljenje Znanstvenog odbora za hranu.

         4.   Na temelju podataka dostavljenih u skladu sa stavkom 3., Komisija objavljuje u Službenom listu Europskih zajednica:

               —

               pojedinosti o objektima kao i svim izmjenama njihova statusa,

               —

               izvješće koje se osniva na informacijama koje svake godine dostavljaju nacionalna nadzorna tijela.

         Članak 8.
   1.   Objekti za ozračivanje, ovlašteni u skladu s člankom 7., moraju, za svaki izvor ionizirajućeg zračenja koji se koristi, voditi evidenciju za svaku šaržu hrane podvrgnute ionizirajućem zračenju, i to o:

               (a)

               vrsti i količini hrane obrađene ionizirajućim zračenjem;

               (b)

               broju šarže;

               (c)

               osobi koja je naručila podvrgavanje ionizirajućem zračenju;

               (d)

               primatelju hrane podvrgnute ionizirajućem zračenju;

               (e)

               datumu podvrgavanja ionizirajućem zračenju;

               (f)

               ambalaži u kojoj je bila hrana za vrijeme podvrgavanja ionizirajućem zračenju;

               (g)

               podacima za kontrolu postupka podvrgavanja hrane ionizirajućem zračenju kako je predviđeno u Prilogu III., rezultatima provedenih dozimetrijskih provjera, s pojedinostima posebno o najmanjoj i najvećoj apsorbiranoj dozi zračenja, kao i o vrsti primijenjenog ionizirajućeg zračenja;

               (h)

               mjerenjima početne validacije doze zračenja.

         2.   Evidencija iz stavka 1. mora se čuvati tijekom razdoblja od pet godina.
   3.   Podrobna pravila za primjenu ovog članka donose se u skladu s postupkom utvrđenim u članku 12.
   Članak 9.
   1.   Hrana podvrgnuta ionizirajućem zračenju ne smije se uvesti iz treće zemlje ako:

               —

               ne udovoljava uvjetima koji se primjenjuju na tu hranu,

               —

               nije popraćena ispravama na kojima se nalaze naziv i adresa objekta koji je proveo postupak ozračivanja i informacije iz članka 8.

               —

               nije podvrgnuta ozračivanju u objektu za ozračivanje koji je ovlastila Zajednica i koji se nalazi na popisu iz stavka 2. ovog članka.

               2.

                           (a)

                           U skladu s postupkom predviđenim u članku 12., Komisija sastavlja popis ovlaštenih objekata za koje službeni nadzor jamči da udovoljavaju zahtjevima iz članka 7.
                           U svrhu sastavljanja tog popisa Komisija može zadužiti stručnjake da u njeno ime provedu procjene i nadzore objekata za ozračivanje u trećim zemljama u skladu s člankom 5. Direktive 93/99/EEZ.
                           Komisija objavljuje taj popis i sve njegove izmjene u Službenom listu Europskih zajednica;

                           (b)

                           Komisija može sklopiti tehničke dogovore s nadležnim organizacijama u trećim zemljama o postupcima kojima će se provoditi procjene i nadzori iz točke (a).

         Članak 10.
   Materijali koji se koriste za pakiranje hrane koja se podvrgava zračenju moraju biti odgovarajući za tu svrhu.
   Članak 11.
   Izmjene Priloga, kako bi se uzeo u obzir znanstveni i tehnološki napredak, donose se u skladu s postupkom utvrđenim u članku 100.a Ugovora.
   Članak 12.
   1.   Kad se primjenjuje postupak definiran u ovom članku, Komisiji će pomagati Stalni odbor za hranu, dalje u tekstu „Odbor”.
   Predsjednik će bez odlaganja uputiti predmet Odboru, bilo na vlastitu inicijativu ili na zahtjev predstavnika države članice.
   2.   Predstavnik Komisije dostavlja Odboru nacrt mjera koje treba donijeti. Odbor daje svoje mišljenje o nacrtu u roku koji može utvrditi predsjednik, ovisno o hitnosti predmeta. Mišljenje se donosi većinom glasova utvrđenom u članku 148. stavku 2. Ugovora kad se radi o odlukama koje Vijeće treba donijeti na prijedlog Komisije. Glasovi predstavnika država članica u Odboru ponderiraju se kako je određeno u tom članku. Predsjednik ne glasuje.

               3.

                           (a)

                           Komisija donosi predviđene mjere, ako su u skladu s mišljenjem Odbora;

                           (b)

                           Ako predviđene mjere nisu u skladu s mišljenjem Odbora ili ako mišljenje nije dostavljeno, Komisija će bez odlaganja dostaviti Vijeću prijedlog u pogledu mjera koje treba poduzeti. Vijeće odlučuje kvalificiranom većinom.

         Ako Vijeće po isteku razdoblja od tri mjeseca od datuma kad mu je predmet dostavljen ne donese odluku, Komisija donosi predložene mjere.
   Članak 13.
   Provodi se savjetovanje sa Znanstvenim odborom za hranu o svim predmetima iz područja primjene ove Direktive koji bi mogli imati utjecaja na javno zdravlje.
   Članak 14.
   1.   Ako neka od država članica, na temelju novih informacija ili ponovne procjene postojećih informacija provedene nakon usvajanja ove Direktive, ima jasan dokaz da podvrgavanje zračenju određene hrane ugrožava zdravlje ljudi, iako ona udovoljava odredbama ove Direktive, ta država članica može privremeno obustaviti ili ograničiti primjenu tih odredaba na svom državnom području. Ona o tome odmah obavješćuje druge države članice i Komisiju te navodi razloge za svoju odluku.
   2.   Komisija što je prije moguće, u okviru Stalnog odbora za hranu, razmatra razloge iz stavka 1.; ona poduzima odgovarajuće mjere u skladu s postupkom utvrđenim u članku 12. Država članica koja je donijela odluku iz stavka 1. može je provoditi dok te mjere ne stupe na snagu.
   3.   Izmjene ove Direktive ili provedbene Direktive mogu se donositi u skladu s postupkom utvrđenim u članku 12. samo u opsegu potrebnom za osiguranje zaštite javnoga zdravlja i u svakom slučaju su ograničene na zabrane ili ograničenja u usporedbi s ranijom pravnom situacijom.
   Članak 15.
   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s odredbama ove Direktive tako da:

               —

               dopuste stavljanje na tržište i korištenje ozračene hrane do 20. rujna 2000.,

               —

               zabrane stavljanje na tržište i korištenje ozračene hrane koja nije u skladu s ovom Direktivom do 20. ožujka 2001.

         One o tome obavješćuju Komisiju.
   Kada države članice donose ove mjere, te mjere prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
   Članak 16.
   Ova Direktiva stupa na snagu sedmog dana od dana objave u Službenom listu Europskih zajednica.
   Članak 17.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 22. veljače 1999.

            Za Europski parlament

            Predsjednik

         J. M. GIL-ROBLES

            Za Vijeće

            Predsjednik

         K.-H. FUNKE

      (1)  SL C 336, 30.12.1988., str. 7. i SL C 303, 2.12.1989., str. 15.

      (2)  SL C 194, 31.7.1989., str. 14.

      (3)  Mišljenje Europskog parlamenta od 11. listopada 1989. (SL C 291, 20.11.1989., str. 58.), Zajedničko stajalište Vijeća od 27. listopada 1997. (SL C 389, 22.12.1997., str. 36.) i Odluka Europskog parlamenta od 18. veljače 1998. (SL C 80, 16.3.1998., str. 130.). Odluka Vijeća od 25. siječnja 1999. Odluka Europskog parlamenta od 28. siječnja 1999.

      (4)  SL L 66, 13.3.1999., str 24.

      (5)  SL L 159, 29.6.1996., str. 1.

      (6)  SL L 33, 8.2.1979., str. 1. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom 97/4/EZ (SL L 43, 14.2.1997., str. 21.).

      (7)  SL L 136, 20.5.1974., str. 1.

      (8)  SL L 186, 30.6.1989., str. 23.

      (9)  SL L 290, 24.11.1993., str. 14.

      (10)  SL C 102, 4.4.1996., str. 1.

      (11)  SL L 372, 31.12.1985., str. 50.

   PRILOG I.
   UVJETI POD KOJIMA SE HRANA MOŽE PODVRGAVATI IONIZIRAJUĆEM ZRAČENJU

               1.

               Hrana se smije podvrgavati ionizirajućem zračenjem samo ako:

                           —

                           za to postoji stvarna tehnološka potreba,

                           —

                           se podvrgavanjem hrane ionizirajućem zračenju ne ugrožava zdravlje i ako se ono provodi u skladu s predloženim uvjetima,

                           —

                           koristi potrošaču,

                           —

                           se ne primjenjuje kao zamjena za uobičajenu dobru higijensku, proizvođačku ili poljoprivrednu praksu.

               2.

               Hrana se smije podvrgavati ionizirajućem zračenju samo u sljedeće svrhe:

                           —

                           zbog uništavanja patogenih organizama u svrhu smanjivanja pojavljivanja bolesti koje se prenose hranom,

                           —

                           zbog uništavanja organizama koji kvare hranu, a zbog smanjivanja kvarenja hrane usporavanjem ili zaustavljanjem procesa kvarenja,

                           —

                           zbog smanjivanja gubitka hrane zbog prijevremenog zrenja, klijanja i proklijavanja,

                           —

                           zbog uklanjanja iz hrane organizama opasnih za biljke ili biljne proizvode.

         PRILOG II.
   IZVORI IONIZIRAJUĆEG ZRAČENJA
   Hrana se smije podvrgavati samo sljedećim izvorima ionizirajućeg zračenja:

               (a)

               gama-zrakama iz radionuklida 60Co ili 137CS;

               (b)

               rendgenskim zrakama iz uređaja koji rade na ili ispod nominalne energetske razine od 5 MeV;

               (c)

               elektronima proizvedenim u rendgenskim zrakama iz uređaja koji rade na ili ispod nominalne energetske razine od 10 MeV;

         PRILOG III.
   1.   DOZIMETRIJA

      Ukupna prosječna apsorbirana doza

   Pri određivanju zdravstvene ispravnosti hrane obrađene ukupnom prosječnom dozom od 10 kGy ili manjom može se pretpostaviti da su svi radijacijskokemijski učinci u tom području doza razmjerni s dozom.
   Ukupna prosječna doza,

   , definirana je sljedećim integralom preko ukupnog volumena robe:

   pri čemu je:

               M

               =

               ukupna masa obrađivanog uzorka

               p

               =

               lokalna gustoća u točki (x, y, z)

               d

               =

               lokalna apsorbirana doza u točki (x, y, z)

               dV

               =

               dx dy dz, beskonačno mali element volumena koji u stvarnosti predstavlja volumne udjele.

         Ukupna prosječna apsorbirana doza može se odrediti izravno za homogene proizvode ili za robu u rasutom stanju (rinfuza) koja ima očito homogenu gustoću tako da se odgovarajući broj dozimetara raspodijeli strateški i nasumično po volumenu robe. Iz raspodjele doze određene na ovaj način može se izračunani prosječna vrijednost što predstavlja ukupnu prosječnu apsorbiranu dozu.
   Ako je oblik krivulje koja prikazuje raspodjelu doze u proizvodu dobro određen, poznata su mjesta najmanje i najveće doze. Mjerenja raspodjele doze u ova dva položaja na nizu uzoraka proizvoda mogu se upotrijebiti da bi se dobila procjena ukupne prosječne apsorbirane doze.
   U nekim slučajevima srednja vrijednost prosječnih vrijednosti najmanje doze (

   min) i najveće doze (

   max) bit će dobra procjena ukupne doze, tj. u tim slučajevima bit će:
   ukupna prosječna doza ≈

   Odnos

   ne smije biti veći od 3.
   2.   POSTUPCI

               2.1.

               Prije početka rutinskog ozračivanja određene vrste hrane u postrojenju za ozračivanje određuju se položaji najmanje i najveće doze mjerenjem doze po volumenu proizvoda. Ova validacijska mjerenja moraju se izvesti prikladan broj puta (npr. 3 – 5) kako bi se uzele u obzir varijacije u gustoći ili u geometriji proizvoda.

               2.2.

               Mjerenja se moraju ponoviti kada god se promijeni proizvod, njegova geometrija ili uvjeti ozračivanja.

               2.3.

               Tijekom procesa se provode rutinska mjerenja doze kako bi se osiguralo da se ne premaše granice doze. Mjerenja se moraju provoditi stavljanjem dozimetara na mjesta najveće ili najmanje doze ili na referentno mjesto. Doza na referentnom mjestu mora biti kvantitativno povezana s najvećom i najmanjom dozom. Referentno mjesto mora se nalaziti na prikladnoj točki u ili na proizvodu gdje su varijacije doze male.

               2.4.

               Rutinska mjerenja doze moraju se provoditi na svakoj šarži i u pravilnim intervalima tijekom proizvodnje.

               2.5.

               U slučajevima kad se ozračuje tekuća, nepakirana roba, mjesta najmanjih i najvećih doza ne mogu se odrediti. U takvom je slučaju bolje upotrijebiti nasumično dozimetrijsko uzorkovanje kako bi se utvrdile vrijednosti ovih dvaju ekstrema.

               2.6.

               Mjerenja doze moraju se provoditi upotrebljavajući priznate dozimetrijske sustave, a mjerenja moraju biti sljediva do primarnih standarda.

               2.7.

               Za vrijeme ozračivanja neki parametri uređaja moraju se kontrolirati i kontinuirano bilježiti. Za uređaje s radionuklidima ti parametri uključuju brzinu transporta proizvoda ili vrijeme provedeno u zoni zračenja te pozitivan pokazatelj ispravnog položaja izvora. Za akceleratorske uređaje ti parametri uključuju brzinu transporta proizvoda te razinu energije, struju elektrona u snopu i širinu otklanjanja elektronskog snopa.

         IZJAVA KOMISIJE
   Uvodna izjava 17.
   Komisija naglašava da će, kad se jednom donese nova odluka o reformi odborske procedure, zakonodavcu predložiti prilagodbu odredbi koje uređuju odbore u svim prethodnim aktima, kako bi se uskladile s novom odlukom o „odborskoj proceduri”. Komisija se obvezuje da će u potpunosti primjenjivati međuinstitucionalni sporazum koji proizlazi iz ove nove odluke.
   IZJAVA VIJEĆA I KOMISIJE
   Članak 7. stavak 3. treća alineja
   Kako bi osigurala da takve metode postoje za sve proizvode, Komisija i države članice će poticati daljnji razvoj standardiziranih ili validiranih metoda analize, koje imaju za cilj provjeriti je li hrana bila podvrgnuta ionizirajućem zračenju. Komisija potvrđuje da će godišnje izvješće iz članka 7. stavka 4. uključivati informacije o takvom razvoju. Ona će u svoje godišnje izvješće za 2001. godinu uključiti pregled primjene tih odredbi, kako bi utvrdila jesu li se pojavili neki problemi u korištenju validiranih ili standardiziranih metoda. Komisija će ako je potrebno i u skladu s postupcima donošenja odluka definiranim u Ugovorima ili u ovoj Direktivi, poduzeti korake kako bi riješila te probleme kao i one koji bi se mogli pojaviti. Ta će informacija biti stavljena na raspolaganje i Europskom parlamentu.


title: Direktiva Komisije 2003/116/EZ od 4. prosinca 2003. o izmjeni priloga II., III., IV. i V. Direktivi Vijeća 2000/29/EZ o štetnom organizmu, bakterijskoj paleži Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al .

text:
               03/Sv. 045

               HR

               Službeni list Europske unije

               192

         32003L0116

               L 321/36

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               04.12.2003.

      DIREKTIVA KOMISIJE 2003/116/EZ
   od 4. prosinca 2003.
   o izmjeni priloga II., III., IV. i V. Direktivi Vijeća 2000/29/EZ o štetnom organizmu, bakterijskoj paleži Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al.
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/29/EZ od 8. svibnja 2000. o zaštitnim mjerama protiv unošenja u Zajednicu organizama štetnih za bilje ili biljne proizvode i protiv njihovog širenja unutar Zajednice (1), kako je zadnje izmijenjena Direktivom Vijeća 2003/47/EZ (2), a posebno točke c) i d) drugog stavka njezinog članka 14.,
   nakon obavljenog savjetovanja sa zainteresiranim državama članicama,
   budući da:

               (1)

               Propisima protiv bakterijske paleži Erwinia amylovora (Burr.) Winslow et al. trebalo bi obuhvatiti sve biljke domaćine koje su sposobne proširiti taj štetni organizam; neke biljke poznate kao domaćini bakterijske paleži Erwinia amylovora (Burr.) Winslow et al. nisu obuhvaćene postojećim propisima; stoga treba taj popis proširiti tako da obuhvati potpun popis biljaka domaćina bakterijske paleži Erwinia amylovora (Burr.) Winsow et al.

               (2)

               Radi smanjenja opasnosti od širenja bakterijske paleži Erwinia amylovora (Burr.) Winsloe et al. na manjim udaljenostima potrebno je usavršiti odredbe koje se odnose na ‚sigurnosna područja’; radi toga sigurnosna područja treba nužno jasno razgraničiti, te je potrebno primijeniti strog režim nadzora što uključuje i uklanjanje biljaka sa simptomima bakterijske paleži Erwinia amylovora (Burr.) Winslow et al.

               (3)

               Prije nego se dopusti unošenja ili premještanje bilja iz područja za koja je poznato da se u njima pojavljuje bakterijska palež Erwinia amylovora (Burr.) Winslow et al. u odgovarajuća „zaštićena područja”, treba utvrditi da na poljima na kojima se te biljke proizvode i u pojasevima oko tih polja nije bilo bakterijske paleži Erwinia amylovora (Burr.) Winslow et al. tijekom cijelog jednog vegetacijskog ciklusa koji je prethodio tom unošenju ili premještanju; to treba provjeriti pregledima koji se u odgovarajuće vrijeme i u odgovarajućim laboratorijskim ispitivanjima vrše u svrhu mogućeg otkrivanja skrivene zaraženosti.

               (4)

               I premještanje pčelinjih košnica u, i unutar, zaštićenih područja treba regulirati propisima, jer bi i to moglo predstavljati važan čimbenik širenja bakterijske paleži Erwinia amylovora (Burr.) Winslow et al.

               (5)

               Prije 1. travnja 2004. treba propisima posebno urediti uzgoj i održavanje biljaka na poljima koja se nalaze u područjima koja su u skladu s Direktivom 2000/29/EZ službeno određena kao „sigurnosna područja” te koja udovoljavaju njezinim relevantnim uvjetima koji se odnose na „sigurnosna područja”.

               (6)

               Direktivu 2000/29/EZ stoga treba u skladu s tim izmijeniti.

               (7)

               Mjere predviđene tom Direktivom u skladu su s mišljenjem Stalnoga odbora za biljno zdravstvo,

         DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Prilozi I., II., IV. i V. Direktivi 2000/29/EZ izmjenjuju se u skladu s Prilogom ovoj Direktivi.
   Članak 2.
   1.   Države članice donose i objavljuju zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 31. ožujka 2004. Tekst tih odredaba i korelacijsku tablicu tih odredaba i ove Direktive odmah dostavljaju Komisiji.
   Kad države članice donose ove odredbe, te odredbe prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine takvog upućivanja određuju države članice.
   2.   Države članice Komisiji odmah dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnoga prava koji donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 3.
   Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetoga dana od dana njezine objave u Službenom listu Europskih zajednica.
   Članak 4.
   Ova Direktiva upućena je državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 4. prosinca 2003.

            Za Komisiju

         David BYRNE

            Član Komisije

      (1)  SL L 169, od 10.7.2000., str. 1.

      (2)  SL L 138, od 5.6.2003., str. 47.
   PRILOG
   Prilozi II., III., IV. i V. Direktivi 2000/29/EZ mijenjaju se kako slijedi:

               1.

               Prilog II. mijenja se kako slijedi:

                           (a)

                           u dijelu A., odjeljak II., pod naslovom (b) u točki 3. tekst u desnom stupcu zamjenjuje se sljedećim:
                           „Bilje iz rodova Amelanchier Med., Chaenomeles Lindl., Cotoneaster Ehrh., Crataegus L., Cydonia Mill., Eriobotrya Lindl., Malus Mill., Mespilus L., Photinia davidiana (Dcne.) Cardot, Pyracantha Roem., Pyrus L. i Sorbus L. namijenjene sadnji, isključujući sjemena”;

                           (b)

                           u dijelu B., pod naslovom (b), u točki 2. unos u prvom stupcu zamjenjuje se sljedećim:
                           ‚Dijelovi biljaka, isključujući plodove, sjeme i bilje namijenjeno sadnji, ali uključujući živ pelud za oprašivanje biljaka iz rodova Amelanchier Med., Chaenomeles Lindl., Cotoneaster Ehrh., Crataegus L., Cydonia Mill., Eriobotrya Lindl., Malus Mill., Mespilus L., Photinia davidiana (Dcne.) Cardot, Pyracantha Roem., Pyrus L. i Sorbus L.”

               2.

               U dijelu B. Priloga III., u točki 1. unos u prvom stupcu zamjenjuje se sljedećim:
               „Ne dovodeći u pitanje zabrane koje se primjenjuju na bilje navedeno u Prilogu III. dijelu A. točki 9., 9.1. i 18., ako je primjereno, bilje i živ pelud za oprašivanje bilja iz rodova Amelanchier Med., Chaenomeles Lindl., Cotoneaster Ehrh., Crataegus L., Cydonia Mill., Eriobotrya Lindl., Malus Mill., Mespilus L., Photinia davidiana (Dcne.) Cardot, Pyracantha Roem., Pyrus L. i Sorbus L., isključujući plodove i sjeme, podrijetlom iz trećih zemalja za koje nije u skladu s postupkom utvrđenim člankom 18. stavkom 2. potvrđeno da u njima nema bakterijske paleži Erwinia amylovora (Burr.) Winslow et al., ili u kojima su područja bez štetnog organizma, obzirom na bakterijsku palež Erwinia amylovora (Burr.) Winslow et al., određena u skladu s važećim Međunarodnim standardom o fitosanitarnim mjerama, te su kao takva priznata i u skladu s postupkom utvrđenim člankom 18. stavkom 2.”

               3.

               Prilog IV. mijenja se kako slijedi:

                           (a)

                           dio A. mijenja se kako slijedi:

                                       i.

                                       u odjeljku I. točka 17. zamjenjuje se sljedećim:

                                                               „17.

                                                               Bilje iz rodova Amelanchier Med., Chaenomeles Lindl., Cotoneaster Ehrh., Crataegus L., Cydonia Mill., Eriobotrya Lindl., Malus Mill., Mespilus L., Photinia davidiana (Dcne.) Cardot, Pyracantha Roem., Pyrus L. i Sorbus L. namijenjene sadnji, isključujući sjeme

                                                   Ne dovodeći u pitanje odredbe koji se primjenjuju na bilke navedeno u Prilogu III. dijelu A. točkama 9., 9.1. i 18., Prilogu III. dijelu B. točki 1. ili Prilogu IV. dijelu A. odjeljku I. točki 15. ako je tako primjereno, službena izjava:

                                                               (a)

                                                               da je bilje podrijetlom iz zemalja kojima se u skladu s postupkom utvrđenim člankom 18. stavkom 2. priznaje da u njima nema bakterijske paleži Erwinia amylovora (Burr.) Winslow et al.;
                                                               ili

                                                               (b)

                                                               da je bilje, u odnosu na bakterijsku palež Erwinia amylovora (Burr.) Winslow et al., podrijetlom iz područja u kojima, u skladu s važećim Međunarodnim standardom o fitosanitarnim mjerama, nema štetnog organizma, i koja su kao takva priznata u skladu s postupkom utvrđenim člankom 18. stavkom 2.;
                                                               ili

                                                               (c)

                                                               da su one biljke, na polju na kojem se proizvode i u njegovom neposrednom susjedstvu, koje su pokazivale simptome bakterijske paleži Erwinia amylovora (Burr.) Winslow et al., uklonjene.”

                                       ii.

                                       u odjeljku II. točki 9. tekst u lijevom stupcu zamjenjuje se sljedećim:
                                       „Bilje iz rodova Amelanchier Med., Chaenomeles Lindl., Cotoneaster Ehrh., Crataegus L., Cydonia Mill., Eriobotrya Lindl., Malus Mill., Mespilus L., Photinia davidiana (Dcne.) Cardot, Pyracantha Roem., Pyrus L. i Sorbus L. namijenjene sadnji, isključujući sjeme”;

                           (b)

                           U dijelu B točka 21. zamjenjuje se sljedećim:

                                                   „21.

                                                   Bilje i živ pelud za oprašivanje bilja iz rodova Amelanchier Med., Chaenomeles Lindl., Cotoneaster Ehrh., Crataegus L., Cydonia Mill., Eriobotrya Lindl., Malus Mill., Mespilus L., Photinia davidiana (Dcne.) Cardot, Pyracantha Roem., Pyrus L. i Sorbus L., isključujući plodove i sjeme

                                       Ne dovodeći u pitanje zabrane koje se primjenjuju na bilje navedeno u Prilogu III. dijelu A. točkama 9., 9.1. i 18. i u Prilogu III. dijelu B. točki 1., ako je primjereno, službena izjava da:

                                                   (a)

                                                   da je bilje podrijetlom iz trećih zemalja kojima se u skladu s postupkom utvrđenim člankom 18. stavkom 2., priznaje da u njima nema bakterijske paleži Erwinia amylovora (Burr.) Winslow et al.;
                                                   ili

                                                   (b)

                                                   da je bilje, obzirom na bakterijsku palež Erwinia amylovora (Burr.) Winslow et al., podrijetlom iz onih područja u trećim zemljama za koja je, u skladu s važećim Međunarodnim standardom o fitosanitarnim mjerama, utvrđeno da u njima nema štetnog organizma, i koja su kao takva priznata u skladu s postupkom utvrđenim člankom 18. stavkom 2.;
                                                   ili

                                                   (c)

                                                   da je bilje proizvedene ili, ako je bilo premješteno u ‚sigurnosno područje’;
                                                   ili

                                                   (d)

                                                   da je bilo držano i održavano tijekom razdoblja od najmanje 7 mjeseci uključujući i razdoblje od 1. travnja do 31. listopada posljednjeg potpunog vegetacijskog ciklus na polju:

                                                               (aa)

                                                               koje se nalazi najmanje 1 km unutar granica službeno utvrđenog ‚sigurnosnog područja’ veličine najmanje 50km2 u kojoj se biljke domaćini podvrgavaju službeno odobrenom režimu nadziranja i nadgledanja ustanovljenom najkasnije prije početka potpunog vegetacijskog ciklusa koji je prethodio zadnjem potpunom vegetacijskom ciklusu, s ciljem umanjenja opasnosti od širenja bakterijske paleži Erwinia amylovora (Burr.) Winslow et al. s biljaka koje se tamo uzgajaju. Pojedinosti opisa tog ‚sigurnosnog područja’ stavit će se na raspolaganje Komisiji i drugim državama članicama. Kad ‚sigurnosno područje’ jednom bude određeno u njemu će se vršiti pregledi, izuzev u polju i pojasu oko njega širine 500 m, barem jednom od početka zadnjeg potpunog vegetacijskog ciklusa u najprikladnije vrijeme, a sve biljke domaćini koje pokazuju simptome bakterijske paleži Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. treba odmah ukloniti. Rezultati tih pregleda će se Komisiji o drugim državama članicama dostavljati svake godine do 1. svibnja, i

                                                               (bb)

                                                               koje je službeno odobreno, jednako kao i ‚sigurnosno područje’, prije početka potpunog vegetacijskog ciklusa koji je prethodio zadnjem potpunom vegetacijskom ciklusu, za uzgoj biljaka prema uvjetima utvrđenim ovom točkom, i

                                                               (cc)

                                                               za koje je, jednako kao i za okolni pojas širine 500 m, utvrđeno da u njemu nema bakterijske paleži Erwinia amylovora (Burr.) Winslow et al. od početka zadnjeg potpunog vegetacijskog ciklusa, prilikom pregleda koji je proveden barem:

                                                                           —

                                                                           dva puta na polju u najprikladnije vrijeme, tj. jednom od lipnja do kolovoza, a drugi put od kolovoza do studenoga,
                                                                           i

                                                                           —

                                                                           jednom u spomenutom okolnom pojasu u najprikladnije vrijeme, tj. od kolovoza do studenoga; i

                                                               (dd)

                                                               s kojeg su biljke prošle službeno ispitivanje na skrivene zaraze u skladu s odgovarajućim laboratorijskim metodama na službeno uzetim uzorcima u najprikladnijem razdoblju.

                                             U razdoblju između 1. travnja 2004. i 1. travnja 2005. ove se odredbe neće primjenjivati na biljke premještene u, i premještanje unutar, zaštićenih područja navedenih u desnom stupcu, koje su proizvedene i održavane na poljima smještenim u službeno utvrđenim „sigurnosnim područjima, prema važećim uvjetima koji se primjenjuju do 1. travnja 2004.

                                       E, F (Korzika), IRL, I (Abruzzi; Apulija; Basilicata; Kalabrija; Campania; Emilia-Romagna: pokrajine de Forlí-Cesena, Parma, Piacenza i Rimini; Friuli-Venecija Julia; Lacio; Liguria; Lombardija; Marche; Molise; Pijemont; Sardinija; Sicilija; Trentino-Alto Adige: autonomne pokrajine Bolzano i Trento; Toskana; Umbria; Valle d’Aosta; Veneto: osim, u pokrajini Rovigo općine Rovigo, Polesella, Villamarzana, Fratta Polesine, San Bellino, Badia Polesine, Trecenta, Ceneselli, Pontecchio Polesine, Arquà Polesine, Costa di Rovigo, Occhiobello, Lendinara, Canda, Ficarolo, Guarda Veneta, Frassinelle Polesine, Villanova del Ghebbo, Fiesso Umbertiano, Castelguglielmo, Bagnolo di Po, Giacciano con Baruchella, Bosaro, Canaro, Lusia, Pincara, Stienta, Gaiba, Salara, i, u pokrajini Padova općine Castelbaldo, Barbona, Piacenza d’Adige, Vescovana, S. Urbano, Boara Pisani, Masi, a u pokrajini Verona općine Roverchiara, Legnago, Castagnaro, Ronco all’Adige, Villa Bartolomea, Oppeano, Terrazzo, Isola Rizza, Angiari), A [Burgenland, Koruška, Donja Austrija, Tirol (upravna oblast Lienz), Štajerska, Beč], P, FIN, UK (Sjeverna Irska, otok Man i Kanalski otoci)

                                                   21.1.

                                                   Od 15. ožujka do 30. lipnja pčelinje košnice

                                       Moraju postojati dokazi da su pčelinje košnice:

                                                   (a)

                                                   podrijetlom iz trećih zemalja kojima se u skladu s postupkom utvrđenim člankom 18. stavkom 2. priznaje da u njima nema bakterijske paleži Erwinia amylovora (Burr.) Winslow et al.;
                                                   ili

                                                   (b)

                                                   podrijetlom iz zaštićenih područja navedenih u desnome stupcu;
                                                   ili

                                                   (c)

                                                   prije preseljenja prošle odgovarajuće mjere boravka u karanteni

                                       E, F (Korzika), IRL, I (Abruzzi; Apulija; Basilicata; Kalabrija; Campania; Emilia-Romagna: pokrajine de Forlí-Cesena, Parma, Piacenza i Rímini; Friuli-Venecija Julia; Lacio; Liguria; Lombardija; Marche; Molise; Pijemont; Sardinija; Sicilija; Trentino-Alto Adige: autonomne pokrajine Bolzano i Trento; Toskana; Umbria; Valle d’Aosta; Veneto: osim, u pokrajini Rovigo općine Rovigo, Polesella, Villamarzana, Fratta Polesine, San Bellino, Badia Polesine, Trecenta, Ceneselli, Pontecchio Polesine, Arquà Polesine, Costa di Rovigo, Occhiobello, Lendinara, Canda, Ficarolo, Guarda Veneta, Frassinelle Polesine, Villanova del Ghebbo, Fiesso Umbertiano, Castelguglielmo, Bagnolo di Po, Giacciano con Baruchella, Bosaro, Canaro, Lusia, Pincara, Stienta, Gaiba, Salara, i, u pokrajini Padova općine Castelbaldo, Barbona, Piacenza d’Adige, Vescovana, S. Urbano, Boara Pisani, Masi, a u pokrajini Verona, općine Roverchiara, Legnago, Castagnaro, Ronco all’Adige, Villa Bartolomea, Oppeano, Terrazzo, Isola Rizza, Angiari), A [Burgenland, Koruška, Donja Austrija, Tirol (upravna oblast Lienz), Štajerska, Beč], P, FIN, UK (Sjeverna Irska, otok Man i Kanalski otoci)”

               4.

               Prilog V. mijenja se kako slijedi:

                           (a)

                           dio A. mijenja se kako slijedi:

                                       i.

                                       pod naslovom I. točka 1.1. zamjenjuje se sljedećim:

                                                   „1.1.

                                                   Bilje namijenjeno sadnji, isključujući sjeme, iz rodova Amelanchier Med., Chaenomeles Lindl., Cotoneaster Ehrh., Crataegus L., Cydonia Mill., Eriobotrya Lindl., Malus Mill., Mespilus L., Photinia davidiana (Dcne.) Cardot, Pyracantha Roem., Pyrus L. i Sorbus L.”;

                                       ii.

                                       pod naslovom II. točke 1.3. i 1.4. zamjenjuju se sljedećim:

                                                   „1.3.

                                                   Bilke, isključujući plodove i sjeme, iz rodova Amelanchier Med., Chaenomeles Lindl., Cotoneaster Ehrh., Crataegus L., Cydonia Mill., Eriobotrya Lindl., Malus Mill., Mespilus L., Photinia davidiana (Dcne.) Cardot, Pyracantha Roem., Pyrus L. i Sorbus L.;

                                                   1.4.

                                                   Živa pelud za oprašivanje biljaka iz rodova Amelanchier Med., Chaenomeles Lindl., Cotoneaster Ehrh., Crataegus L., Cydonia Mill., Eriobotrya Lindl., Malus Mill., Mespilus L., Photinia davidiana (Dcne.) Cardot, Pyracantha Roem., Pyrus L. i Sorbus L.”;

                           (b)

                           pod naslovom II. dijela B., točke 3. i 4. zamjenjuju se sljedećim:

                                       „3.

                                       Živa pelud za oprašivanje biljaka iz rodova Amelanchier Med., Chaenomeles Lindl., Cotoneaster Ehrh., Crataegus L., Cydonia Mill., Eriobotrya Lindl., Malus Mill., Mespilus L., Photinia davidiana (Dcne.) Cardot, Pyracantha Roem., Pyrus L. i Sorbus L.;

                                       4.

                                       Dijelovi biljaka, isključujući plodove i sjeme, iz rodova Amelanchier Med., Chaenomeles Lindl., Cotoneaster Ehrh., Crataegus L., Cydonia Mill., Eriobotrya Lindl., Malus Mill., Mespilus L., Photinia davidiana (Dcne.) Cardot, Pyracantha Roem., Pyrus L. i Sorbus L.”


title: Direktiva Komisije 98/85/EZ od 11. studenoga 1998. o izmjeni Direktive Vijeća 96/98/EZ o pomorskoj opremi  Tekst značajan za EGP

text:
               07/Sv. 025

               HR

               Službeni list Europske unije

               9

         31998L0085

               L 315/14

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               11.11.1998.

      DIREKTIVA KOMISIJE 98/85/EZ
   od 11. studenoga 1998.
   o izmjeni Direktive Vijeća 96/98/EZ o pomorskoj opremi
   (Tekst značajan za EGP)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 96/98/EZ od 20. prosinca 1996. o pomorskoj opremi (1), a posebno njezinu prvu i drugu alineju,

               (1)

               budući da su za potrebe Direktive Vijeća 96/98/EZ međunarodne konvencije, uključujući Konvenciju SOLAS iz 1974., i ispitne norme one konvencije i norme, zajedno s njihovim izmjenama, koje su na snazi na dan donošenja te Direktive;

               (2)

               budući da su, od donošenja te Direktive, stupile na snagu ili će uskoro stupiti na snagu, izmjene Konvencije SOLAS i drugih međunarodnih konvencija i nove ispitne norme;

               (3)

               budući da su tim instrumentima utvrđena nova pravila u vezi opreme koja se ugrađuje na brodove;

               (4)

               budući da Direktivu 96/98/EZ treba izmijeniti na odgovarajući način;

               (5)

               budući da su mjere predviđene ovom Direktivom u skladu s mišljenjem Odbora utvrđenog člankom 12. Direktive Vijeća 93/75/EEZ (2), kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 98/74/EZ (3),

         DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Direktiva 96/98/EZ mijenja se kako slijedi:

               1.

               Članak 2. mijenja se kako slijedi:

                           (a)

                           Točka (c) zamjenjuje se sljedećim:

                                       „(c)

                                       ‚radijska oprema znači oprema koja se zahtijeva prema Poglavlju IV. Konvencije SOLAS iz 1974., verzija koja je na snazi od 1. siječnja 1999., i dvosmjerni VHF radiotelefonski uređaj za brodice za spašavanje koji se zahtijeva prema Pravilu III./6.2.1. iste Konvencije;”

                           (b)

                           U točkama (d) i (n) riječi „datum donošenja ove Direktive” zamjenjuju se s „1. siječnja 1999.”

               2.

               Prilog A. zamjenjuje se tekstom u Prilogu ovoj Direktivi.

         Članak 2.
   1.   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 30. travnja 1999. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.
   Kada države članice donose ove odredbe, te odredbe prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine toga upućivanja određuju države članice.
   2.   Države članice Komisiji dostavljaju odredbe nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 3.
   Ova Direktiva stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europskih zajednica.

   Članak 4.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 11. studenoga 1998.

            Za Komisiju

         Neil KINNOCK

            Član Komisije

      (1)  SL L 46, 17.2.1997., str. 25.

      (2)  SL L 247, 5.10.1993., str. 19.

      (3)  SL L 276, 13.10.1998., str. 7.
   PRILOG
   Vidjeti Direktivu Komisije 2011/75/EU (SL L 239, 15.9.2011., str. 1.).