title: Direktiva 2008/50/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2008. o kvaliteti zraka i čišćem zraku za Europu

text:
15/Sv. 29              HR                                     Službeni list Europske unije                                                      169
32008L0050
11.6.2008.                                                SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE                                                      L 152/1
                                   DIREKTIVA 2008/50/EZ EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
                                                                od 21. svibnja 2008.
                                                  o kvaliteti zraka i čišćem zraku za Europu
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,                                             vodeći računa posebno o osjetljivim skupinama stanovni
                                                                                štva i okolišu u cjelini, potreba za poboljšanjem praćenja
                                                                                i procjene kvalitete zraka, uključujući i taloženje oneči
                                                                                šćujućih tvari, te potreba za informiranjem javnosti.
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a
posebno njegov članak 175.,
                                                                                (2)     Kako bi se zaštitilo ljudsko zdravlje i okoliš u cjelini,
                                                                                posebno je važno boriti se protiv emisija onečišćujućih
                                                                                tvari na njihovom izvoru, te identificirati i primijeniti
uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
                                                                                najučinkovitije mjere smanjenja emisije na lokalnoj i
                                                                                nacionalnoj razini, te na razini Zajednice. Stoga bi
                                                                                trebalo izbjegavati, spriječiti ili smanjiti emisije štetnih
                                                                                onečišćujućih tvari u zraku, te postaviti odgovarajuće
                                                                                ciljeve za kvalitetu zraka, vodeći računa o relevantnim
uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i soci                              normama, smjernicama i programima Svjetske zdrav
jalnog odbora (1),                                                                      stvene organizacije.
uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (2),
                                                                                (3)     Direktivu Vijeća 96/62/EZ od 27. rujna 1996. o procjeni
                                                                                i upravljanju kvalitetom zraka (5), Direktivu Vijeća
                                                                                1999/30/EZ od 22. travnja 1999. o graničnim vrijedno
                                                                                stima za sumporov dioksid, dušikov dioksid i dušikove
                                                                                okside, lebdeće čestice i olovo u zraku (6), Direktivu
u skladu s postupkom utvrđenim u članku 251. Ugovora (3),
                                                                                2000/69/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. stude
                                                                                noga 2000. o graničnim vrijednostima za benzen i
                                                                                ugljikov monoksid u zraku (7), Direktivu 2002/3/EZ
                                                                                Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2002. o
                                                                                prizemnom ozonu u zraku (8) i Odluku Vijeća
budući da:                                                                              97/101/EZ od 27. siječnja 1997. o uspostavljanju
                                                                                uzajamne razmjene informacija i podataka iz mreža i
                                                                                pojedinačnih postaja za mjerenje onečišćenja zraka
                                                                                unutar država članica (9) treba bitno revidirati kako bi
                                                                                sadržavale najnovija zdravstvena i znanstvena dostignuća
                                                                                i iskustvo iz država članica. Stoga je prikladno, radi
(1)     Šestim programom djelovanja Zajednice za okoliš usvo                           jasnoće, pojednostavljenja i administrativne učinkovitosti,
        jenim Odlukom br. 1600/2002/EZ Europskog parla                                 da se tih pet akata zamijene jedinstvenom Direktivom, i
        menta i Vijeća od 22. srpnja 2002. (4) utvrđuje se                              gdje je prikladno, provedbenim mjerama.
        potreba za smanjenjem onečišćenja do razina na
        kojima su štetni učinci na zdravlje ljudi minimalni,
                                                                                (5) SL L 296, 21.11.1996., str. 55. Direktiva kako je izmijenjena
                                                                                Uredbom (EZ) br. 1882/2003 Europskog parlamenta i Vijeća
(1) SL C 195, 18.8.2006., str. 84.                                                  (SL L 284, 31.10.2003., str. 1.).
(2) SL C 206, 29.8.2006., str. 1.                                               (6) SL L 163, 29.6.1999., str. 41. Direktiva kako je izmijenjena
(3) Mišljenje Europskog parlamenta od 26. rujna 2006. (SL C 306 E,                  Odlukom Komisije 2001/744/EZ (SL L 278, 23.10.2001., str. 35.).
    15.12.2006., str. 102.), Zajedničko stajalište Vijeća od 25. lipnja         (7) SL L 313, 13.12.2000., str. 12.
    2007. (SL C 236 E, 6.11.2007., str. 1.) i Stajalište Europskog parla       (8) SL L 67, 9.3.2002., str. 14.
    menta od 11. prosinca 2007. Odluka Vijeća od 14. travnja 2008.              (9) SL L 35, 5.2.1997., str. 14. Odluka kako je izmijenjena Odlukom
(4) SL L 242, 10.9.2002., str. 1.                                                   Komisije 2001/752/EZ (SL L 282, 26.10.2001., str. 69.).
 ---pagebreak--- 170                    HR                                 Službeni list Europske unije                                                    15/Sv. 29
(4)     Nakon što je stečeno dovoljno iskustva u vezi provedbe                      kao za druge onečišćujuće tvari u zraku. Cilj takvog
        Direktive 2004/107/EZ Europskog parlamenta i Vijeća                         pristupa trebao bi težiti ka općem smanjenju koncentra
        od 15. prosinca 2004. o arsenu, kadmiju, živi, niklu i                      cija u gradskim pozadinskim područjima, kako bi veliki
        policikličkim aromatskim ugljikovodicima u zraku (1),                       dio stanovništva imao koristi od poboljšane kvalitete
        može se razmotriti mogućnost spajanja odredaba te                           zraka. Ipak, kako bi se svugdje osigurala minimalna
        Direktive s odredbama ove Direktive.                                        zaštita zdravlja, taj pristup trebalo bi povezati s
                                                                                graničnom vrijednošću kojoj u prvoj fazi treba prethoditi
(5)     U skladu sa zajedničkim kriterijima procjene, trebalo bi                    ciljna vrijednost.
        slijediti zajednički pristup pri procjeni kvalitete zraka.
        Kod procjene kvalitete zraka, trebalo bi voditi računa o
        veličini stanovništva i ekosustava koji su izloženi oneči          (12)    Postojeće ciljne vrijednosti i dugoročni ciljevi za osigu
        šćenju zraka. Stoga je prikladno klasificirati područje                     ranje učinkovite zaštite od štetnog djelovanja prizemnog
        svake države članice u zone ili aglomeracije koje odraža                   ozona na zdravlje ljudi, vegetaciju i ekosustave trebali bi
        vaju gustoću stanovništva.                                                  ostati nepromijenjene. Za zaštitu cjelokupnog stanovni
                                                                                štva i osjetljivih skupina od kratkotrajne izloženosti pove
(6)     Gdje je to moguće, trebalo bi primijeniti tehnike mode                     ćanim koncentracijama prizemnog ozona trebalo bi
        liranja kako bi se podaci s točke uzimanja uzorka mogli                     uspostaviti prag upozorenja i prag obavješćivanja za
        protumačiti sa stajališta geografske distribucije koncentra                prizemni ozon. Kada se dostignu vrijednosti tih pragova,
        cije. To bi moglo poslužiti kao podloga za izračunavanje                    trebalo bi obavijestiti javnost o rizicima izlaganja
        kolektivne izloženosti stanovništva koje živi u tom                         prizemnom ozonu, a ako je prekoračen prag upozorenja,
        području.                                                                   primijeniti, gdje je to prikladno, kratkoročne mjere za
                                                                                smanjenje razine prizemnog ozona.
(7)     Kako bi se osiguralo da prikupljene informacije o oneči
        šćenju zraka budu dovoljno reprezentativne i usporedive
        širom Zajednice, važno je da se prilikom procjene kvali            (13)    Prizemni ozon je prekogranična onečišćujuća tvar koja
        tete zraka koriste standardizirane tehnike mjerenja i                       nastaje u atmosferi iz emisije primarnih onečišćujućih
        zajednički kriteriji za broj i smještaj mjernih postaja. Za                 tvari obuhvaćenih Direktivom 2001/81/EZ Europskog
        procjenu kvalitete zraka mogu se koristiti i druge tehnike                  parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2001. o nacio
        osim mjerenja, te je stoga potrebno utvrditi kriterije za                   nalnim emisijskim kvotama za određene onečišćujuće
        korištenje takvih tehnika, kao i točnost koja se od njih                    tvari u atmosferi (3). Napredak u smjeru ostvarivanja
        zahtjeva.                                                                   ciljeva kvalitete zraka i dugoročnih ciljeva za prizemni
                                                                                ozon postavljenih u ovoj Direktivi trebalo bi odrediti
                                                                                na temelju ciljeva i emisijskih kvota predviđenih u Direk
(8)     Kako bi se bolje shvatio utjecaj ovih onečišćujućih tvari i                 tivi 2001/81/EZ i, ako je prikladno, provedbom planova
        razvile odgovarajuće politike, trebalo bi obaviti detaljna                  za kvalitetu zraka predviđenih u ovoj Direktivi.
        mjerenja sitnih lebdećih čestica na ruralnim pozadinskim
        lokacijama. Takva bi mjerenja trebalo obaviti na način
        koji je u skladu s programom suradnje za praćenje i
                                                                            (14)    Mjerenja na stalnom mjestu trebala bi biti obvezna u
        ocjenjivanje dalekosežnog prijenosa onečišćujućih tvari
                                                                                zonama i aglomeracijama u kojima su prekoračeni dugo
        u zraku u Europi (EMEP), koji je uspostavljen u okviru
                                                                                ročni ciljevi za prizemni ozon ili pragovi procjene za
        Konvencije o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju
                                                                                ostale onečišćujuće tvari. Informacije dobivene mjere
        zraka iz 1979., odobrene Odlukom Vijeća 81/462/EEZ
                                                                                njima na stalnom mjestu mogu se dopuniti tehnikama
        od 11. lipnja 1981. (2).
                                                                                modeliranja i/ili indikativnim mjerenjima, kako bi se
                                                                                podaci s točke uzorkovanja mogli protumačiti sa staja
(9)     Tamo gdje je stanje kvalitete zraka dobro, trebalo bi ga                    lišta geografske distribucije koncentracija. Upotreba
        održati ili poboljšati. Ako ciljevi za kvalitetu zraka                      dodatnih tehnika procjene trebala bi omogućiti smanjenje
        postavljeni u ovoj Direktivi nisu ostvareni, države                         minimalno potrebnog broja stalnih točaka uzorkovanja.
        članice trebale bi poduzeti mjere kako bi zadovoljile
        granične vrijednosti i kritične razine, a gdje je to
        moguće, kako bi postigle ciljne vrijednosti i dugoročne             (15)    Doprinosi iz prirodnih izvora mogu se procijeniti, ali se
        ciljeve.                                                                    ne mogu kontrolirati. Stoga, ako se doprinos iz prirodnih
                                                                                izvora onečišćujućim tvarima u zraku može utvrditi s
(10)    Rizik koji za vegetaciju i prirodne ekosustave predstavlja                  određenom sigurnošću i ako su prekoračenja u cijelosti
        onečišćenje zraka najveći je u krajevima daleko od grad                    ili djelomično uzrokovana doprinosom iz prirodnih
        skih sredina. Stoga procjenu takvih rizika i sukladnosti s                  izvora, ti se doprinosi pod uvjetima iz ove Direktive
        kritičnim vrijednostima za zaštitu vegetacije trebalo                       mogu odbiti prilikom procjene sukladnosti s graničnim
        bi usmjeriti na mjesta koja su daleko od izgrađenih                         vrijednostima kvalitete zraka. Doprinos prekoračenju
        područja.                                                                   graničnih vrijednosti lebdećih čestica PM10 koji se pripi
                                                                                suje zimskom posipavanju cesta pijeskom ili solju može
(11)    Sitne lebdeće čestice (PM2,5) odgovorne su za značajne                      se također odbiti prilikom procjene sukladnosti s
        negativne učinke na ljudsko zdravlje. Pored toga, još nije                  graničnim vrijednostima kvalitete zraka, pod uvjetom
        utvrđen prag ispod kojeg PM2,5 ne bi predstavljale rizik.                   da su poduzete razumne mjere za smanjenje koncentra
        Za takvu onečišćujuću tvar ne bi trebala važiti ista pravila                cija.
(1) SL L 23, 26.1.2005., str. 3.                                            (3) SL L 309, 27.11.2001., str. 22. Direktiva kako je zadnje izmijenjena
(2) SL L 171, 27.6.1981., str. 11.                                              Direktivom Vijeća 2006/105/EZ (SL L 363, 20.12.2006., str. 368.).
 ---pagebreak--- 15/Sv. 29               HR                                  Službeni list Europske unije                                                     171
(16)    Za zone i aglomeracije u kojima su uvjeti posebno teški                       vrijednosti ili ciljnih vrijednosti, država članica može,
        trebalo bi omogućiti odgodu krajnjeg roka za postizanje                       gdje je prikladno, izraditi takve kratkoročne akcijske
        sukladnosti s graničnim vrijednostima kvalitete zraka u                       planove. Ako se radi o prizemnom ozonu, u takvim
        slučajevima kada, bez obzira na provedbu odgovarajućih                        kratkoročnim akcijskim planovima trebalo bi voditi
        mjera za smanjenje onečišćenja, postoje akutni problemi                       računa o odredbama Odluke Komisije 2004/279/EZ od
        u postizanju sukladnosti u specifičnim zonama i aglome                       19. ožujka 2004. o smjernicama za provedbu Direktive
        racijama. Svako odgađanje roka za zonu ili aglomeraciju                       2002/3/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o prizemnom
        mora pratiti sveobuhvatni plan koji bi trebala odobriti                       ozonu u zraku (4).
        Komisija, a kojim se osigurava usklađenost s novim kraj
        njim rokom. Dostupnost potrebnih mjera Zajednice koje
        odražavaju željenu razinu smanjenja emisija na izvoru,
        što je navedeno u Tematskoj strategiji o onečišćenju                  (20)    Države članice trebale bi se međusobno dogovarati u
        zraka, bit će važna za učinkovito smanjenje emisije u                         slučaju da, radi značajnog onečišćenja koje dolazi iz
        vremenskom okviru koji je utvrđen u ovoj Direktivi za                         druge države članice, razina onečišćenja prekorači, ili je
        postizanje sukladnosti s graničnim vrijednostima pa bi je                     vjerojatno da će prekoračiti, relevantne ciljeve kvalitete
        trebalo uzeti u obzir prilikom procjene zahtjeva za                           zraka i granicu tolerancije gdje je primjenjivo ili, ovisno
        odgodu krajnjeg roka.                                                         o slučaju, prag upozorenja. Prekogranična narav odre
                                                                                đenih onečišćujućih tvari, kao što su prizemni ozon i
                                                                                lebdeće čestice, može zahtijevati koordinaciju između
                                                                                susjednih država članica u izradi i provedbi planova za
(17)    Sve uključene institucije moraju prioritetno i detaljno                       kvalitetu zraka i kratkoročnih akcijskih planova, te u
        proučiti potrebne mjere Zajednice za smanjenje emisija                        obavješćivanju javnosti. Gdje je prikladno, države
        na izvoru, posebno mjere za poboljšanje učinkovitosti                         članice trebale bi surađivati s trećim zemljama, s osobitim
        zakonodavstva Zajednice o industrijskim emisijama,                            naglaskom na rano uključivanje država kandidatkinja.
        mjere za ograničenje ispušnih emisija motora ugrađenih
        u teška vozila, mjere za daljnje smanjenje dozvoljenih
        emisija glavnih onečišćujućih tvari u državama članicama
        i emisija povezanih s opskrbom gorivom vozila s benzin               (21)    Države članice i Komisija trebale bi prikupiti, razmijeniti i
        skim motorima na benzinskim crpkama, i mjere za rješa                        proširiti informacije o kvaliteti zraka kako bi bolje razu
        vanje pitanja sadržaja sumpora u gorivu, uključujući i                        mjele utjecaj onečišćenja zraka i izradile odgovarajuće
        marine.                                                                       politike. Javnosti bi također trebale biti dostupne sve
                                                                                najnovije informacije o koncentracijama svih onečišću
                                                                                jućih tvari u zraku.
(18)    Trebalo bi izraditi planove za kvalitetu zraka za zone i
        aglomeracije u kojima koncentracije onečišćujućih tvari u
        zraku prelaze relevantne ciljne ili granične vrijednosti              (22)    Kako bi se olakšalo rukovanje i usporedba informacija o
        kvalitete zraka plus, gdje je primjenjivo, eventualne                         kvaliteti zraka, informacije bi trebale Komisiji biti
        privremene granice tolerancije. Onečišćujuće tvari emiti                     dostupne u standardiziranom obrascu.
        raju se iz mnogo različitih izvora i aktivnosti. Kako bi se
        osigurala povezanost različitih politika, takvi planovi za
        kvalitetu zraka trebali bi, gdje je izvedivo, biti dosljedni i        (23)    Postupke za prikupljanje podataka, ocjenjivanje i izvješći
        integrirani s planovima i programima koji su pripremljeni                     vanje o kvaliteti zraka potrebno je prilagoditi kako bi se
        u skladu s Direktivom 2001/80/EZ Europskog parla                             mogla koristiti elektronička sredstva i internet kao glavni
        menta i Vijeća od 23. listopada 2001. o ograničenju                           alati za dobivanje informacija, te ih je potrebno uskladiti
        emisija određenih onečišćujućih tvari u zrak iz velikih                       s Direktivom 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
        uređaja za loženje (1), Direktivom 2001/81/EZ, i Direk                       od 14. ožujka 2007. o uspostavljanju infrastrukture za
        tivom 2002/49/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od                             prostorne informacije u Europskoj zajednici (INSPIRE) (5).
        25. lipnja 2002. o procjeni i upravljanju bukom iz okoli
        ša (2). Prilikom izdavanja dozvola za obavljanje industrij
        skih aktivnosti u skladu s Direktivom 2008/1/EZ Europ
        skog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2008. o integri             (24)    Prikladno je predvidjeti mogućnost prilagodbe kriterija i
        ranom sprečavanju i kontroli onečišćenja (3), također će                      tehnika korištenih za procjenu kvalitete zraka, kao i
        se voditi briga o ciljevima kvalitete zraka predviđenim u                     informacija koje se dostavljaju, znanstvenim i tehničkim
        ovoj Direktivi.                                                               dostignućima.
(19)    Trebalo bi izraditi akcijske planove u kojima se navode               (25)    Budući da se zbog prekogranične naravi onečišćujućih
        kratkoročne mjere koje treba poduzeti u slučaju rizika od                     tvari u zraku ciljevi iz ove Direktive mogu bolje postići
        prekoračenja jednog ili više pragova upozorenja, kako bi                      na razini Zajednice nego na razini država članica, Zajed
        se taj rizik smanjio i kako bi se ograničilo njegovo                          nica može usvojiti mjere u skladu s načelom supsidijar
        trajanje. Ako se rizik odnosi na jednu ili više graničnih                     nosti iz članka 5. Ugovora. U skladu s načelom propor
                                                                                cionalnosti iz tog članka ova Direktiva ne prelazi ono što
                                                                                je potrebno u svrhu postizanja tih ciljeva.
(1) SL L 309, 27.11.2001., str. 1. Direktiva kako je zadnje izmijenjena
    Direktivom 2006/105/EZ.
(2) SL L 189, 18.7.2002., str. 12.                                            (4) SL L 87, 25.3.2004., str. 50.
(3) SL L 24, 29.1.2008., str. 8.                                              (5) SL L 108, 25.4.2007., str. 1.
 ---pagebreak--- 172                    HR                                   Službeni list Europske unije                                                   15/Sv. 29
(26)    Države članice trebale bi donijeti pravila o sankcijama za            DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:
        povredu odredaba ove Direktive i osigurati njihovu
        primjenu. Sankcije bi trebale biti učinkovite, proporcio
        nalne i odvraćajuće.                                                                                POGLAVLJE I.
                                                                                OPĆE ODREDBE
(27)    Određene odredbe akata stavljenih izvan snage ovom
        Direktivom trebale bi ostati na snazi kako bi se osiguralo                                            Članak 1.
        da i dalje važe postojeće granične vrijednosti kvalitete
        zraka za dušikov dioksid, do 1. siječnja 2010., kada će                                                Predmet
        biti zamijenjene, da i dalje važe odredbe izvješćivanja o
        kvaliteti zraka dok se ne usvoje nove provedbene mjere,               Ovom Direktivom utvrđuju se mjere čiji je cilj:
        te da i dalje važe obveze koje se odnose na prethodne
        procjene kvalitete zraka, koje se zahtijevaju u skladu s
        Direktivom 2004/107/EZ.                                               1. definiranje i utvrđivanje ciljeva za kvalitetu zraka kako bi se
                                                                                izbjegli, spriječili ili umanjili štetni učinci na ljudsko zdravlje
                                                                                i okoliš kao cjelinu;
(28)    Obvezu prenošenja ove Direktive u nacionalno pravo
        trebalo bi ograničiti na one odredbe koje predstavljaju               2. procjena kvalitete zraka u državama članicama na temelju
        bitnu promjenu u usporedbi s ranijim Direktivama.                         zajedničkih metoda i kriterija;
(29)    U skladu s točkom 34. Međuinstitucionalnog sporazuma                  3. dobivanje informacija o kvaliteti zraka kako bi se pomoglo u
        o boljem zakonodavstvu (1), države članice potiču se da                   suzbijanju onečišćenja zraka i štetnih utjecaja, te radi
        za sebe i u interesu Zajednice izrade i objave vlastite                   nadzora dugoročnih trendova i poboljšanja koji su rezultat
        tablice iz kojih se može, koliko je to moguće, vidjeti                    nacionalnih mjera i mjera Zajednice;
        veza između Direktive i mjera za prenošenje u nacio
        nalno pravo.
                                                                              4. omogućiti da takve informacije o kvaliteti zraka budu
                                                                                dostupne javnosti;
(30)    Ovom Direktivom poštuju se temeljna prava i načela,
        prvenstveno načela iz Povelje Europske unije o temeljnim
        pravima. Ova Direktiva ima za cilj posebno promoviranje               5. održavati kvalitetu zraka ako je dobra i poboljšavati je u
        uključivanja visoke razine zaštite okoliša u politike Unije,              ostalim slučajevima;
        te poboljšanje kvalitete okoliša u skladu s načelima
        održivog razvoja iz članka 37. Povelje Europske unije o
        temeljnim pravima.                                                    6. promicati povećanu suradnju između država članica u
                                                                                smanjenju onečišćenja zraka.
(31)    Mjere potrebne za provedbu ove Direktive trebalo bi
                                                                                Članak 2.
        usvojiti u skladu s Odlukom Vijeća 1999/468/EZ od
        28. lipnja 1999. o postupcima za izvršavanje proved                                                  Definicije
        benih ovlasti dodijeljenih Komisiji (2).
                                                                              Za potrebe ove Direktive:
(32)    Komisiju bi trebalo ovlastiti da izmijeni priloge I. do VI.,
        priloge VIII. do X. i Prilog XV. Kako su te mjere općeg               1.    „zrak” znači zrak u troposferi, osim kod radnih mjesta kako
        područja primjene i služe za izmjenu elemenata ove                          su definirana Direktivom 89/654/EEZ (3) kada se primje
        Direktive koji nisu ključni, te se mjere moraju usvojiti                    njuju odredbe o zdravlju i sigurnosti na radu i kojima
        u skladu s regulatornim postupkom s kontrolom pred                         javnost nema redovan pristup;
        viđenim u članku 5.a Odluke 1999/468/EZ.
                                                                              2.    „onečišćujuća tvar” znači svaka tvar prisutna u zraku koja
                                                                                može imati štetan učinak na ljudsko zdravlje i/ili okoliš u
(33)    Klauzula o prenošenju zahtijeva od država članica da                        cjelini;
        osiguraju da se gradska pozadinska mjerenja obave
        pravovremeno radi određivanja pokazatelja prosječne
        izloženosti, kako bi se osiguralo ispunjenje zahtijeva                3.    „razina” znači koncentracija onečišćujuće tvari u zraku ili
        vezanih uz procjenu ciljanog smanjenja izloženosti na                       njezino taloženje na površini, u danom vremenu;
        nacionalnoj razini i uz izračunavanje pokazatelja
        prosječne izloženosti,
                                                                              (3) Direktiva Vijeća 89/654/EEZ od 30. studenoga 1989. o minimalnim
                                                                                sigurnosnim i zdravstvenim zahtjevima na gradilištima (SL L 393,
(1) SL C 321, 31.12.2003., str. 1.                                                30.12.1989., str. 1.). Direktiva kako je izmijenjena Direktivom
(2) SL L 184, 17.7.1999., str. 23. Odluka kako je izmijenjena Odlukom             2007/30/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 165, 27.6.2007.,
    2006/512/EZ (SL L 200, 22.7.2006., str. 11.).                                 str. 21.).
 ---pagebreak--- 15/Sv. 29             HR                                 Službeni list Europske unije                                                    173
4.  „procjena” znači svaka metoda koja se koristi za mjerenje,             16. „zona” znači dio državnog područja države članice koji je
    izračunavanje, predviđanje ili procjenjivanje razina;                      odredila sama država članica za potrebe procjene i uprav
                                                                               ljanja kvalitetom zraka;
5.  „granična vrijednost” znači razina određena na temelju
    znanstvenih spoznaja s ciljem izbjegavanja, sprečavanja ili            17. „aglomeracija” znači zona u kojoj živi više od 250 000
    umanjivanja štetnih učinaka na ljudsko zdravlje i/ili okoliš u             stanovnika ili, ako živi 250 000 stanovnika ili manje, uz
    cjelini, koju treba dostići u zadanom razdoblju, i koja se                 gustoću stanovništva po km2 koju trebaju odrediti države
    nakon toga ne smije prekoračiti;                                           članice;
6.  „kritična razina” znači razina određena na temelju znan
    stvenih spoznaja iznad koje se mogu pojaviti izravni                   18. „PM10” znači frakcija lebdećih čestica koja prolazi kroz ulaz
    štetni učinci na nekim receptorima kao što su drveće,                      sakupljača, kako je definirano u referentnoj metodi za uzor
    ostale biljke ili prirodni ekosustavi, ali ne i na ljudima;                kovanje i mjerenje PM10, EN 12341, s 50 % učinkovitosti u
                                                                               odstranjivanju čestica aerodinamičnog promjera 10 μm;
7.  „granica tolerancije” znači postotak granične vrijednosti za
    koji se ona može prekoračiti podložno uvjetima utvr                   19. „PM2,5” znači frakcija lebdećih čestica koja prolazi kroz ulaz
    đenima u ovoj Direktivi;                                                   sakupljača, kako je definirano u referentnoj metodi za uzor
                                                                               kovanje i mjerenje PM2,5, EN 14907, s 50 % učinkovitosti u
                                                                               odstranjivanju čestica aerodinamičnog promjera 2,5 μm;
8.  „planovi za kvalitetu zraka” znači planovi u kojima su utvr
    đene mjere za postizanje graničnih ili ciljnih vrijednosti;
                                                                           20. „pokazatelj prosječne izloženosti” znači prosječna razina
9.  „ciljna vrijednost” znači razina određena s ciljem izbjegava              određena na temelju mjerenja na gradskim pozadinskim
    nja, sprečavanja ili umanjivanja štetnih učinaka na ljudsko                lokacijama širom državnog područja države članice, i koja
    zdravlje i/ili okoliš u cjelini koju treba, ako je to moguće,              odražava izloženost stanovništva. Koristi se za izraču
    dostići u zadanom razdoblju;                                               navanje ciljanog smanjenja izloženosti i zahtijevane razine
                                                                               izloženosti na nacionalnoj razini;
10. „prag upozorenja” znači razina iznad koje rizik za ljudsko
    zdravlje radi kratkotrajnog izlaganja postoji za čitavo stano         21. „zahtijevana razina izloženosti” znači razina određena na
    vništvo i kod kojeg države članice moraju poduzeti hitne                   temelju pokazatelja prosječne izloženosti, s ciljem
    mjere;                                                                     smanjenja štetnih učinaka na ljudsko zdravlje, koju treba
                                                                               postići u zadanom razdoblju;
11. „prag obavješćivanja” znači razina iznad koje rizik za
    ljudsko zdravlje radi kratkotrajnog izlaganja postoji za
                                                                           22. „ciljano smanjenje izloženosti na nacionalnoj razini” znači
    posebno osjetljive dijelove stanovništva i koje je potrebno
                                                                               postotak smanjenja prosječne izloženosti stanovništva
    hitno i na odgovarajući način obavijestiti;
                                                                               države članice, utvrđen za referentnu godinu s ciljem
                                                                               smanjenja štetnih učinaka na ljudsko zdravlje, koji treba
12. „gornji prag procjene” znači razina ispod koje se za                       postići u zadanom razdoblju;
    procjenu kvalitete zraka može koristiti kombinacija
    mjerenja na stalnom mjestu i tehnika modeliranja i/ili indi
    kativnih mjerenja;                                                     23. „gradske pozadinske lokacije” znači mjesta u gradskim
                                                                               područjima na kojima su razine reprezentativne za izlože
                                                                               nost općeg gradskog stanovništva;
13. „donji prag procjene” znači razina ispod koje se za procjenu
    kvalitete zraka može koristiti samo tehnika modeliranja ili
    tehnika objektivne procjene;                                           24. „dušikovi oksidi” znači zbroj volumnog omjera (ppbv) duši
                                                                               kova monoksida (dušikov oksid) i dušikova dioksida,
                                                                               izražen u jedinicama masene koncentracije dušikova
14. „dugoročni cilj” znači razina koju treba dostići u dužem
                                                                               dioksida (μg/m3);
    razdoblju, osim ako se ne može dostići proporcionalnim
    mjerama, s ciljem postizanja učinkovite zaštite zdravlja ljudi
    i okoliša;
                                                                           25. „mjerenja na stalnim mjestima” znači mjerenja koja se
                                                                               obavljaju na stalnim mjestima, bilo da se radi o nepreki
15. „onečišćenja iz prirodnih izvora” znači emisije onečišćujućih              nutim mjerenjima ili nasumičnom uzorkovanju, kako bi se
    tvari koje nisu izravno ni neizravno uzrokovane ljudskim                   utvrdile razine u skladu s relevantnim ciljevima za kvalitetu
    aktivnostima, uključujući prirodne pojave kao što su                       podataka;
    vulkanske erupcije, seizmičke aktivnosti, geotermalne aktiv
    nosti, požari na nepristupačnim područjima, snažni
    vjetrovi, posolica ili atmosfersko resuspendiranje (ponovno            26. „indikativna mjerenja” znači mjerenja koja zadovoljavaju
    atmosfersko podizanje) ili prijenos prirodnih čestica iz                   ciljeve kvalitete podataka koji su manje strogi od onih
    sušnih područja;                                                           koji se zahtijevaju za mjerenja na stalnim mjestima;
 ---pagebreak--- 174                    HR                                Službeni list Europske unije                                                  15/Sv. 29
27. „hlapivi organski spojevi” (HOS) znači organski spojevi iz             Svaka zona i aglomeracija klasificiraju se u odnosu na te
      antropogenskih i biogenskih izvora, osim metana, koji uz             pragove procjene.
      prisutnost sunčeve svjetlosti i uz reakciju s dušikovim oksi
      dima proizvode fotokemijske oksidante;
                                                                           2.      Klasifikacija iz stavka 1. preispituje se najmanje svakih pet
28. „prekursori prizemnog ozona” znači tvari koje pridonose                godina u skladu s postupkom utvrđenim u odjeljku B Priloga II.
      stvaranju prizemnog ozona, od kojih su neke navedene u
      Prilogu X.
                                                                           Ipak, klasifikacija se češće preispituje u slučaju relevantnih
                                                                           promjena u aktivnostima koje utječu na koncentracije sumpo
                              Članak 3.                                    rova dioksida i dušikova dioksida u zraku ili, ako je relevantno,
                                                                           dušikovih oksida, lebdećih čestica (PM10, PM2,5), olova, benzena
                           Odgovornosti                                    ili ugljikova monoksida.
Države članice na odgovarajućim razinama određuju nadležna
tijela odgovorna za:
                                                                                Članak 6.
(a) procjenu kvalitete zraka;                                                                         Kriteriji procjene
                                                                           1.      Države članice procjenjuju kvalitetu zraka s obzirom na
(b) odobravanje mjernih sustava (metode, oprema, mreže i                   onečišćujuće tvari iz članka 5. u svim svojim zonama i aglome
     laboratoriji);                                                        racijama, u skladu s kriterijima utvrđenima u stavcima 2., 3. i 4.
                                                                           ovog članka i u skladu s kriterijima utvrđenima u Prilogu III.
(c) osiguravanje točnosti mjerenja;
                                                                           2.      U svim zonama i aglomeracijama u kojima razina oneči
(d) analizu metoda procjene;                                               šćujućih tvari iz stavka 1. prekorači gornji prag procjene utvr
                                                                           đene za te onečišćujuće tvari, za procjenu kvalitete zraka koriste
                                                                           se mjerenja na stalnom mjestu. Ta mjerenja na stalnom mjestu
(e) usklađivanje programa osiguranja kvalitete na svojem                   mogu se dopuniti tehnikama modeliranja i/ili indikativnim
     državnom području, ako ih za čitavu Zajednicu organizira              mjerenjima kako bi se dobile odgovarajuće informacije o
     Komisija;                                                             prostornoj raspoređenosti kvalitete zraka.
(f) suradnju s ostalim državama članicama i Komisijom.
                                                                           3.      U svim zonama i aglomeracijama u kojima je razina
                                                                           onečišćujućih tvari iz stavka 1. ispod gornjeg praga procjene
Kada je to relevantno, nadležna tijela usklađena su s odjeljkom            utvrđenog za te onečišćujuće tvari, za procjenu kvalitete zraka
C Priloga I.                                                               može se koristiti kombinacija mjerenja na stalnom mjestu i
                                                                           tehnika modeliranja i/ili indikativna mjerenja.
                              Članak 4.
               Uspostavljanje zona i aglomeracija                          4.      U svim zonama i aglomeracijama u kojima je razina
                                                                           onečišćujućih tvari iz stavka 1. ispod donjeg praga procjene
Države članice uspostavljaju zone i aglomeracije na čitavom                utvrđenog za te onečišćujuće tvari, za procjenu kvalitete zraka
svojem državnom području. Procjena i upravljanje kvalitetom                dovoljno je koristiti tehnike modeliranja ili tehnike objektivne
zraka provode se u svim zonama i aglomeracijama.                           procjene, ili oboje.
                            POGLAVLJE II.
                                                                           5.      Pored procjena iz stavaka 2., 3. i 4., na ruralnim pozadin
                    PROCJENA KVALITETE ZRAKA                               skim lokacijama daleko od značajnih izvora onečišćenja zraka,
                                                                           obavljaju se mjerenja kako bi se dobile informacije o ukupnoj
                                                                           masenoj koncentraciji i koncentracijama kemijskog sastava
                             ODJELJAK 1.                                   sitnih lebdećih čestica (PM2,5) na temelju godišnjeg prosjeka, a
                                                                           ta se mjerenja provode prema sljedećim kriterijima:
Procjena kvalitete zraka u odnosu na sumporov dioksid,
dušikov dioksid i dušikove okside, lebdeće čestice, olovo,
                     benzen i ugljikov monoksid
                                                                           (a) na svakih 100 000 km2 postavlja se jedna točka uzorkova
                                                                                nja;
                              Članak 5.
                          Način procjene
                                                                           (b) svaka država članica postavlja barem jednu mjernu postaju
1.     Gornji i donji pragovi procjene navedeni u odjeljku A                    ili, uz dogovor sa susjednim državama članicama, postavlja
Priloga II. primjenjuju se na sumporov dioksid, dušikov                         jednu ili nekoliko zajedničkih mjernih postaja koje pokrivaju
dioksid i dušikove okside, lebdeće čestice (PM10 i PM2,5),                      relevantne susjedne zone, kako bi se postigla potrebna
olovo, benzen i ugljikov monoksid.                                              prostorna rezolucija;
 ---pagebreak--- 15/Sv. 29              HR                               Službeni list Europske unije                                                    175
(c) prema potrebi, praćenje je usklađeno sa strategijom praćenja          2.      Ostale metode mjerenja mogu se koristiti podložno uvje
     i programom mjerenja iz Programa suradnje za praćenje i              tima određenima u odjeljku B Priloga VI.
     ocjenu dalekosežnog prijenosa onečišćujućih tvari u zraku u
     Europi (EMEP);
                                                                                ODJELJAK 2.
(d) Odjeljci A i C Priloga I. primjenjuju se na ciljeve kvalitete               Procjena kvalitete zraka s obzirom na prizemni ozon
     podataka za mjerenja masene koncentracije lebdećih čestica,
     a Prilog IV. primjenjuje se u cijelosti.                                                           Članak 9.
                                                                                Kriteriji procjene
Države članice obavješćuju Komisiju o metodama mjerenja koje
su korištene prilikom mjerenja kemijskog sastava sitnih lebdećih          1.      Ako je u zoni ili aglomeraciji koncentracija prizemnog
čestica (PM2,5).                                                          ozona prekoračila dugoročne ciljeve iz odjeljka C Priloga VII.
                                                                          tijekom bilo koje od prethodnih pet godina mjerenja, obavljaju
                                                                          se mjerenja na stalnom mjestu.
                              Članak 7.
                        Točke uzorkovanja                                 2.      Ako su podaci dostupni za manje od pet godina, države
1.     Lokacija točaka uzorkovanja za mjerenje sumporova                  članice mogu, za potrebe utvrđivanja toga jesu li dugoročni
dioksida, dušikova dioksida i dušikovih oksida, lebdećih čestica          ciljevi iz stavka 1. prekoračeni tijekom tih pet godina, kombi
(PM10, PM2,5), olova, benzena i ugljikova monoksida u zraku               nirati rezultate kratkotrajnih mjernih kampanja koje su prove
određuje se primjenom kriterija iz Priloga III.                           dene u vrijeme u koje, i na mjestu na kojem se očekuju najviše
                                                                          razine, s rezultatima dobivenima iz registra emisija i modelira
                                                                          nja.
2.     U svakoj zoni ili aglomeraciji u kojoj su mjerenja na
stalnim mjestima jedini izvor informacija za procjenu kvalitete
zraka, broj točaka uzorkovanja za svaku relevantnu onečišću                                            Članak 10.
juću tvar ne smije biti manji od minimalnog broja točaka uzor                                     Točke uzorkovanja
kovanja navedenog u odjeljku A Priloga V.
                                                                          1.      Smještaj točaka uzorkovanja za mjerenje prizemnog
                                                                          ozona određuje se primjenom kriterija određenih u Prilogu VIII.
3.     Za zone i aglomeracije unutar kojih su informacije dobi
vene mjerenjem na stalnim mjestima, dopunjene informacijama
dobivenima modeliranjem i/ili indikativnim mjerenjem, ukupni              2.      U svakoj zoni ili aglomeraciji u kojoj je mjerenje jedini
broj točaka uzorkovanja naveden u odjeljku A Priloga V. može              izvor informacija za procjenu kvalitete zraka, broj točaka uzor
se smanjiti do 50 %, pod uvjetom da su ispunjeni sljedeći uvjeti:         kovanja za mjerenja prizemnog ozona na stalnim mjestima nije
                                                                          manji od minimalnog broja točaka uzorkovanja navedenog u
                                                                          odjeljku A Priloga IX.
(a) dopunske metode daju dovoljno informacija za procjenu
     kvalitete zraka s obzirom na granične vrijednosti ili
     pragove upozorenja, kao i odgovarajuće informacije za                3.      Za zone i aglomeracije unutar kojih su informacije s
     javnost;                                                             točaka uzorkovanja za mjerenja na stalnim mjestima dopunjene
                                                                          informacijama dobivenima modeliranjem i/ili indikativnim
                                                                          mjerenjima, broj točaka uzorkovanja naveden u odjeljku A
(b) broj točaka uzorkovanja koje treba postaviti i prostorna              Priloga IX. može se smanjiti, pod uvjetom da su ispunjeni slje
     rezolucija ostalih tehnika dovoljni su za određivanje koncen        deći uvjeti:
     tracije relevantnih onečišćujućih tvari u skladu s ciljevima
     kvalitete podataka navedenima u odjeljku A Priloga I. i
     omogućuju da rezultati procjene zadovolje kriterije nave            (a) dopunske metode daju dovoljno informacija za procjenu
     dene u odjeljku B Priloga I.                                              kvalitete zraka s obzirom na ciljne vrijednosti, dugoročne
                                                                               ciljeve, prag obavješćivanja i prag upozorenja;
Rezultati modeliranja i/ili indikativnog mjerenja uzimaju se u
obzir prilikom procjene kvalitete zraka s obzirom na granične             (b) broj točaka uzorkovanja koje treba postaviti i prostorna
vrijednosti.                                                                   rezolucija drugih tehnika dovoljni su za određivanje koncen
                                                                               tracije prizemnog ozona, u skladu s ciljevima kvalitete poda
                                                                               taka navedenim u odjeljku A Priloga I. i omogućuju da
4.     Komisija nadzire primjenu kriterija za odabir točaka uzor              rezultati procjene zadovolje kriterije navedene u odjeljku B
kovanja u državama članicama kako bi olakšala usklađenu                        Priloga I.;
primjenu tih kriterija u čitavoj Europskoj uniji.
                                                                          (c) najmanji broj točaka uzorkovanja u svakoj zoni ili aglome
                              Članak 8.                                        raciji je jedna točka uzorkovanja na dva milijuna stanovnika
                   Referentne metode mjerenja                                  ili jedna točka uzorkovanja na 50 000 km2, ovisno o tome
                                                                               koji kriterij daje veći broj točaka uzorkovanja, ali ne smije
1.     Države članice primjenjuju referentne metode mjerenja i                 biti manji od jedne točke uzorkovanja u svakoj zoni ili
kriterije navedene u odjeljcima A i C Priloga VI.                              aglomeraciji;
 ---pagebreak--- 176                   HR                              Službeni list Europske unije                                             15/Sv. 29
(d) dušikov dioksid mjeri se na svim preostalim točkama uzor           ugljikova monoksida u zraku ne prelaze granične vrijednosti
     kovanja, osim na gradskim pozadinskim postajama iz                 utvrđene u Prilogu XI.
     odjeljka A Priloga VIII.
                                                                        Što se tiče dušikova dioksida i benzena, granične vrijednosti
Rezultati modeliranja i/ili indikativnog mjerenja uzimaju se u
                                                                        navedene u Prilogu XI. ne smiju se prekoračiti od tamo nave
obzir prilikom procjene kvalitete zraka s obzirom na ciljne
                                                                        denih datuma.
vrijednosti.
4.    Dušikov dioksid mjeri se na najmanje 50 % točaka uzor            Usklađenost s ovim zahtjevima ocjenjuje se u skladu s
kovanja prizemnog ozona potrebnih sukladno odjeljku A                   Prilogom III.
Priloga IX. To mjerenje je neprekinuto, osim na ruralnim poza
dinskim postajama iz odjeljka A Priloga VIII., na kojima se
mogu koristiti ostale metode mjerenja.                                  Granice tolerancije utvrđene u Prilogu XI. primjenjuju se u
                                                                        skladu s člankom 22. stavkom 3. i člankom 23. stavkom 1.
5.    U zonama i aglomeracijama u kojima su tijekom svake od
prethodnih pet godina koncentracije ispod dugoročnih ciljeva,           2.     Pragovi upozorenja za koncentracije sumporova dioksida i
broj točaka uzorkovanja za mjerenja na stalnim mjestima odre           dušikova dioksida u zraku utvrđeni su u odjeljku A Priloga XII.
đuju se u skladu s odjeljkom B Priloga IX.
6.    Svaka država članica osigurava uspostavljanje i rad barem                                     Članak 14.
jedne točke uzorkovanja na svojem državnom području, radi
prikupljanja podataka o koncentraciji prekursora prizemnog                                       Kritične razine
ozona navedenih u Prilogu X. Svaka država članica odabire               1.     Države članice osiguravaju sukladnost s kritičnim razi
broj i smještaj postaja na kojima se mjere prekursori prizemnog         nama navedenima u Prilogu XIII., kako je procijenjeno u
ozona vodeći računa o ciljevima i metodama utvrđenima u                 skladu s odjeljkom A Priloga III.
Prilogu X.
                             Članak 11.                                 2.     Ako su mjerenja na stalnim mjestima jedini izvor infor
                                                                        macija za procjenu kvalitete zraka, broj točaka uzorkovanja ne
                 Referentne metode mjerenja                             smije biti manji od minimalnog broja navedenog u odjeljku C
1.    Države članice primjenjuju referentnu metodu za mjerenje          Priloga V. Ako su te informacije dopunjene indikativnim mjere
prizemnog ozona utvrđenu u točki 8. odjeljka A Priloga VI.              njima ili modeliranjem, minimalni broj točaka uzorkovanja
Ostale metode mjerenja mogu se koristiti podložno uvjetima              može se smanjiti za 50 %, sve dok se koncentracije relevantnih
navedenima u odjeljku B Priloga VI.                                     onečišćujućih tvari koje se procjenjuju mogu odrediti u skladu s
                                                                        ciljevima kvalitete podataka navedenima u odjeljku A Priloga I.
2.    Svaka država članica obavješćuje Komisiju o metodama
koje koristi za uzorkovanje i mjerenje hlapivih organskih                                           Članak 15.
spojeva, kako je navedeno u Prilogu X.
                                                                        Ciljano smanjenje izloženosti PM2,5 na nacionalnoj razini
                                                                                za zaštitu zdravlja ljudi
                          POGLAVLJE III.
                                                                        1.     Države članice poduzimaju sve potrebne mjere, koje ne
              UPRAVLJANJE KVALITETOM ZRAKA                              zahtijevaju nerazmjerne troškove za smanjenje izloženosti
                                                                        PM2,5, s ciljem postizanja, na nacionalnoj razini, ciljanog
                                                                        smanjenja izloženosti utvrđenog u odjeljku B Priloga XIV. do
                             Članak 12.                                 tamo navedene godine.
Zahtjevi u slučajevima kada su razine niže od graničnih
                            vrijednosti
                                                                        2.     Države članice osiguravaju da pokazatelj prosječne izlože
U zonama i aglomeracijama u kojima su razine sumporova                  nosti za 2015. godinu, koji je određen u skladu s odjeljkom A
dioksida, dušikova dioksida, PM10, PM2,5, olova, benzena i uglji       Priloga XIV., ne prekoračuje zahtijevanu razinu izloženosti utvr
kova monoksida u zraku niže od graničnih vrijednosti razina             đenu u odjeljku C tog Priloga.
navedenih u prilozima XI. i XIV., države članice održavaju
razine tih onečišćujućih tvari ispod graničnih vrijednosti i
nastoje očuvati najbolju kvalitetu zraka spojivu s održivim             3.     Pokazatelj prosječne izloženosti za PM2,5 procjenjuje se u
razvojem.                                                               skladu s odjeljkom A. Priloga XIV.
                             Članak 13.                                 4.     Svaka država članica osigurava u skladu s Prilogom III. da
Granične vrijednosti i pragovi upozorenja za zaštitu                    raspodjela i broj točaka uzorkovanja na kojima se temelji poka
                          zdravlja ljudi                                zatelj prosječne izloženosti za PM2,5 na odgovarajući način
                                                                        odražava opću izloženost stanovništva. Broj točaka uzorkovanja
1.    Države članice osiguravaju da u njihovim zonama i                 nije manji od onoga koji je određen primjenom odjeljka B
aglomeracijama razine sumporova dioksida, PM10, olova i                 Priloga V.
 ---pagebreak--- 15/Sv. 29              HR                                Službeni list Europske unije                                                      177
                            Članak 16.                                                                   Članak 19.
Ciljna vrijednost i granična vrijednost PM2,5 za zaštitu                   Mjere      potrebne u slučaju prekoračenja                  pragova
                          zdravlja ljudi                                                      obavješćivanja ili upozorenja
1.     Države članice poduzimaju sve potrebne mjere, koje ne               Ako se prekorači prag obavješćivanja naveden u Prilogu XII. ili
zahtijevaju nerazmjerne troškove, kako bi osigurale da koncen             bilo koji od pragova upozorenja utvrđenih u tom Prilogu,
tracije PM2,5 u zraku ne prekoračuju ciljne vrijednosti iz odjeljka        države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi putem
D Priloga XIV. od tamo navedenog datuma.                                   radija, televizije, novina ili interneta obavijestile javnost.
                                                                           Države članice isto tako, na privremenoj osnovi, dostavljaju
2.     Države članice osiguravaju da koncentracije PM2,5 u zraku           Komisiji informacije o zabilježenim razinama i trajanju
ne prekoračuju granične vrijednosti utvrđene u odjeljka E.                 razdoblja tijekom kojih je bio prekoračen prag upozorenja ili
Priloga XIV. u njihovim zonama i aglomeracijama od tamo                    prag obavješćivanja.
navedenog datuma. Usklađenost s ovim zahtjevom procjenjuje
se u skladu s Prilogom III.
                                                                                Članak 20.
                                                                                Doprinos onečišćenju iz prirodnih izvora
3.     Granica tolerancije utvrđena u odjeljku E. Priloga XIV.
primjenjuje se u skladu s člankom 23. stavkom 1.                           1.    Za zadanu godinu, države članice Komisiji šalju popise
                                                                           zona i aglomeracija u kojima se prekoračenja graničnih vrijed
                                                                           nosti za zadane onečišćujuće tvari mogu pripisati prirodnim
                                                                           izvorima. Države članice dostavljaju informacije o koncentraci
                            Članak 17.                                     jama i izvorima, te dokaze koji dokazuju da se prekoračenja
                                                                           mogu pripisati prirodnim izvorima.
Zahtjevi u zonama i aglomeracijama gdje koncentracije
prizemnog ozona prekoračuju ciljne vrijednosti i
                        dugoročne ciljeve                                  2.    Ako je Komisija obaviještena o prekoračenju koje se može
1.     Države članice poduzimaju sve potrebne mjere, koje ne               pripisati prirodnim izvorima u skladu sa stavkom 1., za potrebe
zahtijevaju nerazmjerne troškove, kako bi osigurale postizanje             ove Direktive to se prekoračenje ne smatra prekoračenjem.
ciljnih vrijednosti i dugoročnih ciljeva.
                                                                           3.    Komisija do 11. lipnja 2010. izdaje smjernice za dokazi
                                                                           vanje i oduzimanje prekoračenja koja se mogu pripisati
2.     Za zone i aglomeracije u kojima je ciljna vrijednost preko         prirodnim izvorima.
račena, države članice osiguravaju da se provodi program
izrađen u skladu s člankom 6. Direktive 2001/81/EZ i, prema
potrebi, plan za kvalitetu zraka, kako bi se postigle ciljne vrijed                                     Članak 21.
nosti, osim ako je to moguće postići kroz mjere koje ne zahti
jevaju nerazmjerne troškove, od datuma navedenog u odjeljku B              Prekoračenja koja se mogu pripisati zimskom posipavanju
Priloga VII. ove Direktive.                                                                      cesta pijeskom ili solju
                                                                           1.    Države članice mogu odrediti zone ili aglomeracije u
                                                                           kojima su granične vrijednosti za PM10 u zraku prekoračene
3.     Za zone i aglomeracije u kojima su razine prizemnog                 zbog resuspendiranja lebdećih čestica zbog zimskog posipavanja
ozona u zraku veće od dugoročnih ciljeva, ali ispod ciljnih                cesta pijeskom ili solju.
vrijednosti ili jednake ciljnim vrijednostima, države članice
pripremaju i provode troškovno učinkovite mjere s ciljem posti
zanja dugoročnih ciljeva. Te su mjere u skladu sa svim plano              2.    Države članice šalju Komisiji popise svih takvih zona ili
vima i programima za kvalitetu zraka iz stavka 2.                          aglomeracija, zajedno s informacijama o koncentracijama i izvo
                                                                           rima PM10 koji se u njima nalaze.
                            Članak 18.                                     3.    Prilikom obavješćivanja Komisije u skladu s člankom 27.
                                                                           države članice dostavljaju potrebne dokaze da su prekoračenja
Zahtjevi u zonama i aglomeracijama u kojima koncentracije                  uzrokovana resuspendiranim lebdećim česticama i da su podu
      prizemnog ozona zadovoljavaju dugoročne ciljeve                      zete razumne mjere za snižavanje koncentracije.
U zonama i aglomeracijama u kojima razine prizemnog ozona
zadovoljavaju dugoročne ciljeve države članice, u mjeri u kojoj
to faktori, uključujući prekograničnu narav onečišćenja ozonom             4.    Ne dovodeći u pitanje članak 20., u slučaju zona i aglo
i meteorološke prilike, dozvoljavaju, održavaju te razine ispod            meracija iz stavka 1. ovog članka, države članice moraju donijeti
dugoročnih ciljeva i razmjernim mjerama zadržavaju najbolju                plan za kvalitetu zraka predviđen u članku 23. samo ako se
kvalitetu zraka spojivu s održivim razvojem i visokom                      prekoračenje može pripisati izvorima PM10 koji nisu posljedica
razinom zaštite okoliša i zdravlja ljudi.                                  zimskog posipavanja cesta pijeskom ili solju.
 ---pagebreak--- 178                    HR                               Službeni list Europske unije                                                15/Sv. 29
5.     Komisija do 11. lipnja 2010. izdaje smjernice za određi                                        POGLAVLJE IV.
vanje onečišćenja nastalog radi resuspendiranja lebdećih čestica
nakon zimskog posipavanja cesta pijeskom ili solju.                                                      PLANOVI
                                                                                Članak 23.
                             Članak 22.                                                        Planovi za kvalitetu zraka
Odgoda krajnjih rokova za postizanje usklađenosti i                       1.    Ako u određenim zonama ili aglomeracijama razine
izuzeće od obveze primjene određenih graničnih                            onečišćujućih tvari u zraku prekorače bilo koju graničnu vrijed
                            vrijednosti                                   nost ili ciljnu vrijednost kao i bilo koju granicu tolerancije u
1.     Ako se u određenoj zoni ili aglomeraciji ne može postići           svakom od tih slučajeva, države članice osiguravaju izradu
sukladnost s graničnim vrijednostima za dušikov dioksid ili               planova za kvalitetu zraka za te zone i aglomeracije kako bi
benzen do krajnjih rokova navedenih u Prilogu XI., država                 postigle relevantnu graničnu vrijednost ili ciljnu vrijednost nave
članica može odgoditi te krajnje rokove do najviše pet godina             denu u prilozima XI. i XIV.
za tu određenu zonu ili aglomeraciju, pod uvjetom da je
donesen plan za kvalitetu zraka u skladu s člankom 23. za
zonu ili aglomeraciju na koju se odnosi odgoda; takav plan                U slučaju prekoračenja onih graničnih vrijednosti za koje je rok
za kvalitetu zraka dopunjuje se informacijama iz odjeljka B               za postizanje sukladnosti već prošao, u planovima za kvalitetu
Priloga XV. koje se odnose na predmetne onečišćujuće tvari i              zraka utvrđene su odgovarajuće mjere kako bi razdoblje preko
pokazuje kako će se postići sukladnost s graničnim vrijedno              račenja bilo što je moguće kraće. Planovi za kvalitetu zraka
stima prije novog krajnjeg roka.                                          mogu dodatno obuhvatiti i posebne mjere koje imaju za cilj
                                                                          zaštitu osjetljivih skupina stanovništva, uključujući i djecu.
2.     Ako se sukladnost s graničnim vrijednostima za PM10 iz             Ti planovi za kvalitetu zraka sadrže minimalno informacije iz
Priloga XI. u određenoj zoni ili aglomeraciji ne može postići             odjeljka A Priloga XV., a mogu uključivati i mjere sukladno
zbog disperzijskih karakteristika određenog mjesta, nepovoljnih           članku 24. Ti se planovi Komisiji dostavljaju bez odgode, a
klimatskih uvjeta ili prekograničnog prijenosa onečišćujućih              najkasnije dvije godine nakon kraja godine u kojoj je zabilje
tvari, država članica izuzima se od obveze primjene tih                   ženo prvo prekoračenje.
graničnih vrijednosti do 11. lipnja 2011. pod uvjetom da su
ispunjeni uvjeti utvrđeni u stavku 1. i da država članica dokaže
da su poduzete sve odgovarajuće mjere na nacionalnoj, regio              Ako planove za kvalitetu zraka treba izraditi ili provesti za
nalnoj i lokalnoj razini kako bi se poštovali krajnji rokovi.             nekoliko onečišćujućih tvari, država članica, ako je prikladno,
                                                                          priprema i provodi cjelovite planove za kvalitetu zraka, koji
                                                                          obuhvaćaju sve predmetne onečišćujuće tvari.
3.     Ako država članica primjenjuje stavak 1. ili 2., mora
osigurati da granična vrijednost za svaku onečišćujuću tvar               2.    Države članice, u mjeri u kojoj je to izvedivo, osiguravaju
nije prekoračena za više nego što iznosi maksimalna granica               usklađenost s ostalim planovima koji se zahtijevaju sukladno
tolerancije iz Priloga XI. za svaku predmetnu onečišćujuću tvar.          Direktivi 2001/80/EZ, Direktivi 2001/81/EZ ili Direktivi
                                                                          2002/49/EZ, kako bi postigle relevantne ciljeve zaštite okoliša.
4.     Države članice obavješćuju Komisiju o slučajevima u                                              Članak 24.
kojima se, po njihovom mišljenju, mogu primijeniti stavak 1.                                 Kratkoročni akcijski planovi
ili 2., te dostavljaju plan za kvalitetu zraka iz stavka 1., uklju
čujući i sve relevantne informacije koje Komisija treba kako bi           1.    Ako u određenoj zoni ili aglomeraciji postoji rizik da će
procijenila jesu li relevantni uvjeti ispunjeni ili ne. U svojoj          razine onečišćujućih tvari prekoračiti jedan ili više pragova
procjeni Komisija vodi računa o procijenjenim učincima                    upozorenja navedenih u Prilogu XII., države članice izrađuju
mjera, koje su države članice poduzele, koje poduzimaju ili će            akcijske planove koji sadrže mjere koje treba poduzeti u
poduzimati, na kvalitetu zraka u državama članicama, kao i o              kratkom roku kako bi se smanjio rizik ili trajanje takvog preko
procijenjenim učincima trenutačnih mjera Zajednice i planiranih           račenja. Ako se rizik odnosi na jednu od ili više graničnih
mjera Zajednice koje treba predložiti Komisija.                           vrijednosti ili ciljnih vrijednosti navedenih u prilozima VII., XI.
                                                                          i XIV., države članice prema potrebi mogu izraditi takve krat
                                                                          koročne akcijske planove.
Ako Komisija ne uputi primjedbe u roku od devet mjeseci od
primitka te obavijesti, smatra se da su ispunjeni relevantni uvjeti       Ipak, ako postoji rizik od prekoračenja praga upozorenja za
za primjenu stavaka 1. ili 2.                                             prizemni ozon naveden u odjeljku B Priloga XII., takve krat
                                                                          koročne akcijske planove države članice izrađuju, vodeći računa
                                                                          o nacionalnim geografskim, meteorološkim i gospodarskim
                                                                          uvjetima, samo ako po njihovom mišljenju postoji znatan
Ako Komisija uputi primjedbe, može od država članica zahtije             potencijal za smanjenje rizika, trajanja ili ozbiljnosti takvog
vati da prilagode postojeće ili izrade nove planove za kvalitetu          prekoračenja. Kod izrade takvog kratkoročnog plana države
zraka.                                                                    članice vode računa o Odluci 2004/279/EZ.
 ---pagebreak--- 15/Sv. 29             HR                                 Službeni list Europske unije                                                      179
2.    Kratkoročni akcijski planovi iz stavka 1. mogu, ovisno o             5.     Prilikom izrade planova iz stavaka 1. i 3. te obavješćivanja
pojedinačnom slučaju, predvidjeti učinkovite mjere za kontrolu             javnosti iz stavka 4., države članice, prema potrebi, nastoje
i, gdje je potrebno, obustavljanje aktivnosti koje doprinose               surađivati s trećim zemljama, a posebno sa zemljama kandidat
riziku prekoračenja odnosnih graničnih vrijednosti ili ciljnih             kinjama.
vrijednosti ili praga upozorenja. Ti akcijski planovi mogu uklju
čivati mjere vezane uz promet motornih vozila, građevinske
radove, brodove u sidrištu i rad industrijskih postrojenja ili                                          POGLAVLJE V.
upotrebu industrijskih proizvoda i grijanje kućanstava. U
okviru ovih planova mogu se uzeti u obzir i specifične aktiv                              OBAVJEŠĆIVANJE I IZVJEŠĆIVANJE
nosti s ciljem zaštite osjetljivih skupina stanovništva, uključujući
i djecu.                                                                                Članak 26.
                                                                                Obavješćivanje javnosti
3.    Kada države članice izrade kratkoročni akcijski plan,
                                                                           1.     Države članice osiguravaju da javnost, kao i relevantne
omogućuju javnosti i relevantnim organizacijama kao što su
                                                                           organizacije kao što su organizacije za zaštitu okoliša, organi
organizacije za zaštitu okoliša, organizacije za zaštitu potrošača,
                                                                           zacije za zaštitu potrošača, organizacije koje zastupaju interese
organizacije koje zastupaju interese osjetljivih skupina stanovni
                                                                           osjetljivih skupina stanovništva, ostala relevantna tijela za zaštitu
štva, ostala relevantna tijela za zaštitu zdravlja i industrijska
                                                                           zdravlja i industrijska udruženja, budu na odgovarajući način i
udruženja, uvid u rezultate svojih istraživanja o izvedivosti i
                                                                           na vrijeme obaviješteni o sljedećem:
sadržaj specifičnih kratkoročnih akcijskih planova, kao i infor
macije o provedbi tih planova.
                                                                           (a) kvaliteti zraka u skladu s Prilogom XVI.;
4.    Komisija prvi put prije 11. lipnja 2010., a nakon toga u
redovnim razmacima, objavljuje primjere najboljih praksi za                (b) svakoj odluci o odgodi sukladno članku 22. stavku 1.;
izradu kratkoročnih akcijskih planova, uključujući primjere
najboljih praksi za zaštitu osjetljivih skupina stanovništva, uklju
čujući i djecu.                                                            (c) svakom izuzeću sukladno članku 22. stavku 2.;
                                                                           (d) planovima za kvalitetu zraka predviđenima u članku 22.
                              Članak 25.                                        stavku 1. i članku 23., i programima iz članka 17. stavka 2.
                Prekogranično onečišćenje zraka
1.    Ako se zbog značajnog prekograničnog prijenosa oneči                Informacije su dostupne besplatno putem svih lako dostupnih
šćujućih tvari u zraku ili njihovih prekursora prekorači bilo koji         medija, uključujući i internet ili bilo koje drugo telekomunika
prag upozorenja, granična vrijednost ili ciljna vrijednost kao i           cijsko sredstvo, i vode računa o odredbama utvrđenima u Direk
bilo koja relevantna granica tolerancije ili dugoročni cilj, pred         tivi 2007/2/EZ.
metne države članice surađuju i, gdje je prikladno, organiziraju
zajedničke aktivnosti, kao što su izrada zajedničkih ili uskla
đenih planova za kvalitetu zraka sukladno članku 23., kako bi              2.     Države članice omogućuju pristup javnosti godišnjim
se takva prekoračenja uklonila primjenom odgovarajućih, ali                izvješćima za sve onečišćujuće tvari obuhvaćene ovom Direkti
razmjernih mjera.                                                          vom.
                                                                           Ta izvješća predstavljaju sažetak razina koje prekoračuju
2.    Komisija je pozvana da sudjeluje i pomogne u suradnji iz             granične vrijednosti, ciljne vrijednosti, dugoročne ciljeve,
stavka 1. Prema potrebi, vodeći računa o izvješćima priređenima            pragove obavješćivanja i pragove upozorenja, za relevantna
sukladno članku 9. Direktive 2001/81/EZ, Komisija razmatra                 vremena usrednjavanja. Te se informacije kombiniraju sa
treba li poduzeti daljnje aktivnosti na razini Zajednice, kako             sažetom procjenom učinaka tih prekoračenja. Izvješća mogu
bi se smanjila emisija prekursora odgovornih za prekogranično              uključivati, kada je prikladno, dodatne informacije i procjene
onečišćenje.                                                               o zaštiti šuma, kao i informacije o ostalim onečišćujućim
                                                                           tvarima za koje su odredbe o praćenju navedene u ovoj Direk
                                                                           tivi, kao što su, inter alia, neki prekursori prizemnog ozona koji
3.    Države članice, ako je to primjereno sukladno članku 24.,            nisu uređeni propisima i koji su navedeni u odjeljku B Priloga X.
izrađuju i provode zajedničke kratkoročne akcijske planove koji
obuhvaćaju susjedne zone u drugim državama članicama.
Države članice osiguravaju da susjedne zone u drugim državama              3.     Države članice obavješćuju javnost o nadležnom tijelu
članicama, koje su izradile kratkoročne akcijske planove, dobiju           koje je zaduženo za zadatke iz članka 3.
sve odgovarajuće podatke.
                                                                                Članak 27.
4.    Ako je prekoračen prag obavješćivanja ili pragovi upozo                            Prijenos informacija i izvješćivanje
renja u zonama ili aglomeracijama koje se nalaze u blizini
nacionalnih granica, informacije se što je prije moguće dostav            1.     Države članice osiguravaju da su informacije o kvaliteti
ljaju nadležnim tijelima u predmetnim susjednim državama                   zraka dostupne Komisiji u propisanom vremenu, kako je odre
članicama. Te su informacije isto tako dostupne i javnosti.                đeno provedbenim mjerama iz članka 28. stavka 2.
 ---pagebreak--- 180                    HR                                 Službeni list Europske unije                                                15/Sv. 29
2.     U svakom slučaju, za potrebe posebno procjene suklad                4.     Komisija izdaje smjernice o dokazivanju ekvivalentnosti iz
nosti s graničnim vrijednostima i kritičnim razinama te posti              odjeljka B Priloga VI.
zanja ciljnih vrijednosti, takve se informacije dostavljaju Komisiji
najkasnije devet mjeseci nakon kraja svake godine, i uključuju:
                                                                                POGLAVLJE VI.
(a) promjene koje su te godine učinjene u popisu i razgrani                          ODBOR, PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE
    čenju zona i aglomeracija koje su utvrđene sukladno
    članku 4.;                                                                                Članak 29.
(b) popis zona i aglomeracija u kojima su razine jedne od ili                                               Odbor
    više onečišćujućih tvari više od graničnih vrijednosti                  1.     Komisiji pomaže odbor pod nazivom „Odbor za kvalitetu
    uvećanih za, gdje je primjenjivo, granicu tolerancije ili su            zraka”.
    više od ciljnih vrijednosti ili kritičnih razina; i za te zone i
    aglomeracije:
                                                                            2.     Kod upućivanja na ovaj stavak primjenjuju se članci 5. i 7.
                                                                            Odluke 1999/468/EZ, uzimajući u obzir odredbe njezinog
     i. procijenjene razine i, ako je relevantno, datume i                  članka 8.
        razdoblja u kojima su te razine bile promatrane;
                                                                            Rok utvrđen u članku 5. stavku 6. Odluke 1999/468/EZ je tri
    ii. prema potrebi, procjenu doprinosa procijenjenim razi               mjeseca.
        nama iz prirodnih izvora i resuspenzije lebdećih čestica
        nakon zimskog posipavanja cesta pijeskom ili solju, kako
        je prijavljena Komisiji sukladno člancima 20. i 21.                 3.     Kod upućivanja na ovaj stavak primjenjuju se članak 5.a
                                                                            stavci od 1. do 4. i članak 7. Odluke 1999/468/EZ, uzimajući u
                                                                            obzir odredbe njezinog članka 8.
3.     Stavci 1. i 2. primjenjuju se na informacije prikupljene od
početka druge kalendarske godine nakon stupanja na snagu
provedbenih mjera iz članka 28. stavka 2.                                                                 Članak 30.
                                                                                Sankcije
                              Članak 28.
                                                                            Države članice utvrđuju pravila o sankcijama koje se primjenjuju
                         Provedbene mjere                                   na povrede nacionalnih odredaba donesenih u skladu s ovom
                                                                            Direktivom i poduzimaju sve potrebne mjere kako bi osigurale
1.     Mjere namijenjene izmjeni elemenata ove Direktive koji               njihovu provedbu. Predviđene sankcije moraju biti učinkovite,
nisu ključni, tj. priloga I. do VI., priloga VIII. do X. i Priloga          proporcionalne i odvraćajuće.
XV., usvajaju se u skladu s regulatornim postupkom s
kontrolom iz članka 29. stavka 3.
                                                                                Članak 31.
Ipak, izmjene ne smiju izravno ni neizravno utjecati ni na što                        Stavljanje izvan snage i prijelazne odredbe
od sljedećeg:
                                                                            1.     Direktive 96/62/EZ, 1999/30/EZ, 2000/69/EZ i
                                                                            2002/3/EZ stavljaju se izvan snage od 11. lipnja 2010., ne
(a) granične vrijednosti, ciljeve smanjenja izloženosti, kritične           dovodeći u pitanje obveze država članica vezane uz rokove za
    razine, ciljne vrijednosti, pragove obavješćivanja ili upozo           prenošenje ili primjenu tih Direktiva.
    renja ili dugoročne ciljeve navedene u Prilogu VII. i prilo
    zima XI. do XIV.;
                                                                            Ipak, od 11. lipnja 2008. primjenjuje se sljedeće:
(b) datume za postizanje sukladnosti s bilo kojim od parame
                                                                            (a) u Direktivi 96/62/EZ, stavak 1. članka 12. zamjenjuje se
    tara iz točke (a).
                                                                                sljedećim:
2.     Komisija, u skladu s regulatornim postupkom iz članka
                                                                                „1.    Detaljni mehanizmi za dostavu informacija koje treba
29. stavka 2., utvrđuje koje dodatne informacije trebaju biti
                                                                                dostaviti sukladno članku 11. usvajaju se u skladu s
dostupne državama članicama sukladno članku 27., kao i
                                                                                postupkom iz stavka 3.”;
rokove u kojima takve informacije treba dostaviti.
                                                                            (b) u Direktivi 1999/30/EZ, članak 7. stavak 7., bilješka 1. u
Komisija isto tako nalazi i načine za racionalizaciju dostavljanja              točki I. Priloga VIII. i točka VI. Priloga IX. brišu se;
podataka i uzajamne razmjene informacija i podataka iz mreža i
pojedinačnih mjernih postaja za mjerenje onečišćenja zraka
unutar država članica, u skladu s regulatornim postupkom iz                 (c) u Direktivi 2000/69/EZ, članak 5. stavak 7. i točka III. u
članka 29. stavka 2.                                                            Prilogu VII. brišu se;
3.     Komisija izrađuje smjernice za sporazume o osnivanju                 (d) u Direktivi 2002/3/EZ, članak 9. stavak 5. i točka II. Priloga
zajedničkih mjernih postaja iz članka 6. stavka 5.                              VIII. brišu se.
 ---pagebreak--- 15/Sv. 29              HR                                Službeni list Europske unije                                                     181
2.     Neovisno o prvom podstavku stavka 1., sljedeći članci               2.    Komisija uzima u obzir izvedivost usvajanja ambicioznije
ostaju na snazi:                                                           granične vrijednosti za PM2,5, preispituje indikativnu graničnu
                                                                           vrijednost druge faze za PM2,5 i razmatra treba li tu vrijednost
                                                                           potvrditi ili izmijeniti.
(a) članak 5. Direktive 96/62/EZ do 31. prosinca 2010.;
                                                                           3.    Kao dio preispitivanja, Komisija isto tako sastavlja izvješće
(b) članak 11. stavak 1. Direktive 96/62/EZ i članak 10. stavci            o iskustvu i potrebi praćenja PM10 i PM2,5, vodeći računa o
     1., 2. i 3. Direktive 2002/3/EZ do kraja druge kalendarske            tehničkom napretku u tehnikama automatskog mjerenja.
     godine nakon stupanja na snagu provedbenih mjera iz                   Prema potrebi predlažu se nove referentne metode za mjerenje
     članka 28. stavka 2. ove Direktive;                                   PM10 i PM2,5.
                                                                                Članak 33.
(c) članak 9. stavci 3. i 4. Direktive 1999/30/EZ do 31. prosinca
     2009.                                                                                Prenošenje
                                                                           1.    Države članice donose potrebne zakone i druge propise
3.     Upućivanja na Direktive stavljene izvan snage tumače se             potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom prije 11. lipnja
kao upućivanja na ovu Direktivu i treba ih tumačiti u skladu s             2010. One o tekstu tih mjera odmah obavješćuju Komisiju.
korelacijskom tablicom iz Priloga XVII.
                                                                           Kada države članice donose ove mjere, te mjere prilikom
                                                                           njihove službene objave sadrže uputu na ovu Direktivu ili se
4.     Odluka 97/101/EZ stavlja se izvan snage od kraja druge
                                                                           uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju
kalendarske godine nakon stupanja na snagu provedbenih mjera
                                                                           države članice.
iz članka 28. stavka 2. ove Direktive.
                                                                           2.    Ipak, države članice osiguravaju da se najkasnije do 1. sije
Ipak, treća, četvrta i peta alineja članka 7. Odluke 97/101/EZ             čnja 2009. uspostavi dovoljan broj gradskih pozadinskih
brišu se s učinkom od 11. lipnja 2008.                                     mjernih postaja za PM2,5 potrebnih za izračunavanje pokazatelja
                                                                           prosječne izloženosti, u skladu s odjeljkom B Priloga V., radi
                                                                           usklađenosti s vremenskim okvirom i uvjetima iz odjeljka A
                             Članak 32.                                    Priloga XIV.
                           Preispitivanje
                                                                           3.    Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba
1.     2013. godine Komisija preispituje odredbe koje se odnose            nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi
na PM2,5 i prema potrebi na ostale onečišćujuće tvari i daje               ova Direktiva.
prijedlog Europskom parlamentu i Vijeću.
                                                                                Članak 34.
Što se tiče PM2,5, preispitivanje se obavlja s ciljem uspostavljanja                                 Stupanje na snagu
pravno obvezujuće obveze smanjenja izloženosti na nacionalnoj
razini, kako bi se zamijenilo ciljano smanjenje izloženosti na             Ova Direktiva stupa na snagu na dan objave u Službenom listu
nacionalnoj razini i preispitala obveza koja se odnosi na zahti           Europske unije.
jevanu razinu izloženosti utvrđenu u članku 15., vodeći računa,
inter alia, o sljedećim elementima:                                                                      Članak 35.
                                                                                Adresati
— najnovijim znanstvenim informacijama iz WHO-a i drugih
     relevantnih organizacija,                                             Ova je Direktiva upućena državama članicama.
— stanju kvalitete zraka i mogućnostima smanjenja u drža
     vama članicama,                                                       Sastavljeno u Strasbourgu 21. svibnja 2008.
— preispitivanju Direktive 2001/81/EZ,
                                                                                Za Europski parlament                    Za Vijeće
                                                                                Predsjednik                      Predsjednik
— napretku ostvarenom u provedbi mjera Zajednice za
     smanjenje onečišćujućih tvari u zraku.                                        H.-G. PÖTTERING                     J. LENARČIČ
 ---pagebreak--- 182         HR                                      Službeni list Europske unije                                                           15/Sv. 29
                                                                 PRILOG I.
                                              CILJEVI ZA KVALITETU PODATAKA
    A. Ciljevi za kvalitetu podataka za procjenu kvalitete zraka
                                                     Sumporov dioksid,
                                                                                Lebdeće čestice    Prizemni ozon i s
                                                       dušikov dioksid i
                                                                                Benzen            (PM10/PM2,5) i   njim povezani NO i
                                                       dušikovi oksidi i
                                                                                olovo               NO2
                                                      ugljikov monoksid
       Mjerenja na stalnim mjestima (1)
       Nesigurnost                                           15 %                   25 %                  25 %                15 %
       Minimalni obuhvat podataka                            90 %                   90 %                  90 %           90 % tijekom
                                                                                ljeta
                                                                                75 % tijekom
                                                                                zime
       Minimalna vremenska pokrivenost:
       — gradsko pozadinsko i prometno                        —                   35 % (2)                 —                   —
            mjerno mjesto
       — industrijsko mjerno mjesto                           —                     90 %                   —                   —
       Indikativna mjerenja
       Nesigurnost                                           25 %                   30 %                  50 %                30 %
       Minimalni obuhvat podataka                            90 %                   90 %                  90 %                90 %
       Minimalna vremenska pokrivenost                      14 %  (4)             14 %   (3 )           14 %  (4 )      > 10 % tijekom
                                                                                ljeta
       Nesigurnost kod modeliranja:
       Satna vrijednost                                      50 %                    —                     —                  50 %
       Osmosatni prosjek                                     50 %                    —                     —                  50 %
       Dnevni prosjeci                                       50 %                    —                  još nije               —
                                                                                definirano
       Godišnji prosjeci                                     30 %                   50 %                  50 %                 —
       Objektivna procjena
       Nesigurnost                                           75 %                  100 %                 100 %                75 %
       (1) Države članice mogu koristiti nasumična mjerenja umjesto neprekinutih mjerenja za benzen, olovo i lebdeće čestice, ako Komisiji
           mogu dokazati da nesigurnost, uključujući i nesigurnost uzrokovanu nasumičnim uzorkovanjem, zadovoljava cilj kvalitete od
           25 % i da je vremenski obuhvat još uvijek veći od minimalnog vremenskog obuhvata za indikativna mjerenja. Nasumično
           uzorkovanje mora biti ravnomjerno raspoređeno tijekom godine kako bi se izbjegla nesimetričnost rezultata. Nesigurnost uzro
           kovana nasumičnim uzorkovanjem može se odrediti postupkom utvrđenim u normi ISO 11222 (2002) „Kvaliteta zraka –
           određivanje nesigurnosti vremena usrednjavanja za mjerenja kvalitete zraka”. Ako se za procjenu zahtjeva granične vrijednosti
           za PM10 koriste nasumična mjerenja, treba procijeniti 90,4 percentila (niže ili jednako 50 μg/m3) umjesto broja prekoračenja na
           koji znatno utječe pokrivenost podataka.
       (2) Raspoređeno tijekom godine kako bi podaci bili reprezentativni za različite klimatske i prometne uvjete.
       ( ) Jedno nasumično mjerenje dnevno svaki tjedan ravnomjerno raspoređeno tijekom godine, ili osam tjedana ravnomjerno raspo
        3
           ređenih tijekom godine.
       (4) Jedno nasumično mjerenje tjedno ravnomjerno raspoređeno tijekom godine, ili osam tjedana ravnomjerno raspoređenih tijekom
           godine.
       Nesigurnost metoda procjene (izražena na razini sigurnosti od 95 %) ocjenjivat će se u skladu s načelima CEN Uputa
       za izražavanje nesigurnosti u mjerenju (ENV 13005-1999), metodologije ISO 5725:1994 i smjernicama iz izvješća
       CEN-a „Kvaliteta zraka – Pristup nesigurnosti procjene za referentne metode mjerenja kvalitete zraka” (CR
       14377:2002E). Postoci nesigurnosti u gornjoj tablici odnose se na prosjeke pojedinačnih mjerenja tijekom razdoblja
       na koje se odnosi granična vrijednost (ili ciljna vrijednost u slučaju prizemnog ozona), za 95 %-ni interval pouzda
       nosti. Nesigurnost za mjerenja na stalnim mjestima tumači se kao da se primjenjuje u području odgovarajuće
       granične vrijednosti (ili ciljne vrijednosti u slučaju prizemnog ozona).
       Nesigurnost kod modeliranja definira se kao najveće odstupanje izmjerenih i izračunanih razina koncentracije za
       90 % pojedinačnih točaka praćenja, tijekom predmetnog razdoblja, od granične vrijednosti (ili ciljne vrijednosti u
       slučaju prizemnog ozona), ne uzimajući u obzir vremenski raspored tih događaja. Nesigurnost kod modeliranja
       tumači se kao da se primjenjuje u području odgovarajuće granične vrijednosti (ili ciljne vrijednosti u slučaju
       prizemnog ozona). Mjerenja na stalnim mjestima koja se moraju odabrati za usporedbu s rezultatima modeliranja
       predstavljaju skalu koja je obuhvaćena modelom.
 ---pagebreak--- 15/Sv. 29        HR                                     Službeni list Europske unije                                                 183
             Nesigurnost kod objektivne procjene definira se kao najveće odstupanje izmjerenih i izračunanih razina koncen
             tracije, tijekom predmetnog razdoblja, od granične vrijednosti (ili ciljne vrijednosti u slučaju prizemnog ozona), ne
             uzimajući u obzir vremenski raspored tih događaja.
             Zahtjevi za minimalni obuhvat podataka i vremensku pokrivenost ne uključuju gubitke podataka zbog redovne
             kalibracije ili redovnog održavanja mjernih uređaja.
          B. Rezultati procjene kvalitete zraka
             Za zone ili aglomeracije u kojima se koriste drugi izvori podataka osim mjerenja, kako bi se dopunile informacije
             dobivene mjerenjem ili kao jedini način procjene kvalitete zraka, prikupljaju se sljedeće informacije:
             — opis provedenih aktivnosti procjene,
             — specifične metode koje su korištene, uz upućivanja na opis tih metoda,
             — izvori podataka i informacija,
             — opis rezultata, uključujući i nesigurnost i posebno opseg bilo kojeg područja ili, ako je relevantno, dužinu ceste
                 unutar zone ili aglomeracije iznad koje koncentracije prekoračuju bilo koju graničnu vrijednost, ciljnu vrijednost
                 ili dugoročni cilj kao i granicu tolerancije, prema potrebi, te opseg bilo kojeg područja u kojem koncentracije
                 prekoračuju gornji ili donji prag procjene,
             — stanovništvo koje bi moglo biti izloženo razinama koje prekoračuju bilo koju graničnu vrijednost za zaštitu
                 zdravlja ljudi.
          C. Osiguranje kvalitete za procjenu kvalitete zraka: validacija podataka
             1. Kako bi osigurali točnost mjerenja i sukladnost s ciljevima kvalitete podataka utvrđenih u odjeljku A, odgova
                 rajuća nadležna tijela određena sukladno članku 3. osiguravaju sljedeće:
                 — da se sva mjerenja poduzeta u vezi procjene kvalitete zraka sukladno člancima 6. i 9. mogu pratiti u skladu sa
                      zahtjevima određenima u odjeljku 5.6.2.2. norme ISO/IEC 17025:2005,
                 — da institucije koje upravljaju mrežama i pojedinačnim postajama imaju uspostavljen sustav osiguranja kvalitete
                      i kontrole kvalitete koji primjenjuju pri redovnom održavanju kako bi se osigurala točnost mjernih uređaja,
                 — da je uspostavljen postupak osiguranja kvalitete/kontrole kvalitete za postupak prikupljanja podataka i izvje
                      šćivanja, te da institucije imenovane za taj zadatak aktivno sudjeluju u povezanim programima osiguranja
                      kvalitete na razini Zajednice,
                 — da su nacionalni laboratoriji, ako ih imenuju odgovarajuća nadležna tijela određena sukladno članku 3., koji
                      sudjeluju u međulaboratorijskim usporedbama na razini Zajednici za onečišćujuće tvari koje se uređuju ovom
                      Direktivom, akreditirani za referentne metode iz Priloga VI. u skladu s EN/ISO 17025 do 2010. Ti su
                      laboratoriji na području država članica uključeni u koordiniranje programa osiguranja kvalitete na razini
                      Zajednice koje organizira Komisija, a koordiniraju, na nacionalnoj razini, i odgovarajuću primjenu referentnih
                      metoda i dokazivanje ekvivalentnosti nereferentnih metoda.
             2. Smatra se da su svi podaci poslani na temelju članka 27. valjani, osim podataka koji su označeni kao privremeni.
 ---pagebreak--- 184         HR                                        Službeni list Europske unije                                                           15/Sv. 29
                                                                  PRILOG II.
    Određivanje zahtjeva za procjenu koncentracija sumporova dioksida, dušikova dioksida i dušikovih oksida,
      lebdećih čestica (PM10 i PM2,5), olova, benzena i ugljikova monoksida u zraku unutar zone ili aglomeracije
    A. Gornji i donji pragovi procjene
         Primjenjuju se sljedeći gornji i donji pragovi procjene:
         1. Sumporov dioksid
                                                                      Zaštita zdravlja                           Zaštita vegetacije
             Gornji prag procjene                    60 % od 24-satne granične vrijednosti             60 % od kritične vrijednosti za
                                                     (75 μg/m3, ne smije se prekoračiti više           zimsko razdoblje
                                                     od 3 puta u bilo kojoj kalendarskoj
                                                                                (12 μg/m3)
                                                     godini)
             Donji prag procjene                     40 % od 24-satne granične vrijednosti             40 % od kritične vrijednosti za
                                                     (50 μg/m3, ne smije se prekoračiti više           zimsko razdoblje
                                                     od tri puta u bilo kojoj kalendarskoj
                                                                                (8 μg/m3)
                                                     godini)
         2. Dušikov dioksid i dušikovi oksidi
                                                                                Godišnja kritična
                                                                                Godišnja granična
                                             Satna granična vrijednost za zaštitu zdravlja                             vrijednost za zaštitu
                                                                                vrijednost za zaštitu
                                                              ljudi (NO2)                                             vegetacije i prirodnih
                                                                                zdravlja ljudi (NO2)
                                                                                ekosustava (NOx)
             Gornji prag procjene             70 % od granične vrijednosti (140            80 % od granične           80 % od kritične
                                              μg/m3, ne smije se prekoračiti više          vrijednosti (32            vrijednosti (24
                                              od 18 puta u bilo kojoj kalendarskoj         μg/m3)                     μg/m3)
                                              godini)
             Donji prag procjene              50 % od granične vrijednosti (100            65 % od granične           65 % od kritične
                                              μg/m3, ne smije se prekoračiti više          vrijednosti (26            vrijednosti (19,5
                                              od 18 puta u bilo kojoj kalendarskoj         μg/m3)                     μg/m3)
                                              godini)
         3. Lebdeće čestice (PM10/PM2,5)
                                                                                Godišnji prosjek
                                                         24-satni prosjek PM10             Godišnji prosjek PM10
                                                                                PM2,5 (1)
             Gornji prag procjene             70 % od granične vrijednosti (35             70 % od granične           70 % od granične
                                              μg/m3, ne smije se prekoračiti više          vrijednosti (28            vrijednosti (17
                                              od 35 puta u bilo kojoj kalendarskoj         μg/m3)                     μg/m3)
                                              godini)
             Donji prag procjene              50 % od granične vrijednosti (25             50 % od granične           50 % od granične
                                              μg/m3, ne smije se prekoračiti više          vrijednosti (20            vrijednosti (12
                                              od 35 puta u bilo kojoj kalendarskoj         μg/m3)                     μg/m3)
                                              godini)
             (1) Gornji prag procjene i donji prag procjene za PM2,5 ne primjenjuju se na mjerenja za ocjenu sukladnosti s ciljanim
                 smanjenjem izloženosti PM2,5 radi zaštite zdravlja ljudi.
         4. Olovo
                                                                                Godišnji prosjek
             Gornji prag procjene                                               70 % od granične vrijednosti (0,35 μg/m3)
             Donji prag procjene                                                50 % od granične vrijednosti (0,25 μg/m3)
 ---pagebreak--- 15/Sv. 29        HR                                  Službeni list Europske unije                                               185
             5. Benzen
                                                                                Godišnji prosjek
                  Gornji prag procjene                                   70 % od granične vrijednosti (3,5 μg/m3)
                  Donji prag procjene                                    40 % od granične vrijednosti (2 μg/m3)
             6. Ugljikov monoksid
                                                                                Osmosatni prosjek
                  Gornji prag procjene                                   70 % od granične vrijednosti (7 mg/m3)
                  Donji prag procjene                                    50 % od granične vrijednosti (5 mg/m3)
          B. Određivanje prekoračenja gornjih i donjih pragova procjene
             Prekoračenja gornjih i donjih pragova procjene određuju se na temelju koncentracija tijekom prethodnih pet godina,
             ako postoji dovoljno podataka. Smatra se da je prag procjene prekoračen ako je prekoračen tijekom najmanje tri
             odvojene godine, od prethodnih pet godina.
             Ako su dostupni podaci za manje od pet godina, države članice mogu kombinirati kratkotrajne mjerne kampanje
             tijekom razdoblja od godinu dana i na lokacijama koje su vjerojatno tipične za najviše razine onečišćenja, s
             rezultatima dobivenim na temelju informacija iz registra emisija i modeliranja, kako bi odredile prekoračenja
             gornjih i donjih pragova procjene.
 ---pagebreak--- 186         HR                                    Službeni list Europske unije                                                  15/Sv. 29
                                                             PRILOG III.
    Procjena kvalitete zraka i lokacija točaka uzorkovanja za mjerenje sumporova dioksida, dušikova dioksida i
           dušikovih oksida, lebdećih čestica (PM10 i PM2,5), olova, benzena i ugljikova monoksida u zraku
    A. Općenito
        Kvaliteta zraka procjenjuje se u svim zonama i aglomeracijama u skladu sa sljedećim kriterijima:
    1.  Kvaliteta zraka procjenjuje se na svim lokacijama, osim onih iz stavka 2., u skladu s kriterijima iz odjeljaka B i C za
        lokacije točaka uzorkovanja za mjerenja na stalnim mjestima. Načela iz odjeljaka B i C također se primjenjuju u mjeri
        u kojoj su relevantna za utvrđivanje specifičnih lokacija na kojima su utvrđene koncentracije relevantnih onečišću
        jućih tvari kada se kvaliteta zraka procjenjuje indikativnim mjerenjem ili modeliranjem.
    2.  Sukladnost s graničnim vrijednostima s ciljem zaštite zdravlja ljudi ne procjenjuje se na sljedećim lokacijama:
        (a) svim lokacijama smještenima u područjima kojima javnost nema pristupa i u kojima nema stalnih stanovnika;
        (b) u skladu s člankom 2. stavkom 1., u tvorničkim objektima ili industrijskim postrojenjima na koja se primjenjuju
             sve relevantne odredbe o zdravlju i sigurnosti na radu;
        (c) na voznim tracima cesta; i na otocima koji odjeljuju cestovne vozne trakove, osim ako postoji normalan pješački
             pristup tim otocima.
    B.  Razmještaj točaka uzorkovanja na mikro razini
    1.  Zaštita zdravlja ljudi
        (a) Točke uzorkovanja u svrhu zaštite zdravlja ljudi smještene su tako da daju podatke o:
             — područjima unutar zona i aglomeracija u kojima se pojavljuju najviše koncentracije za koje je vjerojatno da
                 im je stanovništvo izloženo, neposredno ili posredno, u razdoblju koje je značajno u odnosu na vrijeme
                 usrednjavanja granične (graničnih) vrijednosti,
             — razinama u ostalim područjima unutar zona i aglomeracija koje su reprezentativne za izloženost općeg
                 stanovništva;
        (b) Točke uzorkovanja općenito su smještene tako da se izbjegne mjerenje vrlo malih mikro okruženja u njihovoj
             neposrednoj blizini, što znači da točke uzorkovanja moraju biti smještene tako da je uzorkovani zrak repre
             zentativan za kvalitetu zraka cestovnog segmenta dužine najmanje 100 m na prometnim mjestima i najmanje
             250 m × 250 m na industrijskim mjestima, ako je to izvedivo;
        (c) Gradske pozadinske lokacije smještene su tako da na njihovu razinu onečišćenja utječe cjelokupno onečišćenje iz
             svih izvora koji se nalaze na strani postaje uz vjetar. Razina onečišćenja ne bi trebala biti pod utjecajem jednog
             izvora, osim ako je takva situacija tipična za veće gradsko područje. Te su točke uzorkovanja u pravilu
             reprezentativne za nekoliko kvadratnih kilometara;
        (d) Ako je cilj procijeniti razine na ruralnim pozadinskim lokacijama, na točku uzorkovanja ne utječu aglomeracije
             ni industrijska mjesta u njezinoj blizini, tj. mjesta bliža od pet kilometara;
        (e) Ako je potrebno procijeniti onečišćenja iz industrijskih izvora, barem jedna točka uzorkovanja postavlja se u
             smjeru vjetra, s obzirom na izvor, u najbližem naseljenom području. Ako je pozadinska koncentracija nepoznata,
             postavlja se dodatna točka uzorkovanja unutar glavnog smjera vjetra;
        (f) Točke uzorkovanja, gdje je to moguće, reprezentativne su i za slične lokacije koje nisu u njihovoj neposrednoj
             blizini;
        (g) Vodi se računa o potrebi postavljanja točaka uzorkovanja na otoke kada je to potrebno radi zaštite zdravlja ljudi.
 ---pagebreak--- 15/Sv. 29       HR                                      Službeni list Europske unije                                              187
          2. Zaštita vegetacije i prirodnih ekosustava
             Točke uzorkovanja namijenjene zaštiti vegetacije i prirodnih ekosustava udaljene su više od 20 kilometara od
             aglomeracija ili više od 5 kilometara od ostalih izgrađenih područja, industrijskih postrojenja ili autocesta ili
             glavnih cesta s prometom od preko 50 000 vozila na dan, što znači da točka uzorkovanja mora biti postavljena
             tako da uzorkovani zrak bude reprezentativan za kvalitetu zraka okolnog područja, čija površina iznosi najmanje
             1 000 km2. Država članica može, radi geografskih uvjeta ili mogućnosti zaštite posebno ranjivih područja, odrediti
             da točka uzorkovanja bude postavljena na manjoj udaljenosti ili da bude reprezentativna za područje manje površine.
             Vodi se računa o potrebi procjene kvalitete zraka na otocima.
          C. Razmještaj točaka uzorkovanja na mikro razini
             U mjeri u kojoj je to izvedivo, primjenjuje se sljedeće:
             — protok oko ulaza sonde za uzorkovanje mora biti neometan (slobodan u krugu od najmanje 270 °), bez prepreka
                 koje bi utjecale na protok zraka u blizini uzorkivača (uobičajeno je nekoliko metara daleko od građevina,
                 balkona, drveća i ostalih prepreka, te najmanje 0,5 m od najbliže građevine ako su točke uzorkovanja reprezenta
                 tivne za kvalitetu zraka na rubu naselja),
             — ulaz uzorkivača općenito se nalazi na visini između 1,5 m (zona disanja) i 4 m iznad zemlje. U nekim
                 okolnostima mogu biti potrebni i viši položaji (do 8 m). Viši položaji mogu biti prikladni i ako je postaja
                 reprezentativna za veliko područje,
             — ulaz sonde uzorkivača nije smješten u neposrednu blizinu izvora kako ne bi došlo do izravnog usisa emisija koje
                 nisu pomiješane s zrakom,
             — ispušna cijev uzorkivača smještena je tako da ne dođe do ponovnog usisavanja ispušnog zraka u ulaz uzorkivača,
             — za sve onečišćujuće tvari, sonde za uzorkovanje usmjerene na promet postavljaju se najmanje 25 m od ruba većih
                 križanja i najviše 10 m od rubnika ceste.
             Mogu se uzeti u obzir i sljedeći čimbenici:
             — izvori koji ometaju,
             — sigurnost,
             — pristup,
             — dostupnost električne energije i telekomunikacija,
             — vidljivost mjernog mjesta s obzirom na okruženje,
             — sigurnost javnosti i izvoditelja,
             — poželjnost postavljanja točaka uzorkovanja za različite onečišćujuće tvari na isto mjesto,
             — zahtjevi planiranja.
          D. Dokumentacija i preispitivanje odabira mjernog mjesta
             Postupci za odabir mjesta uzorkovanja se u fazi klasifikacije u potpunosti dokumentiraju orijentacijskim fotografi
             jama okolnog područja i detaljnim zemljovidima. Mjerna mjesta preispituju se u redovnim razmacima uz ponovljeno
             dokumentiranje, kako bi se osiguralo da kriterij odabira čitavo vrijeme ostane valjan.
 ---pagebreak--- 188        HR                                     Službeni list Europske unije                                                15/Sv. 29
                                                             PRILOG IV.
         MJERENJA NA RURALNIM POZADINSKIM LOKACIJAMA, BEZ OBZIRA NA KONCENTRACIJU
    A. Ciljevi
       Glavni cilj takvih mjerenja je osigurati dostupnost odgovarajućih informacija o razinama u pozadini. Te su infor
       macije bitne za prosudbu povećanih razina u područjima koja su jače onečišćena (kao što su gradske pozadinske
       lokacije, industrijske lokacije, prometne lokacije), za procjenu mogućeg povećanja onečišćenosti radi prijenosa oneči
       šćivača zraka na velike udaljenosti i za potporu analize raspodjele izvora onečišćenja te za razumijevanje specifičnih
       onečišćujućih tvari kao što su sitne lebdeće čestice. To je bitno za povećano korištenje modeliranja i u gradskim
       područjima.
    B. Tvari
       Mjerenje PM2,5 mora obuhvatiti najmanje ukupnu masenu koncentraciju i koncentracije odgovarajućih spojeva koji
       su najprikladniji za određivanje kemijskog sastava. Obuhvaćeni su dolje navedeni kemijski spojevi.
       SO42–                Na+              NH4+               Ca2+           elementarni ugljik (EC)
       NO3–                 K+               Cl–                Mg2+           organski ugljik (OC)
    C. Lokacije mjerenja
       Mjerenja se obavljaju posebno u ruralnim pozadinskim područjima u skladu s dijelovima A, B i C Priloga III.
 ---pagebreak--- 15/Sv. 29         HR                                            Službeni list Europske unije                                                          189
                                                                           PRILOG V.
          Kriteriji za određivanje najmanjeg broja točaka uzorkovanja za mjerenja na stalnom mjestu koncentracija
          sumporova dioksida, dušikova dioksida i dušikovih oksida, lebdećih čestica (PM10, PM2,5), olova, benzena i
                                                               ugljikova monoksida u zraku
          A. Najmanji broj točaka uzorkovanja za mjerenja na stalnom mjestu radi procjene sukladnosti s graničnim vrijedno
              stima za zaštitu zdravlja ljudi i pragovima upozorenja u zonama i aglomeracijama gdje je mjerenje na stalnom mjestu
              jedini izvor informacija
              1. Difuzni izvori
                                                  Ako maksimalne koncentracije prelaze gornji        Ako su maksimalne koncentracije između gornjeg
                          Stanovništvo u                         prag procjene (1)                                i donjeg praga procjene
                       aglomeraciji ili zoni
                            (u tisućama)        Onečišćujuće tvari osim     PM (2) (zbroj PM10 i     Onečišćujuće tvari osim    PM (2) (zbroj PM10 i
                                                           PM                       PM2,5)                     PM                      PM2,5)
                   0-249                                    1                         2                         1                         1
                   250-499                                  2                         3                         1                         2
                   500-749                                  2                         3                         1                         2
                   750-999                                  3                         4                         1                         2
                   1 000-1 499                              4                         6                         2                         3
                   1 500-1 999                              5                         7                         2                         3
                   2 000-2 749                              6                         8                         3                         4
                   2 750-3 749                              7                        10                         3                         4
                   3 750-4 749                              8                        11                         3                         6
                   4 750-5 999                              9                        13                         4                         6
                   ≥ 6 000                                 10                        15                         4                         7
                   (1) Za dušikov dioksid, lebdeće čestice, benzen i ugljikov monoksid: uključiti barem jednu mjernu postaju na gradskoj pozadin
                       skoj lokaciji i jednu postaju usmjerenu prema prometu, pod uvjetom da to ne povećava broj točaka uzorkovanja. Za te
                       onečišćujuće tvari ukupni broj postaja na gradskim pozadinskim lokacijama i ukupni broj postaja usmjerenih prema prometu
                       u državi članici koje se zahtijevaju sukladno odjeljku A (1) ne razlikuju se za više od faktora 2. Točke uzorkovanja na kojima
                       je granična vrijednost za PM10 prekoračena u posljednje tri godine zadržavaju se, osim ako je premještanje neophodno radi
                       posebnih okolnosti, posebno radi prostornog razvoja.
                   (2) Ako su PM2,5 i PM10 izmjerene u skladu s člankom 8. na istoj mjernoj postaji, to se računa kao dvije odvojene točke
                       uzorkovanja. Ukupni broj točaka uzorkovanja za mjerenje PM2,5 i PM10 u državi članici, koji se zahtijeva sukladno odjeljku A
                       (1), ne razlikuje se za više od faktora 2, a broj točaka uzorkovanja za mjerenje PM2,5 na gradskim pozadinskim lokacijama
                       aglomeracija i gradskih područja zadovoljava zahtjeve sukladno odjeljka B Priloga V.
              2. Točkasti izvori
                   Za procjenu onečišćenja u blizini točkastih izvora broj točaka uzorkovanja za mjerenja na stalnom mjestu
                   izračunava se vodeći računa o gustoćama emisije, vjerojatnim uzorcima rasporeda onečišćenja zraka i potenci
                   jalnoj izloženosti stanovništva.
          B.  Najmanji broj točaka uzorkovanja za mjerenja na stalnom mjestu radi procjene sukladnosti s ciljanim smanjenjem
              izloženosti PM2,5 radi zaštite zdravlja ljudi.
              U tu se svrhu koristi jedna točka uzorkovanja na milijun stanovnika, što obuhvaća aglomeracije i dodatna gradska
              područja iznad 100 000 stanovnika. Te točke uzorkovanja mogu se podudarati s točkama uzorkovanja sukladno
              odjeljku A.
          C.  Najmanji broj točaka uzorkovanja za mjerenja na stalnom mjestu radi procjene sukladnosti s kritičnim razinama za
              zaštitu vegetacije u zonama koje nisu aglomeracije
              Ako maksimalne koncentracije prelaze gornji prag                        Ako su maksimalne koncentracije između gornjeg i
              procjene                                                                donjeg praga procjene
              1 postaja na svakih 20 000 km2                                          1 postaja na svakih 40 000 km2
              U otočnim zonama, broj točaka uzorkovanja za mjerenja na stalnom mjestu treba izračunati vodeći računa o
              vjerojatnim uzorcima rasporeda onečišćenja zraka i potencijalnoj izloženosti vegetacije.
 ---pagebreak--- 190         HR                                    Službeni list Europske unije                                                15/Sv. 29
                                                            PRILOG VI.
    Referentne metode za procjenu koncentracija sumporova dioksida, dušikova dioksida i dušikovih oksida,
                lebdećih čestica (PM10 i PM2,5), olova, benzena, ugljikova monoksida i prizemnog ozona
    A. Referentne metode mjerenja
    1.  Referentna metoda za mjerenje sumporova dioksida
        Referentna metoda za mjerenje sumporova dioksida opisana je u EN 14212:2005 „Kvaliteta zraka – Standardna
        metoda za mjerenje koncentracije sumporova dioksida pomoću ultraljubičaste fluorescencije”.
    2.  Referentna metoda za mjerenje dušikova dioksida i dušikovih oksida
        Referentna metoda za mjerenje dušikova dioksida i dušikovih oksida opisana je u EN 14211:2005 „Kvaliteta zraka –
        Standardna metoda za mjerenje koncentracije dušikova dioksida i dušikova monoksida pomoću kemiluminiscencije”.
    3.  Referentna metoda za uzorkovanje i mjerenje olova
        Referentna metoda za uzorkovanje olova opisana je u odjeljku A (4) ovog Priloga. Referentna metoda za mjerenje
        olova opisana je u EN 14902:2005 „Standardna metoda za mjerenje Pb/Cd/As/Ni u PM10 frakciji lebdećih čestica”.
    4.  Referentna metoda za uzorkovanje i mjerenje PM10
        Referentna metoda za uzorkovanje i mjerenje PM10 opisana je u EN 12341:1999 „Kvaliteta zraka – Određivanje
        frakcije PM10 u lebdećim štetnim česticama – Referentna metoda i terenski pokusni postupak za dokazivanje
        referentne ekvivalentnosti metoda mjerenja.”
    5.  Referentna metoda za uzorkovanje i mjerenje PM2,5
        Referentna metoda za uzorkovanje i mjerenje PM2,5 opisana je u EN 14907:2005 „Standardna gravimetrijska metoda
        mjerenja za određivanje masene frakcije lebdećih čestica”.
    6.  Referentna metoda za uzorkovanje i mjerenje benzena
        Referentna metoda za mjerenje benzena opisana je u EN 14662:2005, dijelovima 1., 2. i 3. „Kvaliteta zraka –
        Standardna metoda za mjerenje koncentracija benzena”.
    7.  Referentna metoda za mjerenje ugljikova monoksida
        Referentna metoda za mjerenje ugljikova monoksida opisana je u EN 14626:2005 „Kvaliteta zraka – Standardna
        metoda za mjerenje koncentracije ugljikova monoksida nedisperzivnom infracrvenom spektroskopijom”.
    8.  Referentna metoda za mjerenje prizemnog ozona
        Referentna metoda za mjerenje prizemnog ozona opisana je u EN 14625:2005 „Kvaliteta zraka – Standardna metoda
        za mjerenje koncentracije prizemnog ozona ultraljubičastom fotometrijom”.
    B.  Dokazivanje ekvivalentnosti
    1.  Država članica može koristiti bilo koju drugu metodu za koju može dokazati da daje rezultate ekvivalentne onima
        koje daju metode iz odjeljka A ili, u slučaju lebdećih čestica, onima koje daje bilo koja druga metoda za koju
        predmetna država članica može dokazati da je dosljedna referentnoj metodi. U tom slučaju rezultati dobiveni tom
        metodom moraju se korigirati kako bi dali rezultate ekvivalentne rezultatima koji bi se dobili korištenjem referentne
        metode.
 ---pagebreak--- 15/Sv. 29        HR                                    Službeni list Europske unije                                                 191
          2. Komisija može od država članica tražiti da izrade i dostave izvješće o dokazivanju ekvivalentnosti u skladu sa
             stavkom 1.
          3. Prilikom procjene prihvatljivosti izvješća iz stavka 2., Komisija će uputiti na svoje smjernice o dokazivanju ekviva
             lentnosti (koje će biti objavljene). Ako su države članice koristile sezonske korekcijske faktore za procjenu ekviva
             lentnosti, oni se potvrđuju i/ili izmjenjuju uz upućivanje na smjernice Komisije.
          4. Države članice trebaju osigurati da, uvijek kada je to prikladno, korekcije primjenjuju unazad na prošle podatke
             mjerenja kako bi postigle bolju usporedivost podataka.
          C. Standardizacija
             Za plinovite onečišćujuće tvari volumen mora biti standardiziran pri temperaturi od 293 K i atmosferskim pritiskom
             od 101,3 kPa. Za lebdeće čestice i tvari u lebdećim česticama koje treba analizirati (npr. olovo), volumen uzorkovanja
             odnosi se na uvjete u zraku, s obzirom na temperaturu i atmosferski tlak na dan mjerenja.
          D. Uvođenje nove opreme
             Sva nova oprema kupljena za provedbu ove Direktive mora biti usklađena s referentnom metodom ili ekvivalentnom
             metodom do 11. lipnja 2010.
             Sva oprema korištena za mjerenja na stalnom mjestu mora biti usklađena s referentnom metodom ili ekvivalentnom
             metodom do 11. lipnja 2013.
          E. Međusobno priznavanje podataka
             Nadležni organi i tijela određeni sukladno članku 3., prilikom provođenja postupka odobravanja tipa kojim dokazuju
             da oprema zadovoljava zahtjeve učinkovitosti referentnih metoda iz odjeljka A, prihvaćaju izvješća o testiranju koja
             su u drugim državama članicama izdali laboratoriji akreditirani u skladu s EN ISO 17025 za provođenje takvih
             testiranja.
 ---pagebreak--- 192         HR                                           Službeni list Europske unije                                                        15/Sv. 29
                                                                 PRILOG VII.
                            CILJNE VRIJEDNOSTI I DUGOROČNI CILJEVI ZA PRIZEMNI OZON
    A. Definicije i kriteriji
    1. Definicije
       AOT40 (izraženo u (μg/m3) · sati) označava zbroj razlike između koncentracija svakog sata koje su veće od 80 μg/m3
       (= 40 dijelova na milijardu) i 80 μg/m3 u zadanom razdoblju, koristeći samo vrijednosti u jednom satu, izmjerene
       svakog dana između 8.00 i 20.00 po srednjoeuropskom vremenu (CET).
    2. Kriteriji
       Sljedeći kriteriji koriste se za provjeru valjanosti prilikom prikupljanja podataka i izračunavanja statističkih parame
       tara:
                              Parametar                                               Potrebni udio valjanih podataka
       Satne vrijednosti                                        75 % (tj. 45 minuta)
       Osmosatne vrijednosti                                    75 % vrijednosti (tj. šest sati)
       Najviša dnevna osmosatna srednja vrijednost              75 % pomičnih osmosatnih prosjeka (tj. 18 osmosatnih prosjeka na
       pomičnih osmosatnih prosjeka                             dan)
       AOT40                                                    90 % satnih vrijednosti tijekom razdoblja određenog za izraču
                                                                navanje vrijednosti AOT40 (1)
       Srednja godišnja vrijednost                              75 % satnih vrijednosti za ljetno razdoblje (od travnja do rujna) i
                                                                75 % za zimsko razdoblje (od siječnja do ožujka, od listopada do
                                                                prosinca), odvojeno
       Broj prekoračenja i najviše mjesečne vrijedno           90 % najviših dnevnih osmosatnih srednjih vrijednosti (27 raspolo
       sti                                                      živih dnevnih vrijednosti mjesečno)
                                                                90 % satnih vrijednosti, izmjereno između 8.00 i 20.00 po
                                                                srednjoeuropskom vremenu
       Broj prekoračenja i najviše godišnje vrijednosti         pet od šest mjeseci tijekom ljetnog razdoblja (od travnja do rujna)
       (1) U slučajevima kada nisu dostupni svi mogući izmjereni podaci, za izračunavanje vrijednosti AOT40 koristi se sljedeći faktor:
                                                                  ukupni mogući broj sati ðäÞ
                       AOT40ðprocjenaÞ ¼ AOT40ðizmjerenÞ Ü
                                                               broj izmjerenih satnih vrijednosti
       (*) to je broj sati unutar razdoblja iz definicije za AOT40 (tj. od 08:00 do 20:00 po srednjoeuropskom vremenu, od 1. svibnja do
           31. srpnja svake godine za zaštitu vegetacije, i od 1. travnja do 30. rujna svake godine za zaštitu šuma).
    B. Ciljne vrijednosti
                                                                                Datum do kojeg treba
                   Cilj              Vrijeme usrednjavanja                       Ciljna vrijednost                    postići ciljnu vrijed
                                                                                nost (1)
       Zaštita zdravlja ljudi      Najviša dnevna               120 μg/m3 ne smije biti prekoračena više od                1.1.2010.
                                   osmosatna srednja            25 dana u kalendarskoj godini usrednjeno
                                   vrijednost (2)               na tri godine (3)
       Zaštita vegetacije          Od svibnja do srpnja         AOT40 (izračunano na temelju satne                         1.1.2010.
                                                                vrijednosti)
                                                                18 000 μg/m3 · h kao prosjek pet godina (3)
       (1) Sukladnost s ciljnim vrijednostima procjenjuje se od ovog datuma. To znači da će 2010. biti prva godina za koju se podaci koriste
           za izračunavanje sukladnosti za razdoblje sljedeće tri, odnosno pet godina.
       (2) Najviša dnevna osmosatna srednja vrijednost koncentracije odabire se na temelju ispitivanja osmosatnih pomičnih prosjeka,
           izračunanih iz satnih podataka i ažuriranih svaki sat. Svaki tako izračunani osmosatni prosjek pripada danu u kojem se
           završava, tj. prvo razdoblje izračunavanja za bilo koji dan je razdoblje od 17:00 prethodnog dana do 01:00 tog dana;
           posljednje razdoblje izračunavanja za bilo koji dan je razdoblje od 16:00 do 24:00 tog dana.
       (3) Ako se prosjeci za tri ili pet godina ne mogu odrediti na temelju potpunog i uzastopnog niza godišnjih podataka, minimum
           godišnjih podataka potrebnih za provjeru sukladnosti s ciljnim vrijednostima je:
           — za ciljnu vrijednost za zaštitu zdravlja ljudi: važeći podaci za jednu godinu.
           — za ciljnu vrijednost za zaštitu vegetacije: važeći podaci za tri godine.
 ---pagebreak--- 15/Sv. 29       HR                                   Službeni list Europske unije                                              193
          C. Dugoročni ciljevi
                                                                                Datum do kojeg treba
                       Cilj                     Vrijeme usrednjavanja                 Dugoročni cilj
                                                                                ostvariti dugoročni cilj
             Zaštita zdravlja ljudi Najviša dnevna osmosatna srednja vrijednost  120 μg/m3                nije definirano
                                    u kalendarskoj godini
             Zaštita vegetacije     Od svibnja do srpnja                         AOT40 (izračunato iz     nije definirano
                                                                                satnih vrijednosti)
                                                                                6 000 μg/m3 · h
 ---pagebreak--- 194           HR                                        Službeni list Europske unije                                                       15/Sv. 29
                                                                 PRILOG VIII.
          Kriteriji za klasifikaciju i postavljanje točaka uzorkovanja za procjenu koncentracija prizemnog ozona
    Na mjerenja na stalnom mjestu primjenjuje se sljedeće:
    A. Razmještaj na makro razini
                                                                     Reprezentativ
             Vrsta postaje             Ciljevi mjerenja                                         Kriterij razmještaja na makro razini
                                                                         nost (1)
          Gradska           Zaštita zdravlja ljudi:                Nekoliko km2         Daleko od utjecaja lokalnih emisija kao što su
                                                                                promet, benzinske crpke itd.;
                            za procjenu izloženosti grad
                            skog stanovništva prizemnom                                 provjetrena mjesta na kojima se mogu izmje
                            ozonu, tj. kada su gustoća                                  riti dobro izmiješane razine;
                            stanovništva i koncentracija
                            prizemnog ozona relativno                                   mjesta kao što su stambeni i poslovni dijelovi
                            visoki i reprezentativni za izlo                           gradova, parkovi (udaljenost od drveća), velike
                            ženost opće populacije                                      ulice ili trgovi s vrlo malo ili nimalo prometa,
                                                                                otvorene površine karakteristične za obrazo
                                                                                vne, sportske ili rekreacijske objekte
          Prigradska        Zaštita zdravlja ljudi i vegeta       Nekoliko dese       Na određenoj udaljenosti od područja
                            cije:                                  taka km2             najvećih emisija, u smjeru strujanja vjetra,
                                                                                slijedeći glavni smjer/glavne smjerove vjetra,
                            Za procjenu izloženost stano                               u uvjetima koji su povoljni za nastajanje
                            vništva i vegetacije na periferiji                          prizemnog ozona;
                            i aglomeraciji, kada se pojav
                            ljuju najviše razine prizemnog                              kada su stanovništvo, osjetljivi usjevi ili
                            ozona, za koje je vjerojatno da                             prirodni ekosustavi smješteni na vanjskom
                            će im, izravno ili neizravno, biti                          rubu aglomeracije izloženi visokim razinama
                            izloženo stanovništvo i vegeta                             prizemnog ozona;
                            cija
                                                                                kada je prikladno, neke prigradske postaje
                                                                                koje se nalaze u smjeru suprotnom od stru
                                                                                janja vjetra u odnosu na područje najvećih
                                                                                emisija, radi određivanja regionalnih pozadin
                                                                                skih razina prizemnog ozona
          Ruralna           Zaštita zdravlja ljudi i vegeta       Pod regionalne       Postaje mogu biti smještene u malim nase
                            cije:                                  razine               ljima i/ili područjima s prirodnim ekosusta
                                                                                vima, šumama ili usjevima;
                            za procjenu izloženosti stano         (nekoliko
                            vništva, usjeva i prirodnih            stotina km2)         reprezentativne za prizemni ozon, daleko od
                            ekosustava         koncentracijama                          utjecaja neposrednih lokalnih emisija, kao što
                            prizemnog ozona na pod regio                               su industrijska postrojenja i ceste;
                            nalnoj razini
                                                                                na otvorenom prostoru, ali ne na vrhovima
                                                                                visokih planina
          Ruralna poza     Zaštita    vegetacije i     zdravlja   Regionalne/na       Postaje mogu biti smještene u područjima s
          dinska lokacija   ljudi:                                 cionalne/konti      manjom gustoćom stanovništva, npr. s
                                                                   nentalne razine      prirodnim ekosustavima, šumama, udaljene
                            za procjenu izloženosti usjeva i                            najmanje 20 km od gradskih i industrijskih
                            prirodnih ekosustava koncen           (1 000 do            područja i daleko od lokalnih emisija;
                            tracijama prizemnog ozona na           10 000 km2)
                            regionalnoj razini, kao i izlože                           izbjegavati mjesta koja su izložena lokalno
                            nosti stanovništva                                          poboljšanom nastajanju prizemne inverzije,
                                                                                kao i vrhove visokih planina;
                                                                                ne preporučuju se obalna mjesta s izraženim
                                                                                dnevnim ciklusima vjetra lokalnog značaja.
          (1) Kada je to moguće, točke uzorkovanja trebaju biti reprezentativne za slična mjesta koja nisu u njihovoj neposrednoj blizini.
          Lokacije za postavljanje ruralnih i ruralnih pozadinskih postaja prema potrebi se usklađuju sa zahtjevima za praćenje
          iz Uredbe Komisije (EZ) br. 1737/2006 od 7. studenoga 2006. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu Uredbe
          (EZ) br. 2152/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o motrenju šuma i okolišnih interakcija u Zajednici (2).
    (2) SL L 334, 30.11.2006., str. 1.
 ---pagebreak--- 15/Sv. 29       HR                                   Službeni list Europske unije                                                  195
          B. Razmještaj na mikro razini
             Ako je izvedivo, poštuje se postupak za određivanje lokacije mjerenja na mikro razini iz odjeljka C Priloga III. i
             osigurava se da je ulaz sonde smješten dovoljno daleko od izvora kao što su dimnjaci peći i spalionica, te više od 10
             m od najbliže ceste, s tim da se ta udaljenost povećava kako se povećava jačina prometa.
          C. Dokumentacija i preispitivanje odabranih mjernih mjesta
             Poštuju se postupci iz odjeljka D Priloga III., uz primjenu odgovarajuće provjere i tumačenja podataka dobivenih
             praćenjem, u kontekstu meteoroloških i fotokemijskih procesa koji utječu na koncentracije prizemnog ozona koje su
             izmjerene na tim mjestima.
 ---pagebreak--- 196          HR                                      Službeni list Europske unije                                                         15/Sv. 29
                                                                 PRILOG IX.
    Kriteriji za određivanje najmanjeg broja točaka uzorkovanja za mjerenja koncentracija prizemnog ozona na
                                                             stalnom mjestu
    A. Najmanji broj točaka uzorkovanja za neprekinuta mjerenja na stalnom mjestu radi procjene sukladnosti s
        ciljnim vrijednostima, dugoročnim ciljevima i pragovima obavješćivanja i upozorenja, gdje su takva mjerenja
        jedini izvor informacija
                                             Aglomeracije (gradske i        Ostale zone (prigradske i
              Stanovništvo (× 1 000)                                                                      Ruralne pozadinske lokacije
                                                 prigradske) (1)                   ruralne) (1)
        < 250                                                                           1
        < 500                                          1                                2
        < 1000                                         2                                2
        < 1500                                         3                                3                1 postaja/50 000 km2 kao
                                                                                prosječna gustoća u svim
        < 2000                                         3                                4                zonama u određenoj
                                                                                zemlji (2)
        < 2750                                         4                                5
        < 3750                                         5                                6
        > 3750                            Jedna dodatna postaja na        Jedna dodatna postaja na
                                            2 milijuna stanovnika           2 milijuna stanovnika
        (1) Najmanje 1 postaja u prigradskim područjima, gdje je vjerojatno da će doći do najveće izloženosti stanovništva. U aglomeraci
            jama, najmanje 50 % postaja smješteno je u prigradskim područjima.
        (2) Preporuča se 1 postaja na 25 000 km2 za kompleksne terene.
    B.  Najmanji broj točaka uzorkovanja za mjerenja na stalnom mjestu za zone i aglomeracije u kojima se
        dugoročni ciljevi postižu
        Broj točaka uzorkovanja za prizemni ozon, u kombinaciji s ostalim načinima dodatnih procjena kao što su
        modeliranje kvalitete zraka i mjerenja dušikova dioksida na istom mjernom mjestu, dovoljna su za ispitivanje
        trenda onečišćenja prizemnim ozonom i provjeru sukladnosti s dugoročnim ciljevima. Broj postaja smještenih u
        aglomeracijama i ostalim zonama može se smanjiti na jednu trećinu broja navedenog u odjeljku A. Ako su
        informacije dobivene iz postaja za mjerenje na stalnom mjestu jedini izvor informacija, zadržava se najmanje
        jedna mjerna postaja. Ako je u zonama u kojima postoji dodatna procjena rezultat toga da zona više nema
        nijednu postaju, usklađivanje broja postaja u susjednim zonama osigurava odgovarajuću procjenu koncentracija
        prizemnog ozona s obzirom na dugoročne ciljeve. U pozadinskim ruralnim lokacijama postavlja se jedna postaja
        na 100 000 km2.
 ---pagebreak--- 15/Sv. 29        HR                                     Službeni list Europske unije                                              197
                                                                 PRILOG X.
                                            MJERENJE PREKURSORA PRIZEMNOG OZONA
          A. Ciljevi
             Glavni cilj takvih mjerenja je analiza trendova u prekursorima prizemnog ozona, provjera učinkovitosti strategija za
             smanjenje emisija, provjera dosljednost registra emisija i povezivanje izvora emisija s opaženim koncentracijama
             onečišćujućih tvari.
             Dodatni cilj je bolje razumijevanje procesa nastajanja prizemnog ozona i širenja prekursora, kao i primjena fotoke
             mijskih modela.
          B. Tvari
             Mjerenje prekursora prizemnog ozona obuhvaća barem dušikove okside (NO i NO2) i odgovarajuće hlapive organske
             spojeve (HOS). Popis hlapivih organskih spojeva preporučenih za mjerenje naveden je dolje:
                                             1-buten               izopren                          etil benzen
             Etan                     trans-2-buten         n-heksan             m + p-ksilen
             Etilen                   cis-2-buten           i-heksan             o-ksilen
             Acetilen                 1,3-butadien          n-heptan             1,2,4-trimetilbenzen
             Propan                   n-pentan              n-oktan              1,2,3-trimetilbenzen
             Propen                   i-pentan              i-oktan              1,3,5-trimetilbenzen
             n-butan                  1-penten              benzen               formaldehid
             i-butan                  2-penten              toluen               svi nemetanski ugljikovodici
          C. Lokacije mjerenja
             Mjerenja se provode posebno u gradskim i prigradskim područjima na svakom mjernom mjestu postavljenom u
             skladu sa zahtjevima ove Direktive i smatraju se odgovarajućima s obzirom na ciljeve praćenja iz odjeljka A.
 ---pagebreak--- 198        HR                                         Službeni list Europske unije                                                      15/Sv. 29
                                                                PRILOG XI.
                                 GRANIČNE VRIJEDNOSTI ZA ZAŠTITU ZDRAVLJA LJUDI
    A. Kriteriji
       Ne dovodeći u pitanje Prilog I., sljedeći kriteriji koriste se za provjeru valjanosti prilikom prikupljanja podataka i
       izračunavanja statističkih parametara:
                             Parametar                                           Zahtijevani omjer valjanih podataka
       Jednosatne vrijednosti                                 75 % (tj. 45 minuta)
       Osmosatne vrijednosti                                  75 % vrijednosti (tj. 6 sati)
       Najviša dnevna osmosatna srednja vrijednost            75 % pomičnih osmosatnih prosjeka izračunanih na temelju satnih
                                                              podataka (tj. 18 osmosatnih prosjeka na dan)
       24-satne vrijednosti                                   75 % satnih prosjeka (tj. barem 18 satnih vrijednosti)
       Godišnja srednja vrijednost                            90 % (1) satnih vrijednosti ili (ako ta vrijednost nije dostupna) 24-
                                                              satnih vrijednosti tijekom godine
       (1) Zahtjevi za izračunavanje godišnje srednje vrijednosti ne uključuju gubitke podataka zbog redovnog umjeravanja ili redovnog
           održavanja mjernih uređaja.
    B. Granične vrijednosti
                                                                                Datum do kojeg treba
               Vrijeme
                                        Granična vrijednost                        Granica tolerancije                postići graničnu
            usrednjavanja
                                                                                vrijednost
       Sumporov dioksid
       Jedan sat              350 μg/m3, ne smije se prekora         150 μg/m3 (43 %)                                      — (1 )
                              čiti više od 24 puta u kalendar
                              skoj godini
       Jedan dan              125 μg/m3, ne smije se prekora         Nema                                                  — (1 )
                              čiti više od 3 puta u kalendarskoj
                              godini
       Dušikov dioksid
       Jedan sat              200 μg/m3, ne smije se prekora         50 % na datum 19. srpnja 1999., s              1. siječnja 2010.
                              čiti više od 18 puta u kalendar        tim da se 1. siječnja 2001. i svakih
                              skoj godini                             12 mjeseci nakon toga smanjuje za
                                                                      jednake godišnje postotke, kako bi se
                                                                      do 1. siječnja 2010. dostiglo 0 %
       Kalendarska            40 μg/m3                                50 % na datum 19. srpnja 1999., s              1. siječnja 2010.
       godina                                                         tim da se 1. siječnja 2001. i svakih
                                                                      12 mjeseci nakon toga smanjuje za
                                                                      jednake godišnje postotke, kako bi se
                                                                      do 1. siječnja 2010. dostiglo 0 %
       Benzen
       Kalendarska            5 μg/m3                                 5 μg/m3 (100 %) na datum                       1. siječnja 2010.
       godina                                                         13. prosinca 2000., s tim da se 1. sije
                                                                      čnja 2006. i svakih 12 mjeseci nakon
                                                                      toga smanjuje za 1 μg/m3, kako bi se
                                                                      do 1. siječnja 2010. dostiglo 0 %
       Ugljikov monoksid
       najviša dnevna         10 μg/m3                                60 %                                                  — (1 )
       osmosatna
       srednja vrijed
       nost (2)
 ---pagebreak--- 15/Sv. 29      HR                                         Službeni list Europske unije                                                           199
                                                                                Datum do kojeg treba
                  Vrijeme
                                           Granična vrijednost                          Granica tolerancije                 postići graničnu
               usrednjavanja
                                                                                vrijednost
          Olovo
          Kalendarska             0,5 μg/m (3)                              100 %                                                 — (3 )
          godina
          PM10
          Jedan dan               50 μg/m3, ne smije se prekoračiti         50 %                                                  — (1 )
                                  više od 35 puta u kalendarskoj
                                  godini
          Kalendarska             40 μg/m3                                  20 %                                                  — (1 )
          godina
          (1) Već na snazi od 1. siječnja 2005.
          (2) Najviša dnevna osmosatna srednja vrijednost koncentracije odabrat će se ispitivanjem pomičnih osmosatnih prosjeka izračunanih
              na temelju satnih podataka i ažuriranih svakog sata. Svaki tako izračunani osmosatni prosjek pripada danu u kojem se završava, tj.
              prvo razdoblje izračunavanja za bilo koji dan je razdoblje od 17:00 prethodnog dana do 01:00 tog dana; posljednje razdoblje
              izračunavanja za bilo koji dan je razdoblje od 16:00 do 24:00 tog dana.
          ( ) Već na snazi od 1. siječnja 2005. Graničnu vrijednost treba dostići do 1. siječnja 2010. samo u neposrednoj blizini posebnih
           3
              industrijskih izvora koji su smješteni na mjestima koja su onečišćena radi desetljeća industrijskih aktivnosti. U takvim će
              slučajevima granična vrijednost do 1. siječnja 2010. iznositi 1,0 μg/m3. Područje u kojem se primjenjuju više granične vrijednosti
              ne smije biti udaljeno više od 1 000 m od takvih specifičnih izvora.
 ---pagebreak--- 200         HR                                      Službeni list Europske unije                                         15/Sv. 29
                                                             PRILOG XII.
                                      PRAG OBAVJEŠĆIVANJA I PRAG UPOZORENJA
    A. Pragovi upozorenja za onečišćujuće tvari osim prizemnog ozona
       Mora se mjeriti tijekom tri uzastopna sata na mjestima koja su reprezentativna za kvalitetu zraka na najmanje
       100 km2 ili na čitavoj zoni ili aglomeraciji, ovisno o tome što je od toga manje.
                               Onečišćujuća tvar                                                   Prag upozorenja
       Sumporov dioksid                                                                              500 μg/m3
       Dušikov dioksid                                                                               400 μg/m3
    B. Prag obavješćivanja i prag upozorenja za prizemni ozon
                          Svrha                             Vrijeme usrednjavanja                                  Prag
       Obavješćivanje                                                 1 sat                                    180 μg/m3
       Upozorenje                                                   1 sat (1)                                  240 μg/m3
       (1) Za primjenu članka 24. prekoračenje praga treba mjeriti ili predviđati tijekom tri uzastopna sata.
 ---pagebreak--- 15/Sv. 29        HR                                  Službeni list Europske unije                      201
                                                            PRILOG XIII.
                                             KRITIČNE RAZINE ZA ZAŠTITU VEGETACIJE
                    Vrijeme usrednjavanja                   Kritična razina        Granica tolerancije
          Sumporov dioksid
          Kalendarska godina i zima (1. listopada             20 μg/m3                   Nema
          do 31. ožujka)
          Dušikovi oksidi
          Kalendarska godina                               30 μg/m3 NOx                  Nema
 ---pagebreak--- 202          HR                                        Službeni list Europske unije                                                      15/Sv. 29
                                                                 PRILOG XIV.
    CILJNO SMANJENJE IZLOŽENOSTI NA NACIONALNOJ RAZINI, CILJNA VRIJEDNOST I GRANIČNA
                                                          VRIJEDNOST ZA PM2,5
    A. Pokazatelj prosječne izloženosti
        Pokazatelj prosječne izloženosti izražen u μg/m3 (PPI) temelji se na mjerenjima s gradskih pozadinskih lokacija u
        zonama i aglomeracijama na čitavom državnom području države članice. Treba ga procijeniti kao prosjek srednjih
        vrijednosti godišnjih koncentracija u tri uzastopne godine, na svim točkama uzorkovanja koje su postavljene u skladu
        s odjeljkom B Priloga V. PPI za referentnu godinu 2010. jednak je srednjoj vrijednosti koncentracije za 2008., 2009. i
        2010. godinu.
        Ipak, ako nisu dostupni podaci za 2008., države članice mogu koristiti srednju vrijednost koncentracija za godine
        2009. i 2010. ili srednju vrijednost koncentracije za godine 2009., 2010. i 2011. Države članice koje koriste ovu
        mogućnost o svojoj odluci obavješćuju Komisiju do 11. rujna 2008.
        PPI za 2020. godinu jednak je prosjeku srednjih vrijednosti koncentracija u tri uzastopne godine na svim tim
        točkama uzorkovanja za 2018., 2019. i 2020. godinu. PPI se koristi kako bi se provjerilo je li ostvareno ciljano
        smanjenje izloženosti na nacionalnoj razini.
        PPI za 2015. godinu jednak je prosjeku srednjih vrijednosti koncentracija u tri uzastopne godine na svim tim
        točkama uzorkovanja za 2013., 2014. i 2015. godinu. PPI se koristi kako bi se provjerilo je li ostvarena zahtijevana
        razina izloženosti.
    B. Ciljno smanjenje izloženosti na nacionalnoj razini
                                                                                Godina do koje treba ostvariti
                         Ciljno smanjenje izloženosti u odnosu na PPI za 2010. godinu
                                                                                ciljano smanjenje izloženosti
        Početna koncentracija u μg/m3                      Ciljano smanjenje u postotku                                 2020.
        < 8,5 = 8,5                                        0%
        > 8,5 — < 13                                       10 %
        = 13 — < 18                                        15 %
        = 18 — < 22                                        20 %
        ≥ 22                                               Sve odgovarajuće mjere za dostizanje
                                                           18 μg/m3
        Ako je PPI u referentnoj godini 8,5 μg/m3 ili manji, ciljano smanjenje izloženosti je nula. Ciljano smanjenje je nula i u
        slučajevima kada PPI dostigne razinu od 8,5 μg/m3 bilo kada u razdoblju od 2010. do 2020. godine i zadrži se na toj
        razini ili ispod te razine.
    C. Zahtijevana razina izloženosti
                           Zahtijevana razina izloženosti                           Godina do koje treba postići zahtijevanu razinu
                                    20 μg/m3                                                            2015.
    D. Ciljna vrijednost
                                                                                Datum do kojeg treba postići ciljnu
                    Vrijeme usrednjavanja                         Ciljna vrijednost
                                                                                vrijednost
        Kalendarska godina                            25 μg/m3                                   1. siječnja 2010.
 ---pagebreak--- 15/Sv. 29         HR                                        Službeni list Europske unije                                                         203
          E. Granična vrijednost
                                                                                Datum do kojeg treba postići
                  Vrijeme usrednjavanja           Granična vrijednost                  Granica tolerancije
                                                                                graničnu vrijednost
             1. STUPANJ
             Kalendarska godina               25 μg/m3                       20 % na datum 11. lipnja 2008.,         1. siječnja 2015.
                                                                             s tim da se sljedećeg 1. siječnja i
                                                                             svakih 12 mjeseci nakon toga,
                                                                             smanjuje za jednake godišnje
                                                                             postotke, kako bi se do 1. siječnja
                                                                             2015. dostiglo 0 %
             2. STUPANJ (1)
             Kalendarska godina               20 μg/m3                                                               1. siječnja 2020.
             (1) 2. stupanj – indikativna granična vrijednost koju Komisija treba preispitati do 2013. godine s obzirom na daljnje informacije o
                 učincima na zdravlje i okoliš, o tehničkoj izvedivosti i iskustvima s graničnom vrijednosti u državama članicama.
 ---pagebreak--- 204         HR                                     Službeni list Europske unije                                          15/Sv. 29
                                                              PRILOG XV.
       Informacije koje treba uključiti u lokalne, regionalne ili nacionalne planove za poboljšanje kvalitete zraka
    A.   Informacije koje treba dostaviti na temelju članka 23. (planovi za kvalitetu zraka)
    1.   Lokaliziranje prekomjernog onečišćenja
         (a) regija;
         (b) grad (karta);
         (c) mjerna postaja (karta, geografske koordinate).
    2.   Opće informacije
         (a) vrsta zone (grad, industrijsko ili ruralno područje);
         (b) procjena veličine onečišćenog područja (km2) i broja stanovnika izloženih onečišćenju;
         (c) korisni klimatski podaci;
         (d) relevantni topografski podaci;
         (e) dovoljno informacija o vrsti ciljeva u zoni koje zahtijevaju zaštitu.
    3.   Odgovorna tijela
         Imena i adrese osoba koje su odgovorne za razvoj i provedbu planova za poboljšanje.
    4.   Priroda i procjena onečišćenja
         (a) koncentracije koje su zabilježene tijekom prethodnih godina (prije provedbe mjera za poboljšanje);
         (b) koncentracije koje su izmjerene od početka provedbe projekta;
         (c) tehnike koje su korištene za procjenu.
    5.   Porijeklo onečišćenja
         (a) popis glavnih izvora emisije koji su odgovorni za onečišćenje (karta);
         (b) ukupna količina emisija iz tih izvora (tone/godina);
         (c) informacije o onečišćenju koje je došlo iz drugih regija.
    6.   Analiza situacije
         (a) pojedinosti o faktorima koji su odgovorni za prekoračenje (npr. promet, uključujući i prekogranični promet,
               nastajanje sekundarnih onečišćujućih tvari u atmosferi);
         (b) pojedinosti o mogućim mjerama za poboljšanje kvalitete zraka.
    7.   Pojedinosti o mjerama ili projektima za poboljšanje koji su postojali prije 11. lipnja 2008., tj.:
         (a) lokalne, regionalne, nacionalne, međunarodne mjere;
         (b) zabilježeni učinci tih mjera.
 ---pagebreak--- 15/Sv. 29          HR                                          Službeni list Europske unije                                                      205
          8.    Pojedinosti o mjerama ili projektima usvojenima s ciljem smanjenja onečišćenja, nakon stupanja na snagu ove Direktive:
                (a) popis i opis svih mjera navedenih u projektu;
                (b) vremenski plan provedbe;
                (c) procjena planiranog poboljšanja kvalitete zraka i očekivanog vremena potrebnog za postizanje tih ciljeva.
          9.    Pojedinosti o dugoročno planiranim ili istraživanim mjerama ili projektima
          10. Popis publikacija, dokumenata, radova itd. koji su korišteni kao dopuna informacijama koje se traže na temelju ovog Priloga.
          B.    Informacije koje treba dostaviti na temelju članka 22. stavka 1.
          1.    Sve informacije kako su utvrđene u odjeljku A.
          2.    Informacije o statusu provedbe sljedećih Direktiva:
                1.    Direktiva Vijeća 70/220/EEZ od 20. ožujka 1970. o usklađivanju zakonodavstava država članica o mjerama
                      koje se poduzimaju protiv onečišćenja zraka emisijama iz motornih vozila (1);
                2.    Direktiva 94/63/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 1994. o kontroli emisija hlapivih organskih
                      spojeva (HOS-a) koje proizlaze iz skladištenja benzina i njegove distribucije od terminala do benzinskih
                      postaja (2);
                3.    Direktiva 2008/1/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2008. o integriranom sprečavanju i
                      kontroli onečišćenja (3);
                4.    Direktiva 97/68/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 1997. o usklađivanju zakonodavstava
                      država članica u odnosu na mjere protiv emisije plinovitih i krutih onečišćujućih tvari iz motora s unutarnjim
                      izgaranjem koji se ugrađuju u izvan cestovne pokretne strojeve (4);
                5.    Direktiva 98/70/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 1998. o kvaliteti benzinskih i dizelskih
                      goriva (5);
                6.    Direktiva Vijeća 1999/13/EZ od 11. ožujka 1999. o ograničavanju emisija hlapivih organskih spojeva koji
                      nastaju upotrebom organskih otapala u određenim djelatnostima i postrojenjima (6);
                7.    Direktiva Vijeća 1999/32/EZ od 26. travnja 1999. o smanjenju sadržaja sumpora u nekim tekućim
                      gorivima (7);
                8.    Direktiva 2000/76/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 4. prosinca 2000. o spaljivanju otpada (8);
                9.    Direktiva 2001/80/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2001. o ograničavanju emisija određenih
                      onečišćujućih tvari u zrak iz velikih uređaja za loženje;
                10. Direktiva 2001/81/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2001. o nacionalnim emisijskim
                      kvotama za određene onečišćujuće tvari u atmosferi;
          (1) SL L 76, 6.4.1970., str. 1. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom 2006/96/EZ (SL L 363, 20.12.2006., str. 81.).
          (2) SL L 365, 31.12.1994., str. 24. Direktiva kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1882/2003 (SL L 284, 31.10.2003., str. 1.).
          (3) SL L 24, 29.1.2008., str. 8.
          (4) SL L 59, 27.2.1998., str. 1. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom 2006/105/EZ.
          (5) SL L 350, 28.12.1998., str. 58. Direktiva kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1882/2003.
          (6) SL L 85, 29.3.1999., str. 1. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom 2004/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 143,
              30.4.2004., str. 87.).
          ( ) SL L 121, 11.5.1999., str. 13. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom 2005/33/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 191,
           7
              22.7.2005., str. 59.).
          (8) SL L 332, 28.12.2000., str. 91.
 ---pagebreak--- 206            HR                                      Službeni list Europske unije                                                      15/Sv. 29
           11. Direktiva 2004/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o ograničavanju emisija hlapivih
                  organskih spojeva nastalih upotrebom organskih otapala u nekim bojama i lakovima i proizvodima za bojenje
                  vozila (1);
           12. Direktiva 2005/33/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. srpnja 2005. o izmjeni Direktive 1999/32/EZ o
                  sadržaju sumpora u brodskim gorivima (2);
           13. Direktiva 2005/55/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 28. rujna 2005. o približavanju zakonodavstava
                  država članica o mjerama koje treba poduzeti za smanjenje emisije plinovitih onečišćujućih tvari i lebdećih
                  čestica iz motora s kompresijskim paljenjem koji se koriste u vozilima, te emisije plinovitih onečišćujućih tvari
                  iz motora s pozitivnim paljenjem, koji za gorivo koriste prirodni plin ili ukapljeni naftni plin za upotrebu u
                  vozilima (3);
           14. Direktiva 2006/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2006. o energetskoj učinkovitosti u krajnjoj
                  potrošnji i energetskim uslugama (4).
    3.     Informacije o svim mjerama za smanjenje onečišćenja zraka čija je provedba razmatrana na odgovarajućoj lokalnoj,
           regionalnoj ili nacionalnoj razini, u vezi s postizanjem ciljeva kvalitete zraka, uključujući:
           (a) smanjenje emisija iz nepokretnih izvora, tako da se osigura da mali i srednje veliki nepokretni uređaji za loženje
                 (uključujući i biomasu) budu opremljeni opremom za kontrolu emisije, ili zamijenjeni;
           (b) smanjenje emisija iz vozila, obnavljanjem opreme za kontrolu emisija. Potrebno je razmotriti uvođenje ekonom
                 skih poticaja za ubrzavanje prilagođavanja vozila.
           (c) u skladu s priručnikom o javnoj nabavi u zaštiti okoliša, javna tijela nabavljaju cestovna vozila, gorivo i opremu
                 za loženje za smanjenje emisija, što uključuje i nabavu:
                 — novih vozila, uključujući vozila s manjom emisijom,
                 — čišćih prijevoznih sredstava,
                 — nepokretnih uređaja za loženje s niskom emisijom,
                 — goriva za nepokretne i pokretne izvore s niskom emisijom,
           (d) mjere za ograničavanje emisija iz prometa, kroz planiranje i upravljanje prometom (uključujući i cijene za
                 zakrčenost prometa, različite cijene za parkiranje ili druge ekonomske poticaje; uspostavljanje zona s niskom
                 emisijom);
           (e) mjere za poticanje prelaska na vrste prijevoza koje manje onečišćuju;
           (f)   osiguranje da se goriva s niskom emisijom koriste u malim, srednjim i velikim nepokretnim izvorima, te u
                 pokretnim izvorima;
           (g) mjere za smanjenje onečišćenja zraka korištenjem sustava dozvola iz Direktive 2008/1/EZ, nacionalnih planova
                 iz Direktive 2001/80/EZ i korištenjem ekonomskih instrumenata kao što su porezi, davanja ili trgovanje
                 emisijama,
           (h) gdje je prikladno, mjere za zaštitu zdravlja djece ili ostalih osjetljivih skupina.
    (1) SL  L  143, 30.4.2004., str. 87.
    (2) SL  L  191, 22.7.2005., str. 59.
    (3) SL  L  275, 20.10.2005., str. 1. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ) br. 715/2007 (SL L 171, 29.6.2007., str. 1.).
    (4) SL  L  114, 27.4.2006., str. 64.
 ---pagebreak--- 15/Sv. 29         HR                                    Službeni list Europske unije                                                 207
                                                                  PRILOG XVI.
                                                       OBAVJEŠĆIVANJE JAVNOSTI
          1. Države članice osiguravaju da ažurirane informacije o koncentracijama onečišćujućih tvari u zraku koje su obuhva
             ćene ovom Direktivom budu redovno dostupne javnosti.
          2. Koncentracije u zraku izražene su kao prosječne vrijednosti s obzirom na odgovarajuće vrijeme usrednjavanja, kako je
             navedeno u Prilogu VII. i prilozima XI. do XIV. Informacije uključuju sve razine koje prekoračuju ciljeve kvalitete
             zraka, uključujući i granične vrijednosti, ciljne vrijednosti, pragove upozorenja, pragove obavješćivanja ili dugoročne
             ciljeve za onečišćujuće tvari koji su uređeni propisima. Također uključuju i kratku procjenu ciljeva kvalitete zraka i
             odgovarajuće informacije o učincima na zdravlje ili, gdje je prikladno, vegetaciju.
          3. Informacije o koncentracijama sumporova dioksida, dušikova dioksida, lebdećih čestica (barem PM10), prizemnog
             ozona i ugljikova monoksida u zraku, ažuriraju se najmanje jednom dnevno, a kad god je to moguće i svaki sat.
             Informacije o koncentracijama olova i benzena u zraku, izražene kao prosječne vrijednosti za posljednjih 12 mjeseci,
             ažuriraju se svaka tri mjeseca, a kad god je to moguće, i svaki mjesec.
          4. Države članice osiguravaju da javnost dobije pravovremene informacije o svim trenutačnim ili predviđenim preko
             račenjima pragova upozorenja i pragova obavješćivanja. Dostavljene pojedinosti obuhvaćaju sljedeće:
             (a) informacije o zabilježenom prekoračenju/prekoračenjima:
                   — mjesto ili područje prekoračenja,
                   — vrsta praga koji je prekoračen (prag obavješćivanja ili prag upozorenja),
                   — vrijeme početka i trajanje prekoračenja,
                   — najviša jednosatna koncentracija i, u slučaju prizemnog ozona, najviša osmosatna srednja vrijednost koncen
                       tracije;
             (b) prognozu za sljedeće poslijepodne/dan (dane):
                   — geografsko područje na kojem se očekuje prekoračenje praga obavješćivanja i/ili praga upozorenja,
                   — očekivane promjene u onečišćenju (poboljšanje, stabilizacija ili pogoršanje), zajedno s razlozima za takve
                       promjene;
             (c) informacije o predmetnom stanovništvu, mogućim učincima na zdravlje i preporučenom ponašanju:
                   — informacije o grupama stanovništva koje su ugrožene,
                   — opis mogućih simptoma,
                   — preporučene mjere predostrožnosti koje predmetno stanovništvo treba poduzeti,
                   — gdje pronaći dodatne informacije;
             (d) informacije o preventivnim postupcima za smanjenje onečišćenja i/ili izloženosti onečišćenju: navođenje sektora
                   s glavnim izvorima onečišćenja; preporuke za postupke za smanjenje emisija;
             (e) u slučaju predviđenih prekoračenja, država članica poduzima korake kako bi osigurala da se takve pojedinosti
                   dostave u što većem opsegu.
 ---pagebreak--- 208          HR                                    Službeni list Europske unije                                                15/Sv. 29
                                                            PRILOG XVII.
                                                   KORELACIJSKA TABLICA
          Ova Direktiva         Direktiva 96/62/EZ       Direktiva 1999/30/EZ    Direktiva 2000/69/EZ   Direktiva 2002/3/EZ
    članak 1.                članak 1.                 članak 1.               članak 1.              članak 1.
    članak 2. stavci 1.      članak 2. stavci 1.
                                                                   —                       —                      —
    do 5.                    do 5.
    članak 2. stavci 6. i 7.            —                          —                       —                      —
    članak 2. stavak 8.      članak 2. stavak 8.       članak 2. stavak 7.                 —                      —
    članak 2. stavak 9.      članak 2. stavak 6.                   —                       —          članak 2. stavak 9.
    članak 2. stavak 10.     članak 2. stavak 7.       članak 2. stavak 6.                 —          članak 2. stavak 11.
    članak 2. stavak 11.                —                          —                       —          članak 2. stavak 12.
    članak 2. stavci 12.                               članak 2. stavci 13.    članak 2. točke (a)
                                        —                                                                         —
    i 13.                                              i 14.                   i (b)
    članak 2. stavak 14.                —                          —                       —          članak 2. stavak 10.
    članak 2. stavci 15.     članak 2. stavci 9.       članak 2. stavci 8.                            članak 2. stavci 7. i 8.
                                                                                —
    i 16.                    i 10.                     i 9.
    članak 2. stavci 17.                               članak 2. stavci 11.
                                        —                                                  —                      —
    i 18.                                              i 12.
    članak 2. stavci 19.,
                                        —                          —                       —                      —
    20., 21., 22. i 23.
    članak 2. stavak 24.                —              članak 2. stavak 10.                —                      —
    članak 2. stavci 25.     članak 6. stavak 5.
                                                                   —                       —                      —
    i 26.
    članak 2. stavak 27.                —                          —                       —          članak 2. stavak 13.
    članak 2. stavak 28.                —                          —                       —          članak 2. stavak 3.
    članak 3., osim stavka   članak 3.
                                                                   —                       —                      —
    1. točke (f)
    članak 3. stavak 1.
                                        —                          —                       —                      —
    točka (f)
    članak 4.                članak 2. stavci 9.
                             i 10., članak 6.                      —                       —                      —
                             stavak 1.
    članak 5.                           —              članak 7. stavak 1.     članak 5. stavak 1.                —
    članak 6. stavci 1.      članak 6. stavci 1.
                                                                   —                       —                      —
    do 4.                    do 4.
    članak 6. stavak 5.                 —                          —                       —                      —
    članak 7.                                          članak 7. stavci 2. i   članak 5. stavci 2. i
                                        —                                                                         —
                                                       3. s izmjenama          3. s izmjenama
    članak 8.                           —              članak 7. stavak 5.     članak 5. stavak 5.                —
    članak 9.                                                                                članak 9. stavak 1.
                                        —                          —                       —
                                                                                prvi i drugi podstavak
    članak 10.                                                                                članak 9. stavci 1. do
                                        —                          —                       —
                                                                                3. s izmjenama
    članak 11. stavak 1.                —                          —                       —          članak 9. stavak 4.
    članak 11. stavak 2.                —                          —                       —                      —
    članak 12.               članak 9.                             —                       —                      —
    članak 13. stavak 1.                               članak   3. stavak 1.,  članak 3. stavak 1. i
                                                       članak   4. stavak 1.,  članak 4.
                                        —                                                                         —
                                                       članak   5. stavak 1. i
                                                       članak   6.
 ---pagebreak--- 15/Sv. 29           HR                               Službeni list Europske unije                                              209
                Ova Direktiva     Direktiva 96/62/EZ      Direktiva 1999/30/EZ   Direktiva 2000/69/EZ   Direktiva 2002/3/EZ
          članak 13. stavak 2.                           članak 3. stavak 2. i
                                          —                                                 —                     —
                                                         članak 4. stavak 2.
          članak 13. stavak 3.            —              članak 5. stavak 5.                —                     —
          članak 14.                                     članak 3. stavak 1. i
                                          —              članak 4. stavak 1. s              —                     —
                                                         izmjenama
          članak 15.                      —                         —                       —                     —
          članak 16.                      —                         —                       —                     —
          članak 17. stavak 1.                                                                        članak 3. stavak 1. i
                                          —                         —                       —
                                                                                članak 4. stavak 1.
          članak 17. stavak 2.            —                         —                       —         članak 3. stavci 2. i 3.
          članak 17. stavak 3.            —                         —                       —         članak 4. stavak 2.
          članak 18.                      —                         —                       —         Članak 5.
          članak 19.           članak 10. s izmje       članak 8. stavak 3.                          članak 6. s izmjenama
                                                                                —
                               nama
          članak 20.                                     članak 3. stavak 4. i
                                          —              članak 5. stavak 4. s              —                     —
                                                         izmjenama
          članak 21.                      —                         —                       —                     —
          članak 22.                      —                         —                       —                     —
          članak 23.           članak 8. stavci 1. do
                                                                    —                       —                     —
                               4. s izmjenama
          članak 24.           članak 7. stavak 3. s                                                  članak 7. s izmjenama
                                                                    —                       —
                               izmjenama
          članak 25.           članak 8. stavak 5. s                                                  članak 8. s izmjenama
                                                                    —                       —
                               izmjenama
          članak 26.                                     članak 8. s izmje     članak 7. s izmje    članak 6. s izmjenama
                                          —
                                                         nama                   nama
          članak 27.           članak 11. s izmje       članak 5. stavak 2.                          članak 10. s izmje
                                                                                —
                               nama                      drugi podstavak                              nama
          članak 28. stavak 1. članak 12. stavak 1. s
                                                                    —                       —                     —
                               izmjenama
          članak 28. stavak 2. članak 11. s izmje
                                                                    —                       —                     —
                               nama
          članak 28. stavak 3.            —                         —                       —                     —
          članak 28. stavak 4.                           Prilog IX. s izmje
                                          —                                                 —                     —
                                                         nama
          članak 29.           članak 12. stavak 2.                 —                       —                     —
          članak 30.                      —              članak 11.             članak 9.             članak 14.
          članak 31.                      —                         —                       —                     —
          članak 32.                      —                         —                       —                     —
          članak 33.           članak 13.                članak 12.             članak 10.            članak 15.
          članak 34.           članak 14.                članak 13.             članak 11.            članak 17.
          članak 35.           članak 15.                članak 14.             članak 12.            članak 18.
          Prilog I.                                      Prilog VIII. s izmje  Prilog VI.            Prilog VII.
                                          —
                                                         nama
          Prilog II.                      —              Prilog V. s izmjenama  Prilog III.                       —
          Prilog III.                     —              Prilog VI.             Prilog IV.                        —
 ---pagebreak--- 210         HR                                  Službeni list Europske unije                                               15/Sv. 29
          Ova Direktiva      Direktiva 96/62/EZ      Direktiva 1999/30/EZ     Direktiva 2000/69/EZ   Direktiva 2002/3/EZ
    Prilog IV.                        —                        —                        —                      —
    Prilog V.                                       Prilog VII. s izmje     Prilog V.
                                      —                                                                        —
                                                    nama
    Prilog VI.                                      Prilog IX. s izmje      Prilog VII.           Prilog VIII.
                                      —
                                                    nama
    Prilog VII.                                                                                Prilog I., Prilog III.
                                      —                        —                        —
                                                                                odjeljak II.
    Prilog VIII.                      —                        —                        —          Prilog IV.
    Prilog IX.                        —                        —                        —          Prilog V.
    Prilog X.                         —                        —                        —          Prilog VI.
    Prilog XI.                                      Prilog I. odjeljak I.,   Prilog I., Prilog II.
                                                    Prilog II. odjeljak I. i
                                      —             Prilog III. (s izmje                                      —
                                                    nama); Prilog IV.
                                                    (nepromijenjen)
    Prilog XII.                                     Prilog I. odjeljak II.,                        Prilog II., odjeljak I.
                                      —                                                 —
                                                    Prilog II. odjeljak II.
    Prilog XIII.                                    Prilog I. odjeljak I.,
                                      —                                                 —                      —
                                                    Prilog II. odjeljak I.
    Prilog XIV.                       —                        —                        —                      —
    Prilog XV. odjeljak A. Prilog IV.                          —                        —                      —
    Prilog XV. odjeljak B.            —                        —                        —                      —
    Prilog XVI.                       —             članak 8.                članak 7.             članak 6. s izmjenama
 ---pagebreak--- 15/Sv. 29          HR                               Službeni list Europske unije                                        211
                                                        IZJAVA KOMISIJE
          Komisija je upoznata s tekstom koji su usvojili Vijeće i Europski parlament za Direktivu o kvaliteti zraka i
          čišćem zraku za Europu. Komisija je upoznata posebno s važnošću koju Europski parlament i države članice
          u članku 22. stavku 4. i uvodnoj izjavi 16. pridaju mjerama za smanjenje emisija onečišćujućih tvari na
          izvoru.
          Komisija prepoznaje potrebu za smanjenjem emisija štetnih onečišćujućih tvari u zraku ako se u postizanju
          ciljeva utvrđenog u Šestom programu djelovanja za okoliš želi postići značajan napredak. U priopćenju
          Komisije o tematskoj strategiji o onečišćenju zraka usvojene su brojne moguće mjere Zajednice. Od usva
          janja strategije postignut je značajan napredak u tim i drugim mjerama:
          — Vijeće i Parlament su već donijeli novo zakonodavstvo kojim se ograničavaju emisije ispušnih plinova iz
               lakih vozila,
          — Komisija je usvojila prijedlog za novo zakonodavstvo kako bi poboljšala učinkovitost zakonodavstva
               Komisije o industrijskim emisijama, uključujući intenzivna poljoprivredna postrojenja, i mjere za rješa
               vanje manjih industrijskih uređaja za loženje,
          — Komisija je usvojila prijedlog za novo zakonodavstvo kojim se ograničava emisija ispušnih plinova iz
               motora ugrađenih u teška vozila,
          — Komisija za 2008. predviđa nove zakonodavne prijedloge kojima bi se:
               — dodatno smanjile dozvoljene nacionalne emisije glavnih onečišćujućih tvari u državama članicama,
               — smanjile emisije povezane s opskrbom vozila gorivom na benzinskim stanicama,
               — riješilo pitanje sadržaja sumpora u gorivima, uključujući i brodska goriva,
          — trenutačno se provode pripremne aktivnosti kako bi se ispitala mogućnost:
               — poboljšanja u eko-konstrukciji i smanjenju emisija iz kotlovnica u domaćinstvima i grijača vode,
               — smanjenja sadržaja otapala u bojama, lakovima i proizvodima za bojenje vozila,
               — smanjenja emisija ispušnih plinova iz ne-cestovne mehanizacije, čime bi se maksimalno iskoristile
                   prednosti prijedloga Komisije o gorivu za ne-cestovna vozila sa smanjenim udjelom sumpora,
          — Komisija se također kod Međunarodne pomorske organizacije (IMO) nastavlja zauzimati za značajna
               smanjenja emisija iz brodova te se obvezala da će pripremiti prijedloge mjera za Zajednicu ako IMO ne
               dostavi dovoljno ambiciozne prijedloge, kako je predviđeno u 2008.
          Komisija se ipak obvezuje na ispunjavanje ciljeva iz inicijative za bolje pravno uređenje te na pripremu
          prijedloga koji se temelje na cjelovitoj procjeni učinaka i koristi. Radi toga, i u skladu s Ugovorom o
          osnivanju Europske zajednice, Komisija nastavlja ocjenjivati potrebu za upućivanjem novih zakonodavnih
          prijedloga, ali zadržava pravo da odluči je li, i kada bi bilo prikladno iznijeti takav prijedlog.
                                                      IZJAVA NIZOZEMSKE
          Nizozemska je uvijek podupirala razvoj ambicioznih i učinkovitih europskih politika o kvaliteti zraka pa će
          to nastaviti i u budućnosti. Stoga je zadovoljna s kompromisnim dogovorom koji su postigli Vijeće i
          Europski parlament te čestita Parlamentu, Komisiji i predsjedništvu na postignutim rezultatima. Nova
          Direktiva o kvaliteti okolnog zraka označava bitan napredak kako za okoliš tako i za javno zdravlje.
 ---pagebreak--- 212         HR                                Službeni list Europske unije                                          15/Sv. 29
    Kako je Nizozemska istaknula prilikom sastavljanja zajedničkog stajališta, kvaliteta zraka u njihovoj je zemlji
    pod jakim utjecajem prekograničnih događaja te će stoga imati ogromnu korist od učinkovitog europskog
    pristupa. Nizozemska se najviše zalagala da Direktiva sadrži uravnoteženi paket europskih i nacionalnih
    mjera kao i realne vremenske okvire za postizanje ciljeva kvalitete zraka. Samo će na taj način države članice
    moći ostvariti postavljene ambiciozne ciljeve.
    Nizozemska je zadovoljna izjavom Komisije da će Komisija pravovremeno predstaviti mjere Zajednice.
    Pravovremeno usklađenje s normama kvalitete zraka u čitavoj EU ovisit će o dobroj europskoj politici
    rješavanja onečišćenja na izvoru. Nizozemska bi htjela ukazati posebno na nedostatak podataka o emisijama
    i koncentracijama lebdećih čestica (PM2,5) i s tim povezanim nesigurnostima. Nizozemska će dakako
    poduzeti sve kako bi ispunila ciljeve Direktive do zadanog datuma. Na temelju spoznaja koje su nam
    trenutačno dostupne, to će uglavnom biti izvedivo. Nizozemska vlada razvija program suradnje na području
    kvalitete zraka kako bi riješila pitanje mjesta na kojima se stalno prekoračuju emisijske kvote, da bi se i na
    tim mjestima mogle postići norme kvalitete zraka u zadanom roku.
    Nizozemska je zadovoljna što su Vijeće i Europski parlament na vrijeme završili drugo čitanje Direktive
    kako bi ona mogla proizvesti učinak početkom 2008. To je bitno za naš vlastiti nacionalni program, kao i
    za aktivnosti u zemljama koje nas okružuju. Nizozemska će naporno raditi kako bi osigurala da nacionalni
    program suradnje te sve lokalne i regionalne mjere budu dostatni.