title: Direktiva Komisije 2006/124/EZ od 5. prosinca 2006. o izmjeni Direktive Vijeća 92/33/EEZ o stavljanju na tržište reprodukcijskog sadnog materijala i presadnica povrća, izuzev sjemena, i Direktive Vijeća 2002/55/EZ o stavljanju na tržište sjemena povrća  Tekst značajan za EGP

text:
               03/Sv. 004

               HR

               Službeni list Europske unije

               208

         32006L0124

               L 339/12

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               05.12.2006.

      DIREKTIVA KOMISIJE 2006/124/EZ
   od 5. prosinca 2006.
   o izmjeni Direktive Vijeća 92/33/EEZ o stavljanju na tržište reprodukcijskog sadnog materijala i presadnica povrća, izuzev sjemena, i Direktive Vijeća 2002/55/EZ o stavljanju na tržište sjemena povrća
   (Tekst značajan za EGP)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 92/33/EEZ od 28. travnja 1992. o stavljanju na tržište reprodukcijskog sadnog materijala i presadnica povrća, izuzev sjemena (1), a posebno njezin članak 1. stavak 3.,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2002/55/EZ od 13. lipnja 2002. o stavljanju na tržište sjemena povrća (2), a posebno njezin članak 2. stavak 2. i članak 45.,
   budući da:

               (1)

               U Direktivu 2002/55/EZ nisu uključeni svi rodovi i vrste povrća obuhvaćeni Direktivom 92/33/EEZ. Primjereno je proširiti područje primjene Direktive 2002/55/EZ na način da obuhvaća iste rodove i vrste kao Direktiva 92/33/EEZ.

               (2)

               Direktive 2002/55/EZ i 92/33/EEZ ne obuhvaćaju Zea mays L. (kukuruz kokičar ili slatki kukuruz), biljku čiji je uzgoj vrlo raširen u određenim novim državama članicama. Primjereno je proširiti područje primjene obiju Direktiva na Zea mays L. Iako se kukuruz, uključujući kukuruz kokičar i slatki kukuruz, svrstava među žitarice u okviru prava zajedničke poljoprivredne politike, na sjeme za sjetvu slatkog kukuruza i kukuruza kokičara mora se primijeniti posebno pravo o plasmanu sjemena povrća.

               (3)

               S obzirom na razvoj znanstvenih spoznaja, pokazalo se je kako je određeni broj botaničkih naziva iz Direktiva 92/33/EEZ i 2002/55/EZ netočan ili upitne vjerodostojnosti. Te bi nazive trebalo uskladiti s uobičajenim, međunarodno prihvaćenim nazivima.

               (4)

               Direktive 92/33/EEZ i 2002/55/EZ trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

               (5)

               Mjere predviđene ovom Direktivom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za sjeme i reprodukcijski materijal u poljoprivredi, hortikulturi i šumarstvu,

         DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Rodovi i vrste navedeni u Prilogu II. Direktivi 92/33/EEZ zamjenjuju se onima iz Priloga ovoj Direktivi.
   Članak 2.
   Direktiva 2002/55/EZ mijenja se kako slijedi:

               1.

               Rodovi i vrste navedeni u članku 2. stavku 1. točki (b) zamjenjuju se onima iz Priloga ovoj Direktivi.

               2.

               Točka 3. podtočka (a) Priloga II. mijenja se kako slijedi:

                           (a)

                           Sljedeći se upisi dodaju abecednim redom:

                                          „Allium fistulosum

                                       97

                                       0,5

                                       65”

                                          „Allium sativum

                                       97

                                       0,5

                                       65”

                                          „Allium schoenoprasum

                                       97

                                       0,5

                                       65”

                                          „Rheum rhabarbarum

                                       97

                                       0,5

                                       70”

                                          „Zea mays

                                       98

                                       0,1

                                       85”;

                           (b)

                           „Brassica oleracea (ostale podvrste)” zamjenjuje se s „Brassica oleracea (osim cvjetače)”;

                           (c)

                           „Brassica pekinensis” zamjenjuje se s „Brassica rapa (kineski kupus)”;

                           (d)

                           „Brassica rapa” zamjenjuje se s „Brassica rapa (postrna repa)”;

                           (e)

                           „Lycopersicon lycopersicum” zamjenjuje se s „Lycopersicon esculentum”.

               3.

               Točka 2. Priloga III. mijenja se kako slijedi:

                           (a)

                           Sljedeći se upisi dodaju abecednim redom:

                                          „Allium fistulosum

                                       15”

                                          „Allium sativum

                                       20”

                                          „Allium schoenoprasum

                                       15”

                                          „Rheum rhabarbarum

                                       135”

                                          „Zea mays

                                       1 000”;

                           (b)

                           „Brassica pekinensis” briše se.

                           (c)

                           „Lycopersicon lycopersicum” zamjenjuje se s „Lycopersicon esculentum”.

         Članak 3.
   1.   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije 30. lipnja 2007. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba i korelacijsku tablicu između tih odredaba i ove Direktive.
   One te odredbe primjenjuju od 1. srpnja 2007. Međutim, mogu odgoditi primjenu tih odredbi do 31. prosinca 2009. u odnosu na službeno prihvaćanje sorti koje pripadaju vrstama Allium cepa L. (skupina aggregatum), Allium fistulosum L., Allium sativum L., Allium schoenoprasum L., Rheum rhabarbarum L. i Zea mays L.
   Kada države članice donose ove odredbe, te odredbe prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
   2.   Države članice dostavljaju Komisiji tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 4.
   Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Članak 5.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 5. prosinca 2006.

            Za Komisiju

         Markos KYPRIANOU

            Član Komisije

      (1)  SL L 157, 10.6.1992., str. 1. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Odlukom Komisije 2005/55/EZ (SL L 22, 26.1.2005., str. 17.).

      (2)  SL L 193, 20.7.2002., str. 33. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom 2004/117/EZ (SL L 14, 18.1.2005., str. 18.).
   PRILOG

                  „Allium cepa L.

                              —

                              skupina cepa

                  Luk

                              —

                              skupina aggregatum

                  Luk kozjak

                     Allium fistulosum L.

                  Luk zimski

                     Allium porrum L.

                  Poriluk

                     Allium sativum L.

                  Češnjak (bijeli luk)

                     Allium schoenoprasum L.

                  Luk vlasac

                     Anthriscus cerefolium (L.) Hoffm.

                  Krasuljica

                     Apium graveolens L.

                  Celer
                  Celer korjenaš

                     Asparagus officinalis L.

                  Šparoga

                     Beta vulgaris L.

                  Cikla uključujući i cheltenham repu
                  Blitva

                     Brassica oleracea L.

                  Kelj lisnati
                  Cvjetača
                  Brokule ili kalabrijske brokule
                  Kelj pupčar
                  Kelj
                  Bijeli kupus
                  Crveni kupus
                  Korabica

                     Brassica rapa L.

                  Kineski kupus
                  Postrna repa

                     Capsicum annuum L.

                  Čili paprike ili paprike

                     Cichorium endivia L.

                  Kudrava endivija
                  Endivija širokolisna

                     Cichorium intybus L.

                  Radič
                  Lisnati ili glavati radič
                  Cikorija

                     Citrullus lanatus (Thunb.) Matsum. et Nakai

                  Lubenica

                     Cucumis melo L.

                  Dinja

                     Cucumis sativus L.

                  Krastavac
                  Krastavac za konzerviranje

                     Cucurbita maxima Duchesne

                  Buča

                     Cucurbita pepo L.

                  Tikva ili tikvica

                     Cynara cardunculus L.

                  Artičoka
                  Karda

                     Daucus carota L.

                  Mrkva
                  Stočna mrkva

                     Foeniculum vulgare Mill.

                  Komorač

                     Lactuca sativa L.

                  Salata

                     Lycopersicon esculentum Mill.

                  Rajčica

                     Petroselinum crispum (Mill.) Nyman ex A. W. Hill

                  Peršin

                     Phaseolus coccineus L.

                  Grah punocvjetni

                     Phaseolus vulgaris L.

                  Grah mahunar niski
                  Grah mahunar visoki

                     Pisum sativum L. (partim)

                  Grašak naboranog sjemena
                  Grašak okruglog sjemena
                  Grašak šećerac

                     Raphanus sativus L.

                  Rotkvica
                  Rotkva

                     Rheum rhabarbarum L.

                  Rabarbara

                     Scorzonera hispanica L.

                  Crni korijen

                     Solanum melongena L.

                  Patlidžan

                     Spinacia oleracea L.

                  Špinat

                     Valerianella locusta (L.) Laterr.

                  Matovilac

                     Vicia faba L. (partim)

                  Bob

                     Zea mays L. (partim)

                  Slatki kukuruz
                  Kukuruz kokičar”


title: Direktiva Vijeća 2008/72/EZ od 15. srpnja 2008. o stavljanju na tržište reprodukcijskog sadnog materijala povrća, osim sjemena (Kodificirana verzija)  Tekst značajan za EGP

text:
               03/Sv. 54

               HR

               Službeni list Europske unije

               116

         32008L0072

               L 205/28

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         DIREKTIVA VIJEĆA 2008/72/EZ
   od 15. srpnja 2008.
   o stavljanju na tržište reprodukcijskog sadnog materijala povrća, osim sjemena
   (Tekst značajan za EGP)
   (Kodificirana verzija)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 37.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (1),
   budući da:

               (1)

               Direktiva Vijeća 92/33/EEZ od 28. travnja 1992. o stavljanju na tržište reprodukcijskog sadnog materijala povrća, osim sjemena (2) nekoliko je puta znatno izmijenjena (3). Radi jasnoće i racionalnosti, navedenu Direktivu treba kodificirati.

               (2)

               Proizvodnja povrća zauzima značajno mjesto u poljoprivredi Zajednice.

               (3)

               Zadovoljavajući rezultati pri uzgoju povrća u velikoj mjeri ovise o kakvoći i zdravstvenom stanju ne samo sjemena, koje je već pokriveno Direktivom Vijeća 2002/55/EZ od 13. lipnja 2002. o stavljanju na tržište sjemena povrća (4) već i o sadnom materijalu koji se upotrebljava za njegovo razmnožavanje.

               (4)

               Različiti tretman reprodukcijskog sadnog materijala povrća može dovesti do prepreka trgovini i tako sprečavati slobodno kretanje tih proizvoda u Zajednici.

               (5)

               Usklađeni uvjeti na razini Zajednice trebali bi osigurati da kupci u cijeloj Zajednici dobiju zdrav reprodukcijski sadni materijal povrća dobre kakvoće.

               (6)

               Ti usklađeni uvjeti, u mjeri u kojoj se odnose na zdravstveno stanje bilja, moraju biti u skladu s Direktivom Vijeća 2000/29/EZ o zaštitnim mjerama protiv unošenja u Zajednicu organizama štetnih za bilje ili biljne proizvode i protiv njihovog širenja unutar Zajednice (5).

               (7)

               Ne dovodeći u pitanje odredbe Direktive 2000/29/EZ, nije primjereno primjenjivati pravila Zajednice o stavljanju na tržište reprodukcijskog sadnog materijala povrća ako se pokaže da su ti proizvodi namijenjeni izvozu u treće zemlje, budući da se pravila koja se primjenjuju u tim zemljama mogu razlikovati od pravila sadržanih u ovoj Direktivi.

               (8)

               Određivanje zdravstvenog stanja bilja i standarda kakvoće za svaki rod i vrstu povrća zahtijeva dugotrajno i detaljno tehničko i znanstveno razmatranje. Za tu namjenu treba na odgovarajući način utvrditi postupak.

               (9)

               U prvom redu, dobavljači reprodukcijskog sadnog materijala povrća trebaju osigurati da njihovi proizvodi ispunjavaju uvjete utvrđene u ovoj Direktivi.

               (10)

               Nadležna tijela država članica trebaju pri provođenju kontrola i inspekcijskih pregleda osigurati da dobavljači ispunjavaju te uvjete.

               (11)

               Treba predvidjeti mjere nadzora Zajednice kako bi se osigurala jedinstvena primjena standarda utvrđenih u ovoj Direktivi u svim državama članicama.

               (12)

               U interesu je kupaca reprodukcijskog sadnog materijala povrća da su nazivi sorata poznati te da se čuva njihov identitet.

               (13)

               S tim ciljem treba, koliko je to moguće, predvidjeti primjenu pravila o sortnom aspektu koji je određen u vezi sa stavljanjem na tržište sjemena povrća.

               (14)

               Kako bi se osigurao identitet i uredno stavljanje na tržište reprodukcijskog sadnog materijala, treba utvrditi pravila Zajednice o odvajanju serija i označivanju. Oznake koje se upotrebljavaju trebaju obuhvaćati podatke potrebne za službeni nadzor i informiranje korisnika.

               (15)

               Treba utvrditi pravila kojima se u slučaju privremenih poteškoća u opskrbi omogućuje stavljanje na tržište reprodukcijskog sadnog materijala povrća podložno manje strogim zahtjevima od onih sadržanih u ovoj Direktivi.

               (16)

               Za rodove i vrste iz Priloga II. za koje će biti sastavljeni popisi, državama članicama treba zabraniti određivanja novih uvjeta ili ograničenja za stavljanje na tržište, osim onih koje su već predviđeni u ovoj Direktivi.

               (17)

               Treba predvidjeti mogućnost odobravanja stavljanja na tržište unutar Zajednice reprodukcijskog sadnog materijala povrća proizvedenih u trećim zemljama, pod uvjetom da pruža jednaka jamstva kao reprodukcijski sadni materijal povrća proizveden u Zajednici te je u skladu s pravilima Zajednice.

               (18)

               S ciljem usklađivanja tehničkih metoda pregleda koje se primjenjuju u državama članicama te kako bi se usporedio reprodukcijski sadni materijal povrća u Zajednici s onim koji se proizvodi u trećim zemljama, treba provesti usporedna ispitivanja kako bi se provjerila usklađenost navedenih proizvoda sa zahtjevima ove Direktive.

               (19)

               Mjere potrebne za provedbu ove Direktive trebaju se usvojiti u skladu s Odlukom Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji (6).

               (20)

               Ova Direktiva ne bi trebala dovoditi u pitanje obveze država članica koje se odnose na rokove za prenošenje u nacionalno pravo i primjenu navedenih Direktiva, određene u Prilogu III. dijelu B,

         DONIJELO JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   1.   Ova se Direktiva primjenjuje na stavljanje na tržište reprodukcijskog sadnog materijala povrća, osim sjemena, u Zajednici.
   2.   Članci od 2. do 20. i članak 23. primjenjuju se na rodove i vrste i njihove hibride navedene u Prilogu II.
   Ti se članci također primjenjuju na podloge i druge dijelove biljaka drugih rodova ili vrsta ili njihovih hibrida ako je ili mora na njih biti cijepljen materijal rodova ili vrsta ili njihovih hibrida.
   3.   Izmjene popisa rodova i vrsta u Prilogu II. usvajaju se u skladu s postupkom iz članka 21. stavka 3.
   Članak 2.
   Ova se Direktiva ne primjenjuje na reprodukcijski sadni materijal povrća namijenjen izvozu u treće zemlje ako je identificiran kao takav i čuvan dovoljno odvojeno, ne dovodeći u pitanje zdravstvena pravila utvrđena u Direktivi 2000/29/EZ.
   Provedbene mjere za prvi stavak, s posebnom uputom na identifikaciju i odvajanje, donose se u skladu s postupkom iz članka 21. stavka 2.
   Članak 3.
   Za potrebe ove Direktive primjenjuju se sljedeće definicije:

               (a)

               „reprodukcijski materijal” znači dijelovi biljke i sav biljni materijal, uključujući podloge, namijenjen razmnožavanju i proizvodnji povrća;

               (b)

               „sadni materijal” znači cijele biljke ili dijelovi biljaka, uključujući cijepljene dijelove kod cijepljenih biljaka, namijenjene sadnji za proizvodnju povrća;

               (c)

               „dobavljač” znači svaka fizička ili pravna osoba koja se profesionalno bavi barem jednom od navedenih aktivnosti u vezi s reprodukcijskim sadnim materijalom: razmnožavanje, proizvodnja, čuvanje i/ili tretiranje i stavljanje na tržište;

               (d)

               „stavljanje na tržište” znači držanje na raspolaganju ili na zalihama, prikazivanje ili nuđenje na prodaju, prodaja i/ili dostava drugoj osobi, u bilo kojem obliku, reprodukcijskog ili sadnog materijala;

               (e)

               „nadležno službeno tijelo” znači:

                           i.

                           jedino i središnje tijelo, koje je utemeljila ili imenovala država članica pod nadzorom nacionalne vlade te je nadležno za pitanja u pogledu kakvoće;

                           ii.

                           svako državno tijelo utemeljeno:

                                       —

                                       na nacionalnoj razini,

                                       —

                                       ili na regionalnoj razini pod nadzorom nacionalnih tijela u granicama utvrđenima nacionalnim zakonodavstvom dotične države članice.

                     Tijela iz točke i. i ii. mogu, u skladu s nacionalnim zakonodavstvom, povjeriti zadatke predviđene u ovoj Direktivi u njihovoj ovlasti i nadzoru svakoj pravnoj osobi, uređenoj javnim ili privatnim pravom, koja je prema svom službeno odobrenom statutu zadužena isključivo za posebne javne funkcije, pod uvjetom da takva osoba i njezini članovi nemaju osobni interes u ishodu mjera koje poduzimaju.
               Države članice osiguravaju tijesnu suradnju između tijela iz točke i. i tijela iz točke ii.
               Nadalje, u skladu s postupkom iz članka 21. stavka 2., druge pravne osobe utemeljene u ime bilo kojeg tijela iz točke i. i ii. i koje djeluju po ovlaštenju i pod nadzorom takvog tijela mogu biti odobrene, pod uvjetom da takva osoba nema osobni interes u ishodu mjere koje poduzima.
               Države članice obavješćuju Komisiju o svojim nadležnim službenim tijelima. Komisija prosljeđuje tu obavijest drugim državama članicama;

               (f)

               „službene mjere” znači mjere koje poduzima nadležno službeno tijelo;

               (g)

               „službeni inspekcijski pregled” znači inspekcijski pregled koji provodi nadležno službeno tijelo;

               (h)

               „službena izjava” znači izjava koju izdaje nadležno službeno tijelo ili koja se izdaje u okviru njegovih nadležnosti;

               (i)

               „serija” znači određeni broj jedinica jedne robe koja se prepoznaje po ujednačenosti sastava i po podrijetlu;

               (j)

               „laboratorij” znači osoba javnog ili privatnog prava koja vrši analizu i ispravnu dijagnostiku, čime proizvođaču omogućuje praćenje kakvoće proizvodnje.

         Članak 4.
   U skladu s postupkom iz članka 21. stavka 3., u Prilogu I. utvrđuje se plan za svaki rod i vrstu iz Priloga II. te za podloge drugih rodova i vrsta ako je materijal tog roda cijepljen ili se mora cijepiti na te podloge, s uputom na uvjete zdravstvenog stanja utvrđene u Direktivi 2000/29/EZ koji se primjenjuju na dotične rodove i/ili vrste te se utvrđuju:

               (a)

               uvjeti koje mora ispunjavati sadni materijal povrća, a posebno one koji se odnose na kakvoću i čistoću usjeva i, prema potrebi, sortne karakteristike. Ti se uvjeti dodaju Prilogu I. dijelu A;

               (b)

               uvjeti koje mora ispunjavati reprodukcijski materijal, a posebno one koje se odnose na primijenjeni sustav razmnožavanja, čistoću usjeva i, prema potrebi, sortne karakteristike. Ti su uvjeti određeni u Prilogu I. dijelu B.

         Članak 5.
   1.   Države članice osiguravaju da dobavljači poduzimaju sve potrebne mjere kako bi jamčili usklađenost sa standardima određenima ovom Direktivom u svim fazama proizvodnje i stavljanja na tržište reprodukcijskog sadnog materijala povrća.
   2.   Za potrebe primjene stavka 1. navedeni dobavljači sami ili preko ovlaštenog dobavljača ili službenog nadležnog tijela vrše provjere na temelju sljedećih načela:

               —

               utvrđivanje kritičnih točaka u njihovom proizvodnom postupku na temelju korištenih proizvodnih metoda,

               —

               utvrđivanje i provedba metoda praćenja i provjere kritičnih točaka iz prve alineje,

               —

               uzorkovanje za analizu u laboratoriju koji je ovlastilo nadležno službeno tijelo s ciljem provjere usklađenosti sa standardima utvrđenima u ovoj Direktivi;

               —

               vođenje pisane evidencije ili evidencije koju nije moguće izbrisati o podacima iz prve, druge i treće alineje, kao i evidencije o proizvodnji i stavljanju na tržište reprodukcijskog sadnog materijala koja mora biti na raspolaganju nadležnom službenom tijelu. Ti se dokumenti i evidencije čuvaju najmanje godinu dana.

         Međutim, dobavljači čija je aktivnost s time u vezi ograničena samo na distribuciju reprodukcijskog sadnog materijala povrća koji proizvedenog i pakiranog u prostoru koji nije njihov moraju voditi samo pismenu evidenciju ili evidenciju koju nije moguće izbrisati o kupovini ili prodaji i/ili dostavi tih proizvoda.
   Ovaj se stavak ne primjenjuje na dobavljače čija je aktivnost ograničena na dobavljanje malih količina reprodukcijskog sadnog materijala povrća neprofesionalnim krajnjim korisnicima.
   3.   Ako rezultati njihovih provjera ili dugi podaci na raspolaganju dobavljačima iz stavka 1. otkriju prisutnost jednog ili više štetnih organizama iz Direktive 2000/29/EZ ili, u količinama većih od uobičajeno dozvoljenih kako bi se ispunili standardi, onih navedenih u odgovarajućim planovima utvrđenima u skladu s člankom 4. ove Direktive, dobavljač o tome odmah obavješćuje nadležno službeno tijelo i provodi mjere koje ono odredi ili druge potrebne mjere kako bi se smanjila opasnost od širenja štetnih organizama. Dobavljač vodi evidenciju o svakoj pojavi štetnih organizama u njegovim prostorima te o svim mjerama koje je poduzeo u vezi s njima.
   4.   Detaljna pravila za primjenu drugog podstavka stavka 2. utvrđuju se u skladu s postupkom iz članka 21. stavka 2.
   Članak 6.
   1.   Nadležno službeno tijelo izdaje ovlaštenja dobavljačima nakon što se uvjerilo da njihove proizvodne metode i prostori udovoljavaju zahtjevima ove Direktive u pogledu naravi aktivnosti koje obavljaju. Ovlaštenje se mora obnoviti ako dobavljač odluči obavljati aktivnosti koje nisu aktivnosti za koje je dobio ovlaštenje.
   2.   Nadležno službeno tijelo izdaje ovlaštenja laboratorijima nakon što se uvjerilo da ti laboratoriji, njihove metode i objekti udovoljavaju zahtjevima ove Direktive koji se moraju odrediti u pogledu ispitivanja u skladu s postupkom iz članka 21. stavka 2. u vezi s aktivnostima ispitivanja koje provode. Ovlaštenje se mora obnoviti ako laboratorij odluči obavljati aktivnosti koje nisu aktivnosti za koje je dobio ovlaštenje.
   3.   Nadležno službeno tijelo poduzima potrebne mjere ako zahtjevima iz stavaka 1. i 2. više nije udovoljeno. S tim ciljem, ono posebno uzima u obzir zaključke provjera izvršenih u skladu s člankom 7.
   4.   Nadležno službeno tijelo redovito provodi ili se u okviru njegove nadležnosti redovito provodi nadzor i praćenje dobavljača, objekata i laboratorija te mu je u svakom trenutku omogućen slobodan pristup svim dijelovima objekata kako bi se osiguralo udovoljavanje zahtjevima ove Direktive. Provedbene mjere u vezi s s nadzorom i praćenjem usvajaju se, prema potrebi, u skladu s postupkom iz članka 21. stavka 2.
   Ako takav nadzor ili praćenje otkriju da nije udovoljeno zahtjevima ove Direktive, nadležno službeno tijelo poduzima odgovarajuće radnje.
   Članak 7.
   1.   Stručnjaci Komisije mogu, u suradnji s nadležnim službenim tijelima država članica, pregled na licu mjesta u mjeri u kojoj je to potrebno kako bi se osigurala jedinstvena primjena ove Direktive, a posebno kako bi se potvrdilo da dobavljači u praksi udovoljavaju zahtjevima ove Direktive. Država članica na čijem se državnom području vrši pregled pruža svu potrebnu pomoć stručnjacima pri obavljanju njihovih zadaća. Komisija obavješćuje države članice o rezultatima istraga.
   2.   Detaljna pravila za primjenu stavka 1. usvajaju se u skladu s postupkom iz članka 21. stavka 2.
   Članak 8.
   1.   Reprodukcijski sadni materijal povrća na tržište mogu stavljati samo ovlašteni dobavljači, pod uvjetom da udovoljavaju zahtjevima utvrđenima u planu iz članka 4.
   2.   Ne dovodeći u pitanje odredbe Direktive 2000/29/EZ, stavak 1. ne primjenjuje se na reprodukcijski sadni materijal povrća namijenjen:

               (a)

               pokusima ili znanstvenoj svrsi,

               (b)

               radu na selekciji, ili

               (b)

               mjerama čiji je cilj očuvanje genetske raznolikosti.

         3.   Detaljna pravila za primjenu točaka (a), (b) i (c) stavka 2. usvajaju se prema potrebi u skladu s postupkom iz članka 21. stavka 2.
   Članak 9.
   1.   Ne dovodeći u pitanje članak 2., reprodukcijski sadni materijal povrća koji pripada rodovima ili vrstama iz Priloga II. te koji je obuhvaćen Direktivom 2002/55/EZ ne stavlja se na tržište u Zajednici osim ako pripada sorti prihvaćenoj u skladu s tom Direktivom.
   2.   Ne dovodeći u pitanje članak 2. i stavak 3. ovog članka, reprodukcijski sadni materijal povrća koji pripada rodovima ili vrstama iz Priloga II., ali koji nije obuhvaćen Direktivom 2002/55/EZ ne stavlja se na tržište u Zajednici, osim ako pripada sorti prihvaćenoj u barem jednoj državi članici.
   Odredbe utvrđene u člancima 4. i 5. i članku 9. stavku 3. Direktive 2002/55/EZ primjenjuju se na uvjete za prihvaćanje.
   Članak 3. stavci 2. i 4. te članci 6., 7., 8., članak 9. stavci 1., 2. i 4. te članci od 10. do 15. te Direktive primjenjuju se mutatis mutandis na postupke i formalnosti za prihvaćanje i proizvodnju radi održavanja sorte.
   Rezultati neslužbenih testova i praktične informacije prikupljene u tijeku rasta mogu se uzeti u obzir u svim slučajevima.
   3.   Sorte koje su službeno prihvaćene u skladu sa stavkom 2. unose se u Zajedničku sortnu listu povrća iz članka 17. Direktive 2002/55/EZ. Članak 16. stavak 2. te članci 17., 18. i 19. te Direktive primjenjuju se mutatis mutandis.
   Članak 10.
   1.   Tijekom uzgoja ili odvajanja od roditeljskog materijala, reprodukcijski sadni materijal povrća drži se u odvojenim serijama.
   2.   Ako se reprodukcijski sadni materijal povrća različitog podrijetla drži zajedno ili se pomiješa tijekom pakiranja, skladištenja, prijevoza ili prilikom isporuke, dobavljač mora voditi evidenciju koja uključuje sljedeće podatke: sastav serije i podrijetlo njezinih pojedinačnih sastavnih dijelova.
   3.   Države članice osiguravaju udovoljavanje zahtjevima iz stavaka 1. i 2. provođenjem službenih inspekcijskih pregleda.
   Članak 11.
   1.   Ne dovodeći u pitanje članak 10. stavak 2., reprodukcijski sadni materijal povrća stavlja se na tržište samo u dostatno ujednačenim serijama te ako je potvrđeno da udovoljavaju zahtjevima ove Direktive i ako imaju dokument koji je priložio dobavljač u skladu s uvjetima iz plana utvrđenog u skladu s člankom 4. Ako taj dokument sadrži službenu deklaraciju, ona je jasno odvojena od drugog sadržaja dokumenta.
   Zahtjevi u vezi s reprodukcijskim sadnim materijalom povrća koji se odnose na označivanje i/ili plombiranje i pakiranje utvrđuju se u planu iz članka 4.
   2.   U slučaju trgovine na malo reprodukcijskim sadnim materijalom povrća s neprofesionalnim krajnjim korisnikom, zahtjevi koji se odnose na označivanje mogu se ograničiti samo na odgovarajuće podatke o proizvodu.
   Članak 12.
   1.   Države članice mogu izuzeti:

               (a)

               iz primjene članka 11. male proizvođače čija je cjelokupna proizvodnja i prodaja reprodukcijskog sadnog materijala povrća namijenjena krajnjoj uporabi osoba na lokalnom tržištu koje nisu profesionalno uključene u proizvodnju bilja („lokalno prometovanje”);

               (b)

               od kontrola i službenih inspekcijskih pregleda iz članka 18. lokalno prometovanje reprodukcijskog sadnog materijala povrća koji proizvedu te izuzete osobe.

         2.   Provedbene mjere koje se odnose na druge zahtjeve u vezi s izuzećima iz stavka 1., a posebno u pogledu koncepata „malih proizvođača” i „lokalnog tržišta” te odgovarajući postupci donose se u skladu s postupcima iz članka 21. stavka 2.
   Članak 13.
   U slučaju privremenih poteškoća u opskrbi reprodukcijskim sadnim materijalom povrća koji udovoljava zahtjevima ove Direktive, mogu se usvojiti mjere, u skladu s postupkom iz članka 21. stavka 2. o stavljanju na tržište reprodukcijskog sadnog materijala povrća koji udovoljava manje strogim zahtjevima, ne dovodeći u pitanje pravila o zdravstvenom stanju utvrđena u Direktivi 2000/29/EZ.
   Članak 14.
   1.   Stavljanje na tržište reprodukcijskog sadnog materijala povrća koji ispunjava zahtjeve i uvjete ove Direktive ne podliježe nikakvim ograničenjima u pogledu dobavljača, zdravstvenog stanja bilja, uzgojnog supstrata i inspekcijskih aranžmana, osim onih utvrđenih u ovoj Direktivi.
   2.   Stavljanje na tržište reprodukcijskog sadnog materijala povrća čija je sorta unesena u Zajedničku sortnu listu povrća ne podliježe ograničenjima u vezi sa sortama, osim onih utvrđenih u ovoj Direktivi.
   Članak 15.
   Što se tiče proizvoda iz Priloga II., države članice suzdržavaju se od uvođenja strožih uvjeta ili ograničenja stavljanja na tržište osim uvjeta utvrđenih u planovima iz članka 4. ili, ako takvih nema, onih na snazi 28. travnja 1992.
   Članak 16.
   1.   U skladu s postupkom iz članka 21. stavka 2., odlučuje se je li reprodukcijski sadni materijal povrća proizveden u trećoj zemlji i koji osigurava jednaka jamstva koja se odnose na obveze dobavljača, identitet, svojstva, zdravstveno stanje bilja, uzgojni supstrat, pakiranje, inspekcijske aranžmane, označivanje i plombiranje istovjetan u pogledu svega navedenog reprodukcijskom sadnom materijalu povrća proizvedenom u Zajednici i usklađen sa zahtjevima i uvjetima ove Direktive.
   2.   Do donošenja odluke iz stavka 1., države članice mogu, do 31. prosinca 2012., ne dovodeći u pitanje odredbe Direktive 2000/29/EZ, primjenjivati na reprodukcijski sadni materijal povrća uvezen iz trećih zemalja uvjete koji su barem istovjetni onima koji su privremeno ili trajno utvrđeni u planovima iz članka 4. ove Direktive. Ako u tim planovima nisu utvrđeni takvi uvjeti, uvjeti za uvoz moraju biti barem istovjetni onima koji se primjenjuju na proizvodnju u dotičnoj državi članici.
   U skladu s postupkom iz članka 21. stavka 2., datum iz prvog podstavka ovog stavka može za različite treće zemlje biti odgođen do donošenja odluke iz stavka 1. ovog članka.
   Na reprodukcijski sadni materijal povrća koji je država članica uvezla u skladu s odlukom države članice donesenom u skladu s prvim podstavkom ne primjenjuju se ograničenja stavljanja na tržište u drugim državama članicama u vezi s pitanjima iz stavka 1.
   Članak 17.
   Države članice osiguravaju provođenje službenih inspekcijskih pregleda provjerom reprodukcijskog sadnog materijala povrća metodom uzorkovanja tijekom proizvodnje i stavljanja na tržište s ciljem provjere ispunjavanja zahtjeva i uvjeta ove Direktive.
   Članak 18.
   Prema potrebi se usvajaju detaljni provedbeni postupci za kontrole predviđeni u članku 5. te službene inspekcijske preglede iz članaka 10. i 17., uključujući metode uzorkovanja, u skladu s postupkom iz članka 21. stavka 2.
   Članak 19.
   1.   Ako se nadzorom i praćenjem predviđenim člankom 6. stavkom 4., službenim inspekcijskim pregledom predviđenim člankom 17., pokusima predviđenim člankom 20. utvrdi da reprodukcijski sadni materijal povrća ne udovoljava zahtjevima ove Direktive, nadležno službeno tijelo države članice poduzima odgovarajuće radnje kako bi osiguralo ispunjavanje odredaba ove Direktive ili, ako to nije moguće, zabranjuje stavljanje na tržište u Zajednici tog reprodukcijskom sadnog materijala povrća.
   2.   Ako se utvrdi da reprodukcijski sadni materijal povrća koji je na tržište stavio određeni dobavljač ne udovoljava zahtjevima ove Direktive, dotična država članica osigurava poduzimanje odgovarajućih mjera protiv tog dobavljača. Ako je dobavljaču zabranjeno stavljanje na tržište reprodukcijskog sadnog materijala povrća, država članica obavješćuje Komisiju i nadležna nacionalna tijela država članica.
   3.   Sve mjere poduzete na temelju stavka 2. povlače se čim se s dovoljnom sigurnošću utvrdi da će reprodukcijski sadni materijal povrća koje dobavljač namjerava staviti na tržište u budućnosti ispunjavati zahtjeve i uvjete ove Direktive.
   Članak 20.
   1.   U državama članicama provode se ispitivanja ili, prema potrebi, pokusi s uzorcima radi provjere ispunjava li reprodukcijski sadni materijal povrća zahtjeve i uvjete ove Direktive, uključujući one koji se odnose na zdravstveno stanje bilja. Komisija može organizirati da predstavnici država članica i Komisije provedu inspekcijski pregled ispitivanja.
   2.   Usporedna ispitivanja i pokusi Zajednice mogu se provoditi u Zajednici radi naknadne kontrole uzoraka reprodukcijskog sadnog materijala povrća koji se stavlja na tržište na temelju obveznih ili diskrecijskih odredaba, uključujući one koji se odnose na zdravstveno stanje bilja. Usporedna ispitivanja i pokusi mogu uključivati sljedeće:

               —

               reprodukcijski sadni materijal povrća proizveden u trećim zemljama,

               —

               reprodukcijski sadni materijal povrća iz organskog uzgoja,

               —

               reprodukcijski sadni materijal koji se stavlja na tržište u vezi s mjerama čiji je cilj očuvanje genetske raznolikosti.

         3.   Ta usporedna ispitivanja i pokusi koriste se za usklađivanje tehničkih metoda ispitivanja reprodukcijskog sadnog materijala povrća te radi provjere ispunjavanja uvjeta koje materijal mora ispunjavati.
   4.   U skladu s postupkom iz članka 21. stavka 2. uspostavljaju se potrebni aranžmani za provođenje usporednih ispitivanja i pokusa. Komisija obavješćuje Odbor iz članka 21. stavka 1. o tehničkim aranžmanima za provođenje tih testova i pokusa i njihovim rezultatima. U slučaju problema u vezi sa zdravstvenim stanjem bilja, Komisija obavješćuje Stalni odbor za biljno zdravstvo.
   5.   Zajednica može dati financijski doprinos provođenju usporednih ispitivanja i pokusa predviđenih u stavcima 2. i 3.
   Financijski doprinos ne smije premašivati godišnja izdvajanja o kojima je odlučilo proračunsko tijelo.
   6.   Usporedna ispitivanja i pokusi za koje se mogu namijeniti financijski doprinosi Zajednice i detaljna pravila o osiguravanju financijskih doprinosa određuju se u skladu s postupkom iz članka 21. stavka 2.
   7.   Usporedna ispitivanja i pokuse predviđene stavcima 2. i 3. mogu provoditi samo državna tijela i pravne osobe koje djeluju u okviru nadležnosti države.
   Članak 21.
   1.   Komisiji pomaže „Stalni odbor za sjeme i reprodukcijski materijal u poljoprivredi, hortikulturi i šumarstvu”, dalje u tekstu: „Odbor”.
   2.   Kod upućivanja na ovaj stavak primjenjuju se članci 4. i 7. Odluke 1999/468/EZ.
   Razdoblje utvrđeno u članku 4. stavku 3. Odluke 1999/468/EZ određuje se na mjesec dana.
   3.   Kod upućivanja na ovaj stavak primjenjuju se članci 5. i 7. Odluke 1999/468/EZ.
   Razdoblje utvrđeno u članku 5. stavku 6. Odluke 1999/468/EZ određuje se na tri mjeseca.
   Članak 22.
   Izmjene planova iz članka 4. te uvjeta i detaljnih pravila usvojenih radi provedbe ove Direktive donose se u skladu s postupkom iz članka 21. stavka 2.
   Članak 23.
   1.   Države članice osiguravaju da reprodukcijski sadni materijal povrća proizveden na njihovom državnom području i namijenjen stavljanju na tržište udovoljava zahtjevima ove Direktive.
   2.   Ako se tijekom službenog inspekcijskog pregleda utvrdi da se reprodukcijski sadni materijal povrća ne može stavljati na tržište zbog neispunjavanja uvjeta u vezi sa zdravstvenim stanjem bilja, dotična država članica poduzima odgovarajuće službene mjere kako bi otklonila sav rizik za zdravstveno stanje bilja koji iz toga proizlazi.
   Članak 24.
   Što se tiče članaka od 5. do 11., 14., 15., 17., 19. i 23., datum primjene za svaki rod ili vrstu iz Priloga II. utvrđuje se u skladu s postupkom iz članka 21. stavka 2. nakon sastavljanja plana iz članka 4.
   Članak 25.
   Direktiva 92/33/EEZ, kako je izmijenjena aktima navedenima u Prilogu III. dijelu A, stavlja se izvan snage, ne dovodeći u pitanje obveze država članica u pogledu rokova za prenošenje u nacionalno pravo i primjene Direktiva određenih u Prilogu III. dijelu B.
   Upućivanja na Direktivu stavljenu izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Direktivu i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom u Prilogu IV.
   Članak 26.
   Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Članak 27.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 15. srpnja 2008.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         M. BARNIER

      (1)  Mišljenje od 11. ožujka 2008. (još nije objavljeno u Službenom listu).

      (2)  SL L 157, 10.6.1992., str. 1. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Odlukom Komisije 2007/699/EZ (SL L 284, 30.10.2007., str. 33.).

      (3)  Vidjeti Prilog III. dio A.

      (4)  SL L 193, 20.7.2002., str. 33. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 2006/124/EZ (SL L 339, 6.12.2006., str. 12.).

      (5)  SL L 169, 10.7.2000., str. 1. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 2008/64/EZ (SL L 168, 28.6.2008., str. 31.).

      (6)  SL L 184, 17.7.1999., str. 23. Odluka kako je izmijenjena Odlukom 2006/512/EZ (SL L 200, 22.7.2006., str. 11.).

      PRILOG I.

         Uvjeti koji se moraju utvrditi u skladu s člankom 4.

      DIO A
      Uvjet koje mora ispunjavati sadni materijal.
      DIO B
      Planovi za rodove i vrste koji nisu navedeni u Direktivi 2002/55/EZ koji uključuju uvjete koje mora ispunjavati reprodukcijski sadni materijal.

      PRILOG II.

         Popis rodova i vrsta iz članka 1. stavka 2.

                  Allium cepa L.

                              —

                              skupina Cepa

                  Luk
                  Echalion

                              —

                              skupina Aggregatum

                  Luk kozjak

                     Allium fistulosum L.

                  Luk zimski

                     Allium porrum L.

                  Poriluk

                     Allium sativum L.

                  Češnjak

                     Allium schoenoprasum L.

                  Luk vlasac

                     Anthriscus cerefolium (L.) Hoffm.

                  Krasuljica

                     Apium graveolens L.

                  Celer
                  Celer

                     Asparagus officinalis L.

                  Šparoga

                     Beta vulgaris L.

                  Cikla uključujući i cheltenham repu
                  Blitva

                     Brassica oleracea L.

                  Kelj lisnati
                  Cvjetača
                  Brokule ili kalabrijske brokule
                  Kelj pupčar
                  Kelj
                  Kelj Bijeli
                  Crveni kupus
                  Koraba

                     Brassica rapa L.

                  Kineski kupus
                  Postrna repa

                     Capsicum annuum L.

                  Čili paprika ili paprika

                     Chicorium endivia L.

                  Endivija kudrava
                  Endivija širokolisna

                     Chicorium intybus L.

                  Radič
                  Lisnati ili glavati radič
                  Cikorija

                     Citrullus lanatus (Thunb.) Matsum. et Nakai

                  Lubenica

                     Cucumis melo L.

                  Dinja

                     Cucumis sativus L.

                  Krastavac
                  Krastavac za konzerviranje

                     Cucurbita maxima Duchesne

                  Buča

                     Cucurbita pepo L.

                  Tikva ili tikvica

                     Cynara cardunculus L.

                  Artičoka
                  Karda

                     Daucus carota L.

                  Mrkva
                  Stočna mrkva

                     Foeniculum vulgare Mill.

                  Komorač

                     Lactuca sativa L.

                  Zelena salata

                     Lycopersicon esculentum Mill.

                  Rajčica

                     Petroselinum crispum (Mill.) Nyman ex A. W. Hill

                  Peršin

                     Phaseolus coccineus L.

                  Grah punocvjetni

                     Phaseolus vulgaris L.

                  Grah mahunar niski
                  Grah mahunar

                     Pisum sativum L. (partim)

                  Grašak naboranog sjemena
                  Grašak okruglog sjemena
                  Grašak šećerac

                     Raphanus sativus L.

                  Rotkvica
                  Rotkva

                     Rheum rhabarbarum L.

                  Rabarbara

                     Scorzonera hispanica L.

                  Crni korijen

                     Solanum melongena L.

                  Patliđan

                     Spinacia oleracea L.

                  Špinat

                     Valerianelle locusta (L.) Laterr.

                  Matovilac

                     Vicia faba L. (partim)

                  Bob

                     Zea mays L. (partim)

                  Kukuruz šećerac
                  Kukuruz kokičar

      PRILOG III.
      DIO A

         Direktiva stavljena izvan snage s popisom njezinih uzastopnih izmjena

      (iz članka 25.)

                  Direktiva Vijeća 92/33/EEZ
                  (SL L 157, 10.6.1992., str. 1.).

                  Odluka Komisije 93/400/EEZ
                  (SL L 177, 21.7.1993., str. 27.).

                  Odluka Komisije 94/152/EZ
                  (SL L 66, 10.3.1994., str. 33.).

                  Odluka Komisije 95/25/EZ
                  (SL L 36, 16.2.1995., str. 34.).

                  Odluka Komisije 97/109/EZ
                  (SL L 39, 8.2.1997., str. 21.).

                  Odluka Komisije 1999/29/EZ
                  (SL L 8, 14.1.1999., str. 29.).

                  Odluka Komisije 2002/111/EZ
                  (SL L 41, 13.2.2002., str. 43.).

                  Uredba Vijeća (EZ) br. 806/2003
                  (SL L 122, 16.5.2003., str. 1.).

                  Samo Prilog II. točka 6. i Prilog III. točka 27

                  Direktiva Vijeća 2003/61/EZ
                  (SL L 165, 3.7.2003., str. 23.).

                  Samo članak 1. točka 4.

                  Direktiva Vijeća 2005/55/EZ
                  (SL L 22, 26.1.2005., str. 17.).

                  Direktiva Komisije 2006/124/EZ
                  (SL L 339, 6.12.2006., str. 12.).

                  Samo članak 1. i Prilog

                  Direktiva Komisije 2007/699/EZ
                  (SL L 284, 30.10.2007., str. 33.).

            DIO B

         Rokovi za prenošenje u nacionalno zakonodavstvo i primjenu

      (iz članka 25.)

                  Direktiva

                  Rok za prenošenje

                  Datum primjene

                  92/33/EEZ

                  31. prosinca 1992.

                  —

                  2003/61/EZ

                  10. listopada 2003.

                  —

                  2006/124/EZ

                  30. lipnja 2007.

                  1. srpnja 2007. (1)

         (1)  U skladu s člankom 3. stavkom 1. drugim podstavkom Direktive 2006/124/EZ: „One te odredbe primjenjuju od 1. srpnja 2007. Međutim, mogu odgoditi primjenu tih odredbi do 31. prosinca 2009. u odnosu na službeno prihvaćanje sorti koje pripadaju vrstama Allium cepa L. (skupina aggregatum), Allium fistulosum L., Allium sativum L., Allium schoenoprasum L., Rheum rhabarbarum L. i Zea mays L.”

      PRILOG IV.

         KORELACIJSKA TABLICA

                  Direktiva 92/33/EZ

                  Ova Direktiva

                  Članci 1., 2. i 3.

                  Članci 1., 2. i 3.

                  Članak 4., uvodna rečenica

                  Članak 4., uvodna rečenica

                  Članak 4. točke i. i ii.

                  Članak 4., točke (a) i (b)

                  Članci 5., 6. i 7.

                  Članci 5., 6. i 7.

                  Članak 8. stavak 1.

                  Članak 8. stavak 1.

                  Članak 8. stavak 2, prvi podstavak

                  Članak 8. stavak 2.

                  Članak 8. stavak 2., drugi podstavak

                  Članak 8. stavak 3.

                  Članak 9. stavci 1. i 2.

                  Članak 9. stavci 1. i 2.

                  Članak 9. stavak 3.

                  —

                  Članak 9. stavak 4., prvi podstavak

                  Članak 9. stavak 3.

                  članak 9. stavak 4., drugi podstavak

                  —

                  Članci 10. i 11.

                  Članci 10. i 11.

                  Članak 12., prvi podstavak, uvodna rečenica

                  Članak 12. stavak 1., uvodna rečenica

                  Članak 12., prvi podstavak, prva i druga alineja

                  Članak 12. stavak 1. točke (a) i (b)

                  Članak 12., drugi stavak

                  Članak 12. stavak 2.

                  Članci 13. do 20.

                  Članci 13. do 20.

                  Članak 21. stavci 1. i 2.

                  Članak 21. stavak 1. i 2.

                  Članak 21. stavak 3.

                  Članak 21. stavak 4.

                  Članak 22. stavak 1.

                  —

                  Članak 22. stavak 2.

                  Članak 21. stavak 3.

                  Članak 23.

                  Članak 22.

                  Članak 24.

                  Članak 23.

                  Članak 25. stavak 1.

                  —

                  Članak 25. stavak 2.

                  Članak 24.

                  —

                  Članak 25.

                  —

                  Članak 26.

                  Članak 26.

                  Članak 27.

                  Prilozi I. i II.

                  Prilozi I. i II.

                  —

                  Prilozi III. i IV.


title: Direktiva 2008/92/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2008. o postupku Zajednice za poboljšanje transparentnosti cijena plina i električne energije koje se zaračunavaju industrijskim krajnjim korisnicima (preinaka)  Tekst značajan za EGP

text:
               12/Sv. 001

               HR

               Službeni list Europske unije

               180

         32008L0092

               L 298/9

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               22.10.2008.

      DIREKTIVA 2008/92/EZ EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

   od 22. listopada 2008.
   o postupku Zajednice za poboljšanje transparentnosti cijena plina i električne energije koje se zaračunavaju industrijskim krajnjim korisnicima (preinaka)
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 285. stavak 1.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   u skladu s postupkom predviđenim u članku 251. Ugovora (1),
   budući da:

               (1)

               Direktiva Vijeća 90/377/EEZ od 29. lipnja 1990. o postupku Zajednice za poboljšanje transparentnosti cijena plina i električne energije koje se zaračunavaju industrijskim krajnjim korisnicima (2) nekoliko je puta značajno izmijenjena (3). S obzirom na nove izmjene navedene Direktive, njezine bi odredbe zbog jasnoće trebalo preinačiti.

               (2)

               Transparentnost cijena električne energije, ako ona poboljšava uvjete koji osiguravaju nenarušavanje tržišnog natjecanja na zajedničkom tržištu, bitna je za ostvarivanje i besprijekorno funkcioniranje unutarnjeg tržišta električne energije.

               (3)

               Transparentnost može pomoći u sprečavanju diskriminacije korisnika omogućavanjem veće slobode pri odabiru između različitih izvora energije i različitih dobavljača.

               (4)

               Stupanj transparentnosti trenutačno se razlikuje u odnosu na izvore energije u državama članicama ili u regiji unutar Zajednice, te se tako dovodi u pitanje ostvarivanje unutarnjeg energetskog tržišta.

               (5)

               Međutim, cijena koju industrija u Zajednici plaća za potrošenu energiju jedan je od čimbenika koji utječu na njezinu konkurentnost te bi stoga ti podaci trebali ostati povjerljivi.

               (6)

               Sustav standardnih potrošača koji koristi Statistički ured Europskih zajednica (Eurostat) u svojim publikacijama vezanim uz cijene i tarifni sustav koji je uveden za najveće industrijske korisnike električne energije osiguravaju da transparentnost ne predstavlja prepreku za povjerljivost podataka.

               (7)

               Potrebno je proširiti razrede potrošača koje koristi Eurostat do granica pri kojima potrošači predstavljaju svoju skupinu.

               (8)

               Na taj bi se način postigla transparentnost cijena za krajnje korisnike, a da se ne ugrozi potrebna povjerljivost ugovora. Zbog poštovanja povjerljivosti, u određenom razredu moraju biti barem tri potrošača da bi se cijena mogla objaviti.

               (9)

               Ove informacije, koje se odnose na plin i električnu energiju koju potroši industrija za krajnje korisnike, također će omogućiti usporedbu s drugim izvorima energije (nafta, ugljen, fosilni i obnovljivi izvori energije) i drugim potrošačima.

               (10)

               Poduzeća za opskrbu plinom i električnom energijom kao i industrijski potrošači plina i električne energije pridržavaju se, neovisno o provedbi ove Direktive, pravila tržišnog natjecanja iz Ugovora, a Komisija u skladu s tim može zatražiti priopćenje o cijenama i uvjetima prodaje.

               (11)

               Poznavanje važećih tarifnih sustava čini dio transparentnosti cijena.

               (12)

               Poznavanje podataka o razredima potrošača i njihovim udjelima na tržištu također čini dio transparentnosti cijena.

               (13)

               Priopćenje Eurostatu o cijenama i uvjetima prodaje za potrošače te o važećim tarifnim sustavima kao i raščlamba potrošača po razredima trebaju Komisiji omogućiti dovoljno podataka da ona može odlučiti, ako je potrebno, o odgovarajućoj mjeri ili prijedlozima s obzirom na situaciju na unutarnjem tržištu energije.

               (14)

               Podaci koji se dostavljaju Eurostatu bit će još pouzdaniji ako te podatke prikupljaju sama poduzeća.

               (15)

               Za osiguranje transparentnosti cijena važno je poznavati postojeći sustav oporezivanja i parafiskalnih naknada u svakoj državi članici.

               (16)

               Mora postojati mogućnost provjere pouzdanosti podataka koji se dostavljaju Eurostatu.

               (17)

               Postizanje transparentnosti pretpostavlja objavljivanje cijena i tarifnih sustava te njihovo prenošenje na najširi krug potrošača.

               (18)

               Za postizanje transparentnosti cijena energije sustav bi se trebao temeljiti na dokazanim stručnim spoznajama i metodama koje je za obradu, provjeru i objavu podataka razvio i provodi ih Eurostat.

               (19)

               U cilju ostvarenja unutarnjeg tržišta energije potrebno je što prije uvesti sustav transparentnosti cijena.

               (20)

               Ova se Direktiva može jednoobrazno provoditi u svim državama članicama samo ako se tržište prirodnim plinom dovoljno razvije, posebno s obzirom na infrastrukturu.

               (21)

               Mjere potrebne za provedbu ove Direktive trebaju se donijeti u skladu s Odlukom Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji (4).

               (22)

               Komisiji bi osobito trebalo dati ovlast za unošenje potrebnih promjena u Prilozima I. i II. s obzirom na posebne probleme koji se pojavljuju. Budući da su to mjere iz općega područje primjene i namijenjene su izmjeni elemenata ove Direktive koji nisu ključni, moraju se donijeti u skladu s regulatornim postupkom s kontrolom koji je predviđen u članku 5a. Odluke 1999/468/EZ.

               (23)

               Budući da se novi elementi ove Direktive odnose samo na odborsku proceduru, države članice ih ne trebaju prenositi.

               (24)

               Ova Direktiva ne bi trebala dovoditi u pitanje obaveze država članica u pogledu rokova za prenošenje direktiva iz Priloga III. dijela B, u nacionalno pravo,

         DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Države članice poduzimaju potrebne korake kako bi osigurale da poduzeća koja opskrbljuju plinom ili električnom energijom industrijske krajnje korisnike, kako je utvrđeno u Prilozima I. i II., Statističkom uredu Europskih zajednica (Eurostatu) u obliku predviđenom u članku 3. dostavljaju:

               1.

               cijene i uvjete prodaje plina i električne energije industrijskim krajnjim korisnicima;

               2.

               tarifne sustave koji se koriste;

               3.

               raščlambu potrošača i odgovarajućih količina po razredima potrošnje kako bi se osigurala prepoznatljivost tih razreda na nacionalnoj razini.

         Članak 2.
   1.   Poduzeća na koja upućuje članak 1. podatke predviđene člankom 1. stavcima 1. i 2. prikupljaju 1. siječnja i 1. srpnja svake godine.
   Ti podaci, prikupljeni u skladu s odredbama iz članka 3., u roku od dva mjeseca šalju se Eurostatu i nadležnim tijelima država članica.
   2.   Na temelju podataka iz stavka 1. Eurostat svakog svibnja i svakog studenoga u prikladnom obliku objavljuje cijene plina i električne energije za industrijske korisnike u državama članicama i tarifne sustave koji se koriste za formiranje cijena.
   3.   Podaci predviđeni člankom 1. stavkom 3. šalju se Eurostatu i nadležnim tijelima država članica svake dvije godine.
   Ti se podaci ne objavljuju.
   Članak 3.
   Provedbene odredbe koje se odnose na oblik, sadržaj i sve ostale značajke podataka predviđenih u članku 1. utvrđene su u Prilozima I i II.
   Članak 4.
   Eurostat ne objavljuje podatke koji su dostavljeni na temelju članka 1. koji bi se zbog svoje prirode mogli smatrati poslovnom tajnom. Takvi povjerljivi statistički podaci dostavljeni Eurostatu dostupni su samo dužnosnicima Eurostata i mogu se koristiti samo u statističke svrhe.
   Prvi stavak međutim ne sprečava objavljivanje takvih podataka u agregiranom obliku koji ne omogućava otkrivanje pojedinačnih poslovnih transakcija.
   Članak 5.
   Ako Eurostat primijeti statistički značajna odstupanja ili nedosljednost podataka dostavljenih u skladu s ovom Direktivom, od nacionalnih tijela može zatražiti provjeru dezagregiranih podataka kao i metoda izračunavanja i vrednovanja na kojima se temelje agregirani podaci, kao bi se ocijenili ili čak izmijenili svi podaci za koje se smatra da su nepravilni.
   Članak 6.
   Ako je potrebno, Komisija unosi nužne promjene u Prilozima I. i II. s obzirom na posebne probleme koji se pojavljuju. Te se mjere, koje su namijenjene izmjeni elemenata ove Direktive koji nisu ključni, donose u skladu s regulatornim postupkom s kontrolom koji je predviđen u članku 7. stavku 2.
   Takve se mjere međutim odnose samo na tehničke značajke Priloga I. i II. i nisu takve prirode da mijenjaju opću strukturu sustava.
   Članak 7.
   1.   Komisiji pomaže odbor.
   2.   Pri pozivanju na ovaj stavak primjenjuju se članak 5a. stavci 1. do 4. i članak 7. Odluke 1999/468/EZ, uzimajući u obzir odredbe njezinog članka 8.
   Članak 8.
   Komisija jednom godišnje Europskom Parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru dostavlja sažeto izvješće o provedbi ove Direktive.
   Članak 9.
   Za prirodni se plin ova Direktiva počinje primjenjivati u državi članici pet godina nakon uvođenja ovog oblika energije na njezino tržište.
   Dotična država članica izričito i bez odgode Komisiji prijavljuje datum uvođenja tog izvora energije na nacionalno tržište.
   Članak 10.
   Direktiva 90/377/EEZ, kako je izmijenjena aktima navedenima u Prilogu III. dijelu A, stavlja se izvan snage ne dovodeći u pitanje obaveze država članica u pogledu rokova za prenošenje Direktiva iz Priloga III. dijela B, u nacionalno pravo.
   Svako upućivanje na ukinutu Direktivu tumači se kao upućivanje na ovu Direktivu i iščitava se u skladu s korelacijskom tablicom iz Priloga IV.
   Članak 11.
   Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Članak 12.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Strasbourgu 22. listopada 2008.

            Za Europski Parlament

            Predsjednik

         H.-G. PÖTTERING

            Za Vijeće

            Predsjednik

         J.-P. JOUYET

      (1)  Mišljenje Europskog parlamenta od 17. lipnja 2008. (još nije objavljeno u Službenom listu) i Odluka Vijeća od 25. rujna 2008.

      (2)  SL L 185, 17.7.1990., str. 16.

      (3)  Vidjeti Prilog III., Dio A.

      (4)  SL L 184, 17.7.1999., str. 23.
   PRILOG I.

      CIJENE PLINA

   Cijene plina za industrijske krajnje korisnike (1) prikupljaju se i pripremaju u skladu sa sljedećom metodologijom:

               (a)

               Cijene koje se dostavljaju cijene su koje industrijski krajnji korisnici plaćaju za prirodni plin koji za vlastitu uporabu dobavljaju preko mreže.

               (b)

               U obzir se uzimaju sve vrste industrijske uporabe plina. Međutim, sustav isključuje potrošače koji plin koriste:

                           —

                           za proizvodnju električne energije u elektranama ili kogeneracijskim postrojenjima,

                           —

                           za neenergetske namjene (primjerice u kemijskoj industriji),

                           —

                           iznad 4 000 000 gigadžula (GJ) godišnje.

               (c)

               Zabilježene cijene moraju se temeljiti na sustavu standardnih skupina potrošača koje su utvrđene s obzirom na godišnju potrošnju plina.

               (d)

               Cijene će se prikupljati dva puta godišnje, početkom svakog šestomjesečnog razdoblja (siječanj i srpanj) i odnosit će se na prosječne cijene koje su industrijski krajnji korisnici platili za plin tijekom prethodnih šest mjeseci. Prvo priopćenje s podacima o cijenama upućeno Statističkom uredu Europskih zajednica (Eurostatu) odnosit će se na stanje 1. siječnja 2008.

               (e)

               Cijene moraju biti izražene u nacionalnoj valuti po gigadžulu. Korištena jedinica energije mjeri se na temelju bruto kalorične vrijednosti.

               (f)

               Cijene moraju uključivati sve plative troškove: troškovi mreže i potrošena energija, minus popusti i premije, plus drugi troškovi (najam brojila, stalni troškovi itd.). Troškovi prvog priključenja nisu uključeni.

               (g)

               Cijene se evidentiraju kao nacionalne prosječne cijene.

               (h)

               Države članice razvijaju i provode isplative postupke kako bi osigurale reprezentativan sustav kompiliranja podataka koji se temelji na sljedećim pravilima:

                           —

                           cijene će predstavljati ponderirane prosječne cijene, pri čemu će se kao faktor ponderiranja koristiti tržišni udjeli poduzeća za opskrbu plinom koja su uključena u istraživanje. Aritmetičke prosječne cijene navodit će se samo ako se ne mogu izračunati ponderirane vrijednosti. U svakom slučaju, države članice osigurat će da reprezentativni udio nacionalnog tržišta bude pokriven istraživanjem,

                           —

                           tržišni udjeli trebaju se temeljiti na količini plina za koju poduzeća za opskrbu plinom ispostave račun industrijskim krajnjim korisnicima. Ako je moguće, tržišni će se udjeli izračunavati posebno za svaku skupinu. Podacima za izračun ponderiranih prosječnih cijena upravljat će države članice uz poštivanje pravila o povjerljivosti,

                           —

                           u interesu povjerljivosti, podaci koji se odnose na cijene dostavljat će se samo ako u dotičnoj državi članici postoje barem tri krajnja potrošača u svakom od razreda na koje upućuje točka (j).

               (i)

               Navode se tri razine cijena:

                           —

                           cijene bez poreza i doprinosa,

                           —

                           cijene bez PDV-a i drugih naplativih poreza,

                           —

                           cijene sa svim porezima, doprinosima i PDV-om.

               (j)

               Cijene plina istraživat će se za sljedeće razrede industrijskih krajnjih korisnika:

                           Industrijski krajnji korisnik

                           Godišnja potrošnja plina (GJ)

                           Najniža

                           Najviša

                           Skupina 11

                           < 1 000

                           Skupina 12

                           1 000

                           < 10 000

                           Skupina 13

                           10 000

                           < 100 000

                           Skupina 14

                           100 000

                           < 1 000 000

                           Skupina 15

                           1 000 000

                           <= 4 000 000

               (k)

               Jednom svake dvije godine, zajedno sa siječanjskim izvješćem o cijenama, Eurostatu će se dostavljati podaci o sustavu kompiliranja podataka, pri čemu se posebno navodi opis istraživanja i njegovo područje primjene (broj poduzeća koja se bave opskrbom plina, a koja su obuhvaćena istraživanjem, agregirani postotak zastupljenog tržišta itd.) i kriteriji koji se koriste za izračunavanje ponderiranih prosječnih cijena kao i agregiranih količina potrošnje po pojedinačnim skupinama. Prvo priopćenje o sustavu kompiliranja podataka odnosit će se na stanje 1. siječnja 2008.

               (l)

               Jednom godišnje, zajedno sa siječanjskim izvješćem o cijenama, Eurostatu će se dostavljati podaci o glavnim prosječnim svojstvima i čimbenicima koji utječu na cijene evidentirane za svaku skupinu potrošnje.
               Podaci uključuju:

                           —

                           prosječne faktore opterećenja za industrijske krajnje korisnike za svaku skupinu potrošnje koji su izračunati na temelju ukupno isporučene energije i prosječne najveće potražnje,

                           —

                           opis popusta za isprekidanu isporuku,

                           —

                           opis stalnih troškova, najam brojila ili drugi troškovi koji su važni na nacionalnoj razini.

               (m)

               Jednom godišnje, zajedno sa siječanjskim izvješćem o cijenama, također treba dostavljati podatke o stopama i metodama izračuna kao i opis poreza propisanih za prodaju plina industrijskim krajnjim korisnicima. Opis mora sadržavati sve troškove sustava neoporezivih doprinosa i obveze vezane uz upravljanje javnim službama.
               Opis poreza mora uključivati tri jasno odvojena dijela:

                           —

                           porezi, doprinosi, neoporezivi doprinosi, pristojbe i sva druga fiskalna davanja koja nisu navedena u računima ispostavljenima industrijskim krajnjim korisnicima. Stavke opisane na temelju ove točke bit će uključene u prijavljene vrijednosti za razinu cijena: „Cijene bez poreza i doprinosa”,

                           —

                           porez i doprinosi navedeni u računima ispostavljenima industrijskim krajnjim korisnicima koji se smatraju nenaplativima. Stavke opisane na temelju ove točke bit će stoga uključene u prijavljene vrijednosti za razinu cijena: „Cijene bez PDV-a i drugih naplativih poreza”,

                           —

                           porez na dodanu vrijednost (PDV) i drugi naplativi porezi navedeni u računima ispostavljenima industrijskim krajnjim korisnicima. Stavke opisane na temelju ove točke bit će uključene u prijavljene vrijednosti za razinu cijena: „Cijene sa svim porezima, doprinosima i PDV-om”.

                     Pregled različitih poreza, doprinosa, neoporezivih doprinosa, pristojbi i drugih fiskalnih davanja:

                           —

                           porez na dodanu vrijednost,

                           —

                           naknada za koncesiju. Ovo se obično odnosi na dozvole i pristojbe za korištenje zemljišta i privatnog ili javnog vlasništva za mreže ili druge plinske uređaje,

                           —

                           ekološki porezi ili doprinosi. Ovo se obično odnosi ili na promidžbu obnovljivih izvora energije ili kogeneracijskih postrojenja ili na teret za emisiju CO2, SO2 ili drugih sredstava koji utječu na klimatske promjene,

                           —

                           drugi porezi i doprinosi u području energetike: obveze/troškovi vezani uz upravljanje javnim službama, doprinosi za financiranje regulatornih tijela za energiju itd.,

                           —

                           drugi porezi i doprinosi koji nisu u području energetike: nacionalni, lokalni ili regionalni porezi za potrošenu energiju, porez na distribuciju plina itd.

                     Porez na dohodak, porezi vezani uz nekretnine, gorivo za motorna vozila, cestarine, porezi za dozvole za telekomunikacije, radio, oglašavanje, pristojbe za dozvole, porez na otpad itd. ne uzimaju se u obzir i isključeni su iz ovog opisa, zato što su nedvojbeno dio operativnih troškova i primjenjuju se i na druge industrije ili djelatnosti.

               (n)

               U državama članicama gdje jedna tvrtka pokriva cjelokupnu industrijsku prodaju, podatke može dostaviti ta tvrtka. U državama članicama u kojima djeluje više od jedne tvrtke, podatke treba dostavljati neovisno statističko tijelo.

      (1)  Industrijski krajnji korisnici mogu uključivati druge nerezidentne korisnike.
   PRILOG II.

      CIJENE ELEKTRIČNE ENERGIJE

   Cijene električne energije za industrijske krajnje korisnike (1) prikupljaju se i pripremaju u skladu sa sljedećom metodologijom:

               (a)

               Cijene koje se dostavljaju cijene su koje industrijski krajnji korisnici plaćaju za električnu energiju za vlastitu uporabu.

               (b)

               U obzir se uzimaju sve vrste industrijske uporabe električne energije.

               (c)

               Zabilježene cijene moraju se temeljiti na sustavu standardnih skupina potrošača koje su utvrđene s obzirom na godišnju potrošnju električne energije.

               (d)

               Cijene će se prikupljati dva puta godišnje, početkom svakog šestomjesečnog razdoblja (siječanj i srpanj) i odnosit će se na prosječne cijene koje su industrijski krajnji korisnici platili za električnu energiju tijekom prethodnih šest mjeseci. Prvo priopćenje s podacima o cijenama upućeno Statističkom uredu Europskih zajednica (Eurostatu) odnosit će se na stanje 1. siječnja 2008.

               (e)

               Cijene moraju biti izražene u nacionalnoj valuti po kWh.

               (f)

               Cijene moraju uključivati sve plative troškove: troškovi mreže i potrošena energija, minus popusti i premije, plus drugi troškovi (naknade za korištenje kapaciteta, komercijalizacija, najam brojila itd.). Troškovi prvog priključenja nisu uključeni.

               (g)

               Cijene se evidentiraju kao nacionalne prosječne cijene.

               (h)

               Države članice razvijaju i provode isplative postupke kako bi osigurale reprezentativan sustav prikupljanja podataka koji se temelji na sljedećim pravilima:

                           —

                           cijene će predstavljati ponderirane prosječne cijene, pri čemu će se kao faktor ponderiranja koristiti tržišni udjeli poduzeća za opskrbu električnom energijom koja su uključena u istraživanje. Aritmetičke prosječne cijene navodit će se samo ako se ne mogu izračunati ponderirane vrijednosti. U svakom slučaju, države članice osigurat će da reprezentativni udio nacionalnog tržišta bude pokriven istraživanjem,

                           —

                           tržišni udjeli trebaju se temeljiti na količini električne energije za koju poduzeća za opskrbu električnom energijom ispostave račun industrijskim krajnjim korisnicima. Ako je moguće, tržišni će se udjeli izračunavati posebno za svaku skupinu. Podacima za izračun ponderiranih prosječnih cijena upravljat će države članice uz poštivanje pravila o povjerljivosti,

                           —

                           u interesu povjerljivosti, podaci koji se odnose na cijene dostavljat će se samo ako u dotičnoj državi članici postoje barem tri krajnja potrošača u svakom od razreda na koje upućuje točka (j).

               (i)

               Navode se tri razine cijena:

                           —

                           cijene bez poreza i doprinosa,

                           —

                           cijene bez PDV-a i drugih naplativih poreza,

                           —

                           cijene sa svim porezima, doprinosima i PDV-om.

               (j)

               Cijene električne energije istraživat će se za sljedeće razrede industrijskih krajnjih korisnika:

                           Industrijski krajnji korisnik

                           Godišnja potrošnja električne energije (MWh)

                           Najniža

                           Najviša

                           Skupina 1A

                           < 20

                           Skupina 1B

                           20

                           < 500

                           Skupina 1C

                           500

                           < 2 000

                           Skupina 1D

                           2 000

                           < 20 000

                           Skupina 1E

                           20 000

                           < 70 000

                           Skupina 1F

                           70 000

                           <= 150 000

               (k)

               Jednom svake dvije godine, zajedno sa siječanjskim izvješćem o cijenama, Eurostatu će se dostavljati podaci o sustavu kompiliranja podataka, pri čemu se posebno navodi opis istraživanja i njegovo područje primjene (broj poduzeća koja se bave opskrbom električne energije, a koja su obuhvaćena istraživanjem, agregirani postotak zastupljenog tržišta itd.) i kriteriji koji se koriste za izračunavanje ponderiranih prosječnih cijena kao i agregiranih količina potrošnje po pojedinačnim skupinama. Prvo priopćenje o sustavu kompiliranja podataka odnosit će se na stanje 1. siječnja 2008.

               (l)

               Jednom godišnje, zajedno sa siječanjskim izvješćem o cijenama, Eurostatu će se dostavljati podaci o glavnim prosječnim svojstvima i čimbenicima koji utječu na cijene evidentirane za svaku skupinu potrošnje.
               Podaci uključuju:

                           —

                           prosječne faktore opterećenja za industrijske krajnje korisnike za svaku skupinu potrošnje koji su izračunati na temelju ukupno isporučene energije i prosječne najveće potražnje,

                           —

                           tablicu u kojoj su navedene granične vrijednosti napona za državu,

                           —

                           opis stalnih troškova, najam brojila ili drugi troškovi koji su važni na nacionalnoj razini.

               (m)

               Jednom godišnje, zajedno sa siječanjskim izvješćem o cijenama, također treba dostavljati podatke o stopama i metodama izračuna kao i opis poreza propisanih za prodaju električne energije industrijskim krajnjim korisnicima. Opis mora sadržavati sve troškove sustava neoporezivih doprinosa i obveze vezane uz upravljanje javnim službama.
               Opis poreza mora uključivati tri jasno odvojena dijela:

                           —

                           porezi, doprinosi, neoporezivi doprinosi, pristojbe i sva druga fiskalna davanja koja nisu navedena u računima ispostavljenima industrijskim krajnjim korisnicima. Stavke opisane na temelju ove točke bit će uključene u prijavljene vrijednosti za razinu cijena: „Cijene bez poreza i doprinosa”,

                           —

                           porez i doprinosi navedeni u računima ispostavljenima industrijskim krajnjim korisnicima koji se smatraju nenaplativima. Stavke opisane na temelju ove točke bit će stoga uključene u prijavljene vrijednosti za razinu cijena: „Cijene bez PDV-a i drugih naplativih poreza”,

                           —

                           porez na dodanu vrijednost (PDV) i drugi naplativi porezi navedeni u računima ispostavljenima industrijskim krajnjim korisnicima. Stavke opisane na temelju ove točke bit će uključene u prijavljene vrijednosti za razinu cijena: „Cijene sa svim porezima, doprinosima i PDV-om”.

                     Pregled različitih poreza, doprinosa, neoporezivih doprinosa, pristojbi i drugih poreznih obveza:

                           —

                           porez na dodanu vrijednost,

                           —

                           naknada za koncesiju. Ovo se obično odnosi na dozvole i pristojbe za korištenje zemljišta i privatnog ili javnog vlasništva za mreže ili druge električne uređaje,

                           —

                           ekološki porezi ili doprinosi. Ovo se obično odnosi ili na promidžbu obnovljivih izvora energije ili kogeneracijskih postrojenja ili na teret za emisiju CO2, SO2 ili druge emisije koje utječu na klimatske promjene,

                           —

                           porez na nuklearnu energiju i drugi porezi za inspekcijski nadzor: troškovi stavljanja nuklearnog postrojenja izvan pogona, inspekcijski nadzor i pristojbe za nuklearna postrojenja itd.,

                           —

                           drugi porezi i doprinosi u području energetike: obveze/troškovi vezani uz upravljanje javnim službama, doprinosi za financiranje regulatornih tijela za energiju itd.,

                           —

                           drugi porezi i doprinosi koji nisu u području energetike: nacionalni, lokalni ili regionalni porezi za potrošenu energiju, porez na distribuciju električne energije itd.

                     Porez na dohodak, porezi vezani uz nekretnine, trošarine za naftne derivate i gorivo koji se ne upotrebljavaju za proizvodnju električne energije, gorivo za motorna vozila, cestarine, porezi za dozvole za telekomunikacije, radio, oglašavanje, pristojbe za dozvole, porez na otpad itd. ne uzimaju se u obzir i isključeni su iz ovog opisa, zato što su nedvojbeno dio operativnih troškova i primjenjuju se i na druge industrije ili djelatnosti.

               (n)

               Jednom godišnje, zajedno sa siječanjskim izvješćem o cijenama, Eurostatu će se dostavljati raščlamba cijena električne energije po glavnim elementima. Ova raščlamba cijena električne energije temeljit će se na sljedećoj metodologiji.
               Ukupna cijena električne energije po skupini potrošnje može se promatrati kao suma cijena „mreže”, cijena „energije i opskrbe” (tj. od proizvodnje do komercijalizacije, osim mreža) te svih poreza i doprinosa.

                           —

                           cijena „mreže” odnos je između prihoda od tarifa za prijenos i distribuciju i (ako je moguće) odgovarajuće količine kWh po skupini potrošnje. Ako nisu dostupne posebne količine kWh po skupini, treba navesti procjene,

                           —

                           cijena „energije i opskrbe” ukupna je cijena od koje se oduzima cijena „mreže” i svi porezi i doprinosi,

                           —

                           porezi i doprinosi. Ovaj se element dodatno raščlanjuje na sljedeće:

                                       —

                                       porezi i doprinosi za cijene „mreže”,

                                       —

                                       porezi i doprinosi za cijene „energije i opskrbe”,

                                       —

                                       PDV i drugi naplativi porezi.

                     NAPOMENA: Ako se dopunske usluge navode posebno, tada se one na sljedeći način mogu razvrstati pod jedan od dva glavna elementa:

                           —

                           cijena „mreže” uključuje sljedeće troškove: tarife za prijenos i distribuciju, gubici pri prijenosu i distribuciji, troškovi mreže, usluge nakon prodaje, troškovi održavanja sustava i najam brojila,

                           —

                           cijena „energije i opskrbe” uključuje sljedeće troškove: proizvodnja, pohrana, bilanciranje energije, troškovi isporučene energije, usluge za kupce, upravljanje nakon prodaje, troškovi očitavanja, i ostali troškovi vezani uz opskrbu,

                           —

                           ostali posebni troškovi. Ova točka predstavlja troškove koji nisu ni troškovi za mrežu niti troškovi za energiju i opskrbu niti porezi. Ako postoji ova vrsta troškova, oni se prijavljuju posebno.

               (o)

               U državama članicama gdje jedna tvrtka pokriva cjelokupnu industrijsku prodaju, podatke može dostaviti ta tvrtka. U državama članicama u kojima djeluje više od jedne tvrtke, podatke treba dostavljati neovisno statističko tijelo.

      (1)  Industrijski krajnji korisnici mogu uključivati druge nerezidentne korisnike.
   PRILOG III.

      DIO A

      Direktiva stavljena izvan snage s popisom njezinih naknadnih izmjena

   (iz članka 10.)

               Direktiva Vijeća 90/377/EEZ
               (SL L 185, 17.7.1990., str. 16.)

               Direktiva Komisije 93/87/EEZ
               (SL L 277, 10.11.1993., str. 32.)

               Prilog I. Aktu o pristupanju iz 1994.
               (SL C 241, 29.8.1994., str. 21.)

               Točka 12(A)(3)(a) i (b) Priloga II. Aktu o pristupanju iz 2003.
               (SL L 236, 23.9.2003., str. 33.)

               Uredba (EZ) br. 1882/2003 Europskog parlamenta i Vijeća
               (SL L 284, 31.10.2003., str. 1.)

               samo Prilog I. točka 3.

               Direktiva Vijeća 2006/108/EZ
               (SL L 363, 20.12.2006., str. 414.).

               Samo u vezi s pozivanjem na Direktivu 90/377/EEZ u članku 1. i točkama 1.(a) i (b) Priloga I.

               Odluka Komisije 2007/394/EZ
               (SL L 148, 9.6.2007., str. 11.)

      DIO B

      Popis vremenskih rokova za prenošenje u nacionalno pravo

   (iz članka 10.)

               Direktiva

               Rok za prenošenje

               90/377/EEZ

               30. srpnja 1991.

               93/87/EEZ

               —

               2006/108/EZ

               1. siječnja 2007.

         PRILOG IV.

      Korelacijska tablica

               Direktiva 90/377/EEZ

               Ova Direktiva

               Članak 1.

               Članak 1.

               Članak 2. stavak 1., prva rečenica

               Članak 2. stavak 1., prvi podstavak

               Članak 2. stavak 1., druga rečenica

               Članak 2. stavak 1., drugi podstavak

               Članak 2. stavak 2.

               Članak 2. stavak 2.

               Članak 2. stavak 3., prva rečenica

               Članak 2. stavak 3., prvi podstavak

               Članak 2. stavak 3., druga rečenica

               —

               Članak 2. stavak 3., treća rečenica

               Članak 2. stavak 3., drugi podstavak

               Članci 3. do 5.

               Članci 3. do 5.

               Članak 6., prva rečenica

               Članak 6., prvi stavak, prva rečenica

               —

               Članak 6., prvi stavak, druga rečenica

               Članak 6., druga rečenica

               Članak 6., drugi stavak

               Članak 7. stavci 1. i 2.

               Članak 7.

               Članak 7. stavak 3.

               —

               Članak 8.

               Članak 8.

               Članak 9., prvi stavak

               —

               Članak 9., drugi stavak, prva rečenica

               Članak 9., prvi stavak

               Članak 9., drugi stavak, druga rečenica

               Članak 9., drugi stavak

               —

               Članci 10. i 11.

               Članak 10.

               Članak 12.

               Prilozi I. i II.

               Prilozi I. i II.

               —

               Prilog III.

               —

               Prilog IV.


title: Direktiva Komisije 93/64/EEZ od 5. srpnja 1993. kojom se utvrđuju provedbene mjere u pogledu nadzora i praćenja dobavljača i poduzeća prema Direktivi Vijeća 92/34/EEZ o stavljanju na tržište voćnog reprodukcijskog materijala i voćnih sadnica namijenjenih za proizvodnju voća

text:
               03/Sv. 001

               HR

               Službeni list Europske unije

               13

         31993L0064

               L 250/33

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               05.07.1993.

      DIREKTIVA KOMISIJE 93/64/EEZ
   od 5. srpnja 1993.
   kojom se utvrđuju provedbene mjere u pogledu nadzora i praćenja dobavljača i poduzeća prema Direktivi Vijeća 92/34/EEZ o stavljanju na tržište voćnog reprodukcijskog materijala i voćnih sadnica namijenjenih za proizvodnju voća
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 92/34/EEZ od 29. travnja 1992. o stavljanju na tržište voćnog reprodukcijskog materijala i voćnih sadnica namijenjenih za proizvodnju voća (1), a posebno njezin članak 6. stavak 4.,
   budući da je potrebno utvrditi mjere u pogledu nadzora i praćenja svih dobavljača i njihovih poduzeća, osim onih čija je djelatnost ograničena na stavljanje na tržište reprodukcijskog materijala i voćnih sadnica;
   budući da su mjere predviđene ovom Direktivom u skladu s mišljenjem Stalnog odbora za reprodukcijski materijal i sadnice voćnih vrsta i rodova,
   DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Ova Direktiva određuje primjenu mjera u pogledu nadzora i praćenja dobavljača i njihovih poduzeća, osim onih čija je djelatnost ograničena na stavljanje na tržište reprodukcijskog materijala i sadnica voćaka prema članku 6. stavku 4. Direktive 92/34/EEZ, u slučajevima kada provjere iz članka 5. stavka 2. navedene Direktive provode sami dobavljači ili ovlašteni dobavljač.
   Članak 2.
   Nadležno službeno tijelo redovito, barem jednom godišnje, u odgovarajuće vrijeme provodi nadzor i praćenje dobavljača i njihovih poduzeća kako bi se osigurala trajna usklađenost sa zahtjevima utvrđenima Direktivom 92/34/EEZ, a posebno u pogledu načela navedenih od prve do četvrte alineje članka 5. stavka 2., uzimajući o obzir osobitu prirodu jedne ili više djelatnosti dobavljača.
   Članak 3.
   Što se tiče određivanja kritičnih točaka u proizvodnom procesu iz prve alineje članka 5. stavka 2. Direktive 92/34/EEZ i vođenja evidencije iz četvrte alineje članka 5. stavka 2., nadležno službeno tijelo nadzire i prati dobavljača kako bi se omogućilo da dobavljač:

               (a)

               prema potrebi uzima u obzir sljedeće kritične točke:

                           —

                           kakvoću reprodukcijskog materijala i sadnica voćaka koji se koriste za početak proizvodnog procesa,

                           —

                           sjetvu, pikiranje, sadnju i sijanje reprodukcijskog materijala i sadnica voćaka,

                           —

                           ispunjavanje uvjeta utvrđenih u člancima 3., 4. i 5. Direktive Vijeća 77/93/EEZ (2),

                           —

                           plan i način uzgoja,

                           —

                           opću brigu o poljoprivrednim kulturama,

                           —

                           postupke razmnožavanja,

                           —

                           postupke berbe,

                           —

                           higijenu,

                           —

                           tretiranja,

                           —

                           pakiranje,

                           —

                           skladištenje,

                           —

                           prijevoz,

                           —

                           upravljanje;

               (b)

               vodi evidenciju kako bi za spomenuta nadležna službena tijela imala na raspolaganju cjelovite informacije o:

                           i.

                           bilju ili ostalim predmetima:

                                       —

                                       koji su kupljeni za skladištenje ili sadnju na zemljištu,

                                       —

                                       u procesu proizvodnje,
                                       ili

                                       —

                                       koji su otpremljeni drugima;
                                       i

                           ii.

                           o bilo kojim kemijskim tretiranjima koja su se primjenjivala na bilje, te da najmanje godinu dana čuva pripadajuću dokumentaciju;

               (c)

               osobno je dostupan ili je imenovao drugu osobu s tehničkim iskustvom u proizvodnji bilja i s time povezanim pitanjima biljnog zdravstva, kako bi se povezao s navedenim nadležnim službenim tijelima;

               (d)

               provodi vizualni pregled po potrebi i u odgovarajuće vrijeme na način koji prihvate navedena nadležna službena tijela;

               (e)

               dopušta pristup osobama koje imaju pravo zastupati navedena nadležna službena tijela, osobito u svrhu pregleda i/ili uzimanja uzoraka, te dopušta pristup evidenciji i pripadajućoj dokumentaciji iz točke (b);

               (f)

               na drugi način surađuje s nadležnim službenim tijelima.

         Članak 4.
   Što se tiče uspostave i provedbe metoda praćenja i provjere kritičnih točaka iz druge alineje članka 5. stavka 2. Direktive 92/34/EEZ, nadležno službeno tijelo nadzire i prati dobavljača kako bi osiguralo, prema potrebi, da se takve metode nastavljaju provoditi, obraćajući posebice pažnju na:

               (a)

               raspoloživost i stvarnu uporabu metoda za provjeru svake od kritičnih točaka navedenih u članku 3.;

               (b)

               pouzdanost tih metoda;

               (c)

               njihovu prikladnost za procjenu sadržaja proizvodnje i dogovora o prodaji uključujući upravne aspekte; i

               (d)

               nadležnost djelatnika dobavljača da izvrše provjere.

         Članak 5.
   Što se tiče uzimanja uzoraka za analizu u ovlaštenom laboratoriju iz treće alineje članka 5. stavka 2. Direktive 92/34/EEZ, nadležno službeno tijelo nadzire i prati dobavljača kako bi po potrebi osiguralo da:

               (a)

               se uzorci uzimaju tijekom različitih faza proizvodnog procesa i onom učestalošću kako je to bilo priopćeno nadležnom službenom tijelu kad su se potvrdile metode proizvodnje u vrijeme davanja ovlaštenja;

               (b)

               se uzorci uzimaju na tehnički ispravan način uz uporabu statistički pouzdanih postupaka, uzimajući u obzir vrstu analize koju treba izvršiti;

               (c)

               su osobe koje uzimaju uzorke osposobljene to činiti, i

               (d)

               se analiza uzoraka vrši u laboratoriju koji je u tu svrhu ovlašten sukladno članku 6. stavku 2. spomenute Direktive.

         Članak 6.
   1.   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom do 30. lipnja 1994. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.
   Kada države članice donose ove mjere, te mjere prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
   2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 7.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 5. srpnja 1993. godine.

            Za Komisiju

         René STEICHEN

            Član Komisije

      (1)  SL L 157, 10.6.1992., str. 1.

      (2)  SL L 26, 31.1.1977., str. 20.