title: Direktiva (EU) 2021/2101 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2021. o izmjeni Direktive 2013/34/EU u pogledu objavljivanja informacija o porezu na dobit koje provode određena poduzeća i podružnice (Tekst značajan za EGP)

text:
                  1.12.2021

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 429/1

         DIREKTIVA (EU) 2021/2101 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
         od 24. studenoga 2021.
         o izmjeni Direktive 2013/34/EU u pogledu objavljivanja informacija o porezu na dobit koje provode određena poduzeća i podružnice
         (Tekst značajan za EGP)
         EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 50. stavak 1.,
         uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
         nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
         uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
         u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),
         budući da:

                     (1)

                     Transparentnost je ključna za neometano funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Komisija je u svojim komunikacijama od 27. listopada 2015. pod naslovom „Program rada Komisije za 2016. – Vrijeme je za drugačiji način rada” i od 16. prosinca 2014. pod naslovom „Program rada Komisije za 2015. – Novi početak” kao prioritet utvrdila potrebu da se odgovori na poziv građana Unije na pravednost i transparentnost te potrebu da Unija djeluje kao globalni uzor. Ključno je da se naporima za postizanje veće transparentnosti uzme u obzir recipročnost među konkurentima.

                     (2)

                     Europski parlament naglasio je u svojoj Rezoluciji od 26. ožujka 2019. (3) potrebu za ambicioznim javnim izvješćivanjem po zemljama kao alatom za povećanje transparentnosti poduzeća i poboljšanje javnog nadzora. Usporedno s radom Vijeća na suzbijanju izbjegavanja plaćanja poreza na dobit potrebno je poboljšati javni nadzor nad porezima na dobit koji su dužna platiti multinacionalna poduzeća koja posluju u Uniji kako bi se dodatno potaknule transparentnost i odgovornost poduzeća te time doprinijelo blagostanju naših društava. Predviđanje takvog nadzora potrebno je i radi promicanja informiranije javne rasprave, osobito u pogledu razine porezne discipline određenih multinacionalnih poduzeća koja posluju u Uniji i utjecaja porezne discipline na realno gospodarstvo. Utvrđivanje zajedničkih pravila o transparentnosti u pogledu poreza na dobit služilo bi i općem gospodarskom interesu osiguravanjem jednakovrijednih zaštitnih mjera u cijeloj Uniji za zaštitu ulagatelja, vjerovnika i ostalih trećih strana općenito te bi time doprinijelo vraćanju povjerenja građana Unije u pravednost nacionalnih poreznih sustava. Takav je javni nadzor moguće ostvariti s pomoću izvješća o informacijama o porezu na dobit, neovisno o tome gdje krajnje matično poduzeće multinacionalne grupe ima poslovni nastan.

                     (3)

                     Javno izvješćivanje po zemljama učinkovit je i prikladan alat za povećanje transparentnosti u pogledu aktivnosti multinacionalnih poduzeća i za omogućivanje javnosti da ocijeni učinak tih aktivnosti na realno gospodarstvo. Javno izvješćivanje po zemljama također poboljšava sposobnost dioničara da ispravno evaluiraju rizike kojima se izlažu poduzeća, dovodi do toga da se strategije ulaganja temelje na točnim informacijama i povećava sposobnost oblikovatelja politika da ocijene učinkovitost i učinak nacionalnog zakonodavstva. Javni nadzor trebao bi se provoditi bez nanošenja štete ulagačkoj klimi u Uniji ili konkurentnosti poduzeća iz Unije, uključujući mala i srednja poduzeća kako je predviđeno u Direktivi 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća (4).

                     (4)

                     Javno izvješćivanje po zemljama vjerojatno bi također moglo imati pozitivan učinak na prava zaposlenikâ na obavješćivanje i savjetovanje kako je predviđeno u Direktivi 2002/14/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (5), kao i na kvalitetu dijaloga koji se odvija u okviru poduzećâ zahvaljujući povećanju znanja o poslovanju poduzećâ.

                     (5)

                     Slijedom zaključaka Europskog vijeća od 22. svibnja 2013. u Direktivu 2013/34/EU uvedena je klauzula o preispitivanju. Tom klauzulom o preispitivanju od Komisije se zahtijevalo da razmotri mogućnost uvođenja obveze izrade izvješća po zemljama na godišnjoj osnovi za velika poduzeća u dodatnim sektorima industrije, uzimajući u obzir kretanja u Organizaciji za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) te rezultate povezanih europskih inicijativa.

                     (6)

                     Unija je javno izvješćivanje po zemljama već uvela za bankovni sektor Direktivom 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (6) te za ekstraktivnu industriju i industriju sječe šuma Direktivom 2013/34/EU.

                     (7)

                     Uvođenjem javnog izvješćivanja po zemljama ovom Direktivom Unija postaje globalni predvodnik u promicanju financijske transparentnosti i transparentnosti poduzeća.

                     (8)

                     Svi će imati koristi od veće transparentnosti u objavljivanju financijskih informacija jer će ona dovesti do veće uključenosti civilnog društva, bolje informiranosti zaposlenika i veće sklonosti riziku kod ulagatelja. Osim toga, poduzeća će imati koristi od boljih odnosa s dionicima, što će dovesti do veće stabilnosti i jednostavnijeg pristupa financiranju zbog jasnijeg profila rizika i poboljšanog ugleda.

                     (9)

                     Komisija je u svojoj Komunikaciji od 25. listopada 2011. pod naslovom „Obnovljena strategija EU-a za društveno odgovorno poslovanje za razdoblje 2011.–2014.” definirala društveno odgovorno poslovanje kao odgovornost poduzeća za njihov utjecaj na društvo. Društveno odgovorno poslovanje trebalo bi se voditi na razini poduzeća. Tijela javne vlasti mogu imati potpornu ulogu putem promišljene kombinacije dobrovoljnih mjera politike i, prema potrebi, dopunskih propisa. Poduzeća mogu premašiti okvir usklađenosti sa zakonom i postati društveno odgovorna integracijom daljnjih socijalnih, okolišnih ili etičkih pitanja, pitanja zaštite potrošača ili pitanja ljudskih prava u svoju poslovnu strategiju i svoje poslovanje.

                     (10)

                     Javnost bi trebala moći nadzirati sve aktivnosti grupe poduzeća ako ta grupa ima određene vrste subjekata s poslovnim nastanom u Uniji. Kada je riječ o grupama koje u Uniji posluju samo preko poduzeća kćeri ili podružnica, ta poduzeća kćeri i te podružnice trebali bi objaviti i učiniti dostupnim izvješće krajnjeg matičnog poduzeća. Ako te informacije ili to izvješće nisu dostupni ili krajnje matično poduzeće poduzećima kćerima ili podružnicama ne dostavi sve potrebne informacije, poduzeća kćeri i podružnice trebali bi sastaviti, objaviti i učiniti dostupnim izvješće o informacijama o porezu na dobit koje sadržava sve informacije koje posjeduju, koje su dobili ili pribavili i izjavu u kojoj se navodi da njihovo krajnje matično poduzeće nije stavilo na raspolaganje potrebne informacije. Međutim, zbog razlogâ proporcionalnosti i djelotvornosti, obveza da se izvješće o informacijama o porezu na dobit objavi i učini dostupnim trebala bi biti ograničena na srednja i velika poduzeća kćeri s poslovnim nastanom u Uniji te na podružnice usporedive veličine otvorene u Uniji. Područje primjene Direktive 2013/34/EU trebalo bi stoga na odgovarajući način proširiti na podružnice koje je u državi članici otvorilo poduzeće koje ima poslovni nastan izvan Unije i koje ima pravni oblik usporediv s vrstama poduzeća navedenima u Prilogu I. Direktivi 2013/34/EU. Podružnice koje su zatvorene kako je navedeno u članku 37. točki (k) Direktive (EU) 2017/1132 Europskog parlamenta i Vijeća (7) više ne bi trebale podlijegati obvezama izvješćivanja navedenima u ovoj Direktivi.

                     (11)

                     Multinacionalne grupe i, kada je to relevantno, određena samostalna poduzeća trebali bi učiniti dostupnim javnosti izvješće o informacijama o porezu na dobit ako premaše određenu veličinu u pogledu iznosa prihoda tijekom razdoblja od dvije uzastopne financijske godine, ovisno o konsolidiranim prihodima grupe ili prihodima samostalnog poduzeća. Usporedno s time, ta bi se obveza trebala prestati primjenjivati ako ti prihodi prestanu premašivati relevantni iznos tijekom razdoblja od dvije uzastopne financijske godine. U takvim bi slučajevima multinacionalna grupa ili samostalno poduzeće trebali i dalje podlijegati obvezi izvješćivanja o prvoj financijskoj godini koja slijedi nakon posljednje financijske godine u kojoj su njihovi prihodi premašili relevantni iznos. Takva multinacionalna grupa ili takvo samostalno poduzeće trebali bi ponovno početi podlijegati obvezi izvješćivanja kada njihovi prihodi tijekom razdoblja od dvije uzastopne financijske godine ponovno premaše relevantni iznos. S obzirom na širok raspon okvirâ za financijsko izvještavanje s kojima financijski izvještaji mogu biti sukladni, za potrebe određivanja područja primjene, za poduzeća na koja se primjenjuje pravo države članice „prihod” bi trebao imati jednako značenje kao „neto prihod” i trebalo bi ga tumačiti u skladu s nacionalnim okvirom za financijsko izvještavanje te države članice. Člankom 43. stavkom 2. točkom (c) Direktive Vijeća 86/635/EEZ (8) i člankom 66. stavkom 2. Direktive Vijeća 91/674/EEZ (9) predviđaju se definicije u pogledu utvrđivanja neto prihoda kreditne institucije odnosno društva za osiguranje. Za ostala poduzeća prihod bi trebalo procijeniti u skladu s okvirom za financijsko izvještavanje na temelju kojeg se njihovi financijski izvještaji pripremaju. Međutim, za potrebe sadržaja izvješća o informacijama o porezu na dobit trebala bi se primjenjivati drugačija definicija prihoda.

                     (12)

                     Kako bi se izbjeglo dvostruko izvješćivanje za bankovni sektor, krajnja matična poduzeća i samostalna poduzeća na koja se primjenjuje Direktiva 2013/36/EU i koja u svoje izvješće, izrađeno u skladu s člankom 89. te direktive, uključuju sve svoje aktivnosti i, prema potrebi, sve aktivnosti svojih povezanih poduzeća uključenih u njihove konsolidirane financijske izvještaje, uključujući aktivnosti na koje se ne primjenjuju odredbe dijela trećeg, glave I., poglavlja 2. Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (10), trebala bi biti izuzeta od zahtjeva u vezi s izvješćivanjem navedenih u ovoj Direktivi.

                     (13)

                     U izvješće o informacijama o porezu na dobit trebalo bi, ako je to primjenjivo, uključiti popis svih poduzeća kćeri za relevantnu financijsku godinu koja imaju poslovni nastan u Uniji ili u poreznim jurisdikcijama uključenima u Prilog I. i, ako je to primjenjivo, u Prilog II. relevantnoj verziji Zaključaka Vijeća o EU-ovu revidiranom popisu nekooperativnih jurisdikcija u porezne svrhe. Kako bi se izbjeglo stvaranje administrativnog opterećenja, krajnje matično poduzeće trebalo bi se moći osloniti na popis poduzeća kćeri uključen u konsolidirane financijske izvještaje krajnjeg matičnog poduzeća. U izvješću o informacijama o porezu na dobit trebale bi se pružiti i informacije u vezi sa svim aktivnostima svih povezanih poduzeća grupe koje su konsolidirane u financijskim izvještajima krajnjeg matičnog poduzeća ili, ovisno o okolnostima, u vezi sa svim aktivnostima samostalnog poduzeća. Informacije bi trebale biti ograničene na ono što je potrebno za omogućivanje djelotvornog javnog nadzora, kako bi se osiguralo da objavljivanje ne uzrokuje neproporcionalne rizike ili nedostatke za poduzeća u pogledu konkurentnosti ili pogrešnih tumačenja u pogledu dotičnih poduzeća. Izvješće o informacijama o porezu na dobit trebalo bi učiniti dostupnim najkasnije 12 mjeseci nakon datuma bilance. Eventualna kraća razdoblja za objavu financijskih izvještaja ne bi se trebala primjenjivati u odnosu na izvješće o informacijama o porezu na dobit. Odredbe uvedene ovom Direktivom ne utječu na odredbe Direktive 2013/34/EU u vezi s godišnjim financijskim izvještajima i konsolidiranim financijskim izvještajima.

                     (14)

                     Kako bi se izbjeglo stvaranje administrativnog opterećenja, poduzeća bi trebala imati pravo prikazati informacije na temelju uputa za izvješćivanje utvrđenih u odjeljku III. dijelovima B i C Priloga III. Direktivi Vijeća 2011/16/EU (11) kada pripremaju izvješće o informacijama o porezu na dobit u skladu s ovom Direktivom. U izvješću o informacijama o porezu na dobit trebalo bi navesti koji je okvir za izvješćivanje upotrijebljen. Izvješće o informacijama o porezu na dobit moglo bi uz to sadržavati općeniti prikaz u kojem se navode pojašnjenja u slučaju postojanja bitnih odstupanja na razini grupe između iznosâ obračunanog poreza i iznosâ plaćenog poreza, uzimajući pritom u obzir odgovarajuće iznose iz prethodnih financijskih godina.

                     (15)

                     Važno je osigurati da su podaci usporedivi. U tu svrhu trebalo bi dodijeliti provedbene ovlasti Komisiji za utvrđivanje zajedničkog predloška i elektroničkih formata za izvještavanje koji bi trebali biti strojno čitljivi u svrhu podnošenja izvješća o informacijama o porezu na dobit na temelju ove Direktive. Pri utvrđivanju tog predloška i tih formata za izvještavanje Komisija bi trebala uzeti u obzir napredak postignut u području digitalizacije i dostupnosti informacija koje objavljuju poduzeća, posebno u pogledu razvoja europske jedinstvene pristupne točke kako je predloženo u njezinoj Komunikaciji od 24. rujna 2020. pod naslovom „Unija tržišta kapitala za ljude i poduzeća – novi akcijski plan”. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (12).

                     (16)

                     Kako bi se osiguralo postojanje dovoljne razine detaljnosti koja građanima omogućuje bolju procjenu doprinosa multinacionalnih poduzeća blagostanju društva u svakoj državi članici, informacije bi trebalo raščlaniti po državama članicama. Osim toga, informacije o poslovanju multinacionalnih poduzeća trebalo bi također prikazati uz visoku razinu detaljnosti kada je riječ o određenim poreznim jurisdikcijama trećih zemalja koje predstavljaju posebne izazove. Informacije o poslovanju u svim ostalim trećim zemljama trebalo bi navesti na zbirnoj osnovi, osim ako poduzeće želi prikazati detaljnije informacije.

                     (17)

                     Za određene porezne jurisdikcije trebalo bi prikazati visoku razinu detaljnosti. U izvješću o informacijama o porezu na dobit uvijek bi trebalo zasebno objaviti informacije za svaku jurisdikciju koja je uključena u priloge Zaključcima Vijeća o EU-ovu revidiranom popisu nekooperativnih jurisdikcija u porezne svrhe (13) i njihova naknadna ažuriranja koja se posebno odobravaju dvaput godišnje, obično u veljači i listopadu, i objavljuju u Seriji C Službenog lista Europske unije. U Prilogu I. tim Zaključcima Vijeća naveden je „EU-ov popis nekooperativnih jurisdikcija u porezne svrhe”, dok je u Prilogu II. navedeno „Trenutačno stanje u pogledu suradnje s EU-om s obzirom na obveze koje su preuzele kooperativne jurisdikcije s ciljem provedbe načela dobrog poreznog upravljanja”. Kada je riječ o Prilogu I., jurisdikcije koje bi trebalo razmatrati one su jurisdikcije koje su bile uvrštene na popis 1. ožujka financijske godine za koju treba sastaviti izvješće o informacijama o porezu na dobit. Kada je riječ o Prilogu II., jurisdikcije koje bi trebalo razmatrati one su jurisdikcije koje su navedene u tom prilogu 1. ožujka financijske godine za koju treba sastaviti izvješće o informacijama o porezu na dobit i 1. ožujka prethodne financijske godine.

                     (18)

                     Trenutačno otkrivanje podataka koje treba uključiti u izvješće o informacijama o porezu na dobit moglo bi u određenim slučajevima ozbiljno naštetiti poslovnom položaju poduzeća. Stoga bi države članice trebale imati mogućnost poduzećima dopustiti da odgode otkrivanje određenih informacija ograničeni broj godina, pod uvjetom da jasno navedu postojanje odgode, u izvješću iznesu obrazloženje za odgodu i dokumentiraju razloge za odgodu. Informacije koje su poduzeća izostavila trebalo bi objaviti u kasnijem izvješću. Informacije koje se odnose na porezne jurisdikcije uključene u priloge I. i II. Zaključcima Vijeća o EU-ovu revidiranom popisu nekooperativnih jurisdikcija u porezne svrhe nikada se ne bi trebale izostaviti.

                     (19)

                     Kako bi se povećale transparentnost i odgovornost poduzeća prema ulagateljima, vjerovnicima, ostalim trećim stranama i općoj javnosti te osiguralo primjereno upravljanje, članovi administrativnih, upravljačkih i nadzornih tijela krajnjeg matičnog poduzeća ili samostalnog poduzeća koje ima poslovni nastan u Uniji i koje ima obvezu sastavljanja, objavljivanja i osiguravanja dostupnosti izvješća o informacijama o porezu na dobit, trebali bi imati zajedničku odgovornost za osiguravanje usklađenosti s obvezama izvješćivanja u skladu s ovom Direktivom. Budući da bi članovi administrativnih, upravljačkih i nadzornih tijela poduzeća kćeri koja imaju poslovni nastan u Uniji i koja su pod kontrolom krajnjeg matičnog poduzeća s poslovnim nastanom izvan Unije ili osoba odnosno osobe zaduženi za obavljanje formalnosti u vezi s objavljivanjem za podružnicu mogli imati ograničena saznanja o sadržaju izvješća o informacijama o porezu na dobit koje je pripremilo krajnje matično poduzeće ili bi mogli imati ograničenu mogućnost dobivanja takvih informacija ili takvog izvješća od krajnjeg matičnog poduzeća, odgovornost tih članova odnosno osoba trebala bi obuhvaćati osiguravanje toga da je, prema njihovim saznanjima i sposobnostima, izvješće o informacijama o porezu na dobit krajnjeg matičnog poduzeća ili samostalnog poduzeća sastavljeno i objavljeno na način koji je u skladu s ovom Direktivom ili da su poduzeće kći ili podružnica sastavili, objavili i učinili dostupnima sve informacije koje posjeduju, koje su dobili ili pribavili u skladu s ovom Direktivom. Ako su informacije nepotpune ili je izvješće nepotpuno, odgovornost tih članova odnosno tih osoba trebala bi se protezati na objavljivanje izjave u kojoj se navodi da krajnje matično poduzeće ili samostalno poduzeće nije stavilo na raspolaganje potrebne informacije.

                     (20)

                     Kako bi se osiguralo da je javnost svjesna opsega obveza izvješćivanja uvedenih u Direktivu 2013/34/EU ovom Direktivom i usklađenosti s tim obvezama izvješćivanja, države članice trebale bi zahtijevati da ovlašteni revizori i revizorska društva navedu je li poduzeće bilo dužno objaviti izvješće o informacijama o porezu na dobit te da, u slučaju postojanja te dužnosti, navedu je li to izvješće objavljeno.

                     (21)

                     Obveze država članica da predvide sankcije i poduzmu sve mjere potrebne kako bi osigurale izvršavanje tih sankcija na temelju Direktive 2013/34/EU primjenjuju se na kršenja nacionalnih odredbi u pogledu objavljivanja informacija o porezu na dobit koje provode određena poduzeća i podružnice donesenih na temelju ove Direktive.

                     (22)

                     Cilj je ove Direktive povećati transparentnost poduzeća te transparentnost informacija o porezu na dobit i javni nadzor nad tim informacijama prilagodbom postojećeg pravnog okvira kada je riječ o obvezama uvedenima trgovačkim društvima u pogledu objave izvješćâ radi zaštite interesa članova i trećih u smislu članka 50. stavka 2. točke (g) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). U skladu s tumačenjem Suda, a osobito u predmetu C–97/96 Verband deutscher Daihatsu-Händler (14), članak 50. stavak 2. točka (g) UFEU-a odnosi se na potrebu za zaštitom interesa „trećih” općenito, bez razlikovanja ili isključivanja kategorija koje su obuhvaćene tim pojmom. Stoga pojam „treći” ne obuhvaća samo ulagatelje i vjerovnike nego i druge zainteresirane treće strane, uključujući konkurente i opću javnost. Osim toga, cilj uspostave slobode poslovnog nastana, za što su vrlo općenito zadužene institucije na temelju članka 50. stavka 1. UFEU-a, ne može biti ograničen na temelju odredaba članka 50. stavka 2. UFEU-a. S obzirom na to da se ova Direktiva odnosi samo na obvezu objave izvješćâ o informacijama o porezu na dobit, a ne odnosi se na usklađivanje porezâ, članak 50. stavak 1. UFEU-a čini primjerenu pravnu osnovu.

                     (23)

                     Kako bi se osiguralo potpuno funkcioniranje unutarnjeg tržišta i jednaki uvjeti za multinacionalna poduzeća iz Unije i multinacionalna poduzeća iz trećih zemalja, Komisija bi trebala nastaviti istraživati mogućnosti za povećanje pravednosti i porezne transparentnosti. Osobito, Komisija bi u okviru klauzule o preispitivanju, trebala ispitati bi li se, među ostalim, potpunim raščlanjivanjem povećala djelotvornost ove Direktive.

                     (24)

                     S obzirom na to da cilj ove Direktive ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog njezina učinka on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.

                     (25)

                     Ova je Direktiva odgovor na zabrinutost koju su zainteresirane strane izrazile u pogledu potrebe rješavanja poremećaja na jedinstvenom tržištu bez narušavanja konkurentnosti Unije. Ova Direktiva ne bi trebala prouzročiti nepotrebno administrativno opterećenje za poduzeća. Općenito, u okviru ove Direktive, opseg informacija koje treba objaviti proporcionalan je ciljevima povećanja transparentnosti poduzeća i javnog nadzora. Ovom se Direktivom stoga poštuju temeljna prava i načela posebno priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima.

                     (26)

                     U skladu sa Zajedničkom političkom izjavom država članica i Komisije od 28. rujna 2011. o dokumentima s objašnjenjima, države članice obvezale su se da će u opravdanim slučajevima uz obavijest o svojim mjerama za prenošenje priložiti jedan ili više dokumenata u kojima se objašnjava veza između sastavnih dijelova direktive i odgovarajućih dijelova nacionalnih instrumenata za prenošenje. U pogledu ove Direktive, zakonodavac smatra opravdanim dostavljanje takvih dokumenata.

                     (27)

                     Direktivu 2013/34/EU trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

               DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:

            Članak 1.
            Izmjene Direktive 2013/34/EU
            Direktiva 2013/34/EU mijenja se kako slijedi:

                        1.

                        u članku 1. umeće se sljedeći stavak:

                           „1.a   Mjere za usklađenje propisane člancima od 48.a do 48.e i člankom 51. primjenjuju se i na zakone i druge propise država članica koji se odnose na podružnice koje je u državi članici otvorilo poduzeće na koje se ne primjenjuje pravo države članice, ali koje ima pravni oblik usporediv s vrstama poduzeća navedenima u Prilogu I. Članak 2. primjenjuje se u pogledu tih podružnica u mjeri u kojoj su članci od 48.a do 48.e i članak 51. primjenjivi na takve podružnice.”;

                        2.

                        iza članka 48. umeće se sljedeće poglavlje:
                        „POGLAVLJE 10.a

                           IZVJEŠĆE O INFORMACIJAMA O POREZU NA DOBIT

                           Članak 48.a
                           Definicije koje se odnose na izvješćivanje o informacijama o porezu na dobit

                              1.   Za potrebe ovog poglavlja primjenjuju se sljedeće definicije:

                                          1.

                                          „krajnje matično poduzeće” znači poduzeće koje sastavlja konsolidirane financijske izvještaje najveće skupine poduzeća;

                                          2.

                                          „konsolidirani financijski izvještaji” znači financijski izvještaji koje priprema matično poduzeće grupe u kojima se imovina, obveze, vlasnički kapital, prihodi i rashodi iskazuju kao da je riječ o jedinstvenom gospodarskom subjektu;

                                          3.

                                          „porezna jurisdikcija” znači državna ili nedržavna jurisdikcija koja ima fiskalnu autonomiju u pogledu poreza na dobit;

                                          4.

                                          „samostalno poduzeće” znači poduzeće koje nije dio grupe kako je definirana u članku 2. točki 11.

                              2.   Za potrebe članka 48.b ove Direktive „prihod” ima isto značenje kao i:

                                          (a)

                                          „neto prihod” za poduzeća na koja se primjenjuje pravo države članice koja ne primjenjuju međunarodne računovodstvene standarde donesene na temelju Uredbe (EZ) br. 1606/2002; ili

                                          (b)

                                          „prihod” kako je definiran okvirom za financijsko izvještavanje na temelju kojega se pripremaju financijski izvještaji ili u smislu tog okvira, za druga poduzeća.

                           Članak 48.b
                           Poduzeća i podružnice koji su dužni izvješćivati o informacijama o porezu na dobit

                              1.   Države članice zahtijevaju od krajnjih matičnih poduzeća na koja se primjenjuje njihovo nacionalno pravo ako je konsolidirani prihod na datum bilance, kako je izražen u njihovim konsolidiranim financijskim izvještajima, za svaku od dvije posljednje uzastopne financijske godine premašio ukupno 750 000 000 EUR, da sastave, objave i učine dostupnim izvješće o informacijama o porezu na dobit u pogledu potonje od te dvije uzastopne financijske godine.
                              Države članice osiguravaju da krajnje matično poduzeće više ne podliježe obvezama izvješćivanja navedenima u prvom podstavku ako ukupni konsolidirani prihod na datum bilance, kako je izražen u njegovim konsolidiranim financijskim izvještajima, padne ispod 750 000 000 EUR za svaku od dvije posljednje uzastopne financijske godine.
                              Države članice zahtijevaju od samostalnih poduzeća na koja se primjenjuje njihovo nacionalno pravo ako je prihod na datum bilance, kako je izražen u njihovim godišnjim financijskim izvještajima, za svaku od dvije posljednje uzastopne financijske godine premašio ukupno 750 000 000 EUR, da sastave, objave i učine dostupnim izvješće o informacijama o porezu na dobit u pogledu potonje od te dvije uzastopne financijske godine.
                              Države članice osiguravaju da samostalno poduzeće više ne podliježe obvezama izvješćivanja navedenima u trećem podstavku ako ukupni prihod na datum bilance, kako je izražen u njegovim financijskim izvještajima, padne ispod 750 000 000 EUR za svaku od dvije posljednje uzastopne financijske godine.

                              2.   Države članice osiguravaju da se pravilo navedeno u stavku 1. ne primjenjuje na samostalna poduzeća ili krajnja matična poduzeća i njihova povezana poduzeća ako takva poduzeća, uključujući njihove podružnice, imaju poslovni nastan, ili imaju stalno mjesto poslovanja ili stalnu poslovnu aktivnost na državnom području samo jedne države članice i ni u jednoj drugoj poreznoj jurisdikciji.

                              3.   Države članice osiguravaju da se pravilo navedeno u stavku 1. ovog članka ne primjenjuje na samostalna poduzeća i krajnja matična poduzeća ako takva poduzeća ili njihova povezana poduzeća objavljuju izvješće u skladu, s člankom 89. Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (*1), kojim su obuhvaćene informacije o svim njihovim aktivnostima te, u slučaju krajnjih matičnih poduzeća, o svim aktivnostima svih povezanih poduzeća uključenih u konsolidirane financijske izvještaje.

                              4.   Države članice zahtijevaju od srednjih i velikih poduzeća kćeri iz članka 3. stavaka 3. i 4. na koja se primjenjuje njihovo nacionalno pravo i koja su pod kontrolom krajnjeg matičnog poduzeća na koje se ne primjenjuje pravo države članice ako je konsolidirani prihod matičnog poduzeća na datum bilance, kako je izražen u njegovim konsolidiranim financijskim izvještajima, za svaku od dvije posljednje uzastopne financijske godine premašio ukupno 750 000 000 EUR, da objave i učine dostupnim izvješće o informacijama o porezu na dobit koje se odnosi na to krajnje matično poduzeće u pogledu potonje od te dvije uzastopne financijske godine.
                              Ako te informacije ili to izvješće nisu dostupni, poduzeće kći zahtijeva od svojeg krajnjeg matičnog poduzeća da mu dostavi sve informacije potrebne kako bi poduzeće kći moglo ispuniti svoje obveze iz prvog podstavka. Ako krajnje matično poduzeće ne dostavi sve potrebne informacije, poduzeće kći sastavlja, objavljuje i čini dostupnim izvješće o informacijama o porezu na dobit koje sadržava sve informacije koje posjeduje, koje je dobilo ili pribavilo zajedno s izjavom u kojoj se navodi da njegovo krajnje matično poduzeće nije stavilo na raspolaganje potrebne informacije.
                              Države članice osiguravaju da srednja i velika poduzeća kćeri više ne podliježu obvezama izvješćivanja navedenima u ovom stavku ako ukupni konsolidirani prihod krajnjeg matičnog poduzeća na datum bilance, kako je izražen u njegovim konsolidiranim financijskim izvještajima, padne ispod 750 000 000 EUR za svaku od dvije posljednje uzastopne financijske godine.

                              5.   Države članice zahtijevaju od podružnica koje su na njihovu državnom području otvorila poduzeća na koja se ne primjenjuje pravo države članice da objave i učine dostupnim izvješće o informacijama o porezu na dobit koje se odnosi na krajnje matično poduzeće ili samostalno poduzeće iz šestog podstavka točke (a) u pogledu potonje od dvije posljednje uzastopne financijske godine.
                              Ako te informacije ili to izvješće nisu dostupni, osoba odnosno osobe imenovani za obavljanje formalnosti u vezi s objavljivanjem iz članka 48.e stavka 2. zahtijevaju od krajnjeg matičnog poduzeća ili od samostalnog poduzeća iz ovog stavka šestog podstavka točke (a) da im dostave sve informacije potrebne kako bi te osobe mogle ispuniti svoje obveze.
                              U slučaju da nisu dostavljene sve potrebne informacije, podružnica sastavlja, objavljuje i čini dostupnim izvješće o informacijama o porezu na dobit koje sadržava sve informacije koje posjeduje, koje je dobila ili pribavila zajedno s izjavom u kojoj se navodi da krajnje matično poduzeće ili samostalno poduzeće nije stavilo na raspolaganje potrebne informacije.
                              Države članice osiguravaju da se obveze izvješćivanja navedene u ovom stavku primjenjuju samo na podružnice čiji je neto prihod za svaku od dvije posljednje uzastopne financijske godine premašio prag kako je prenesen na temelju članka 3. stavka 2.
                              Države članice osiguravaju da podružnica koja podliježe obvezama izvješćivanja u skladu s ovim stavkom više ne podliježe tim obvezama ako njezin neto prihod za svaku od dvije posljednje uzastopne financijske godine padne ispod praga kako je prenesen na temelju članka 3. stavka 2.
                              Države članice osiguravaju da se pravila navedena u ovom stavku primjenjuju na podružnicu samo ako su ispunjeni sljedeći kriteriji:

                                          (a)

                                          poduzeće koje je otvorilo podružnicu jest povezano poduzeće u okviru grupe na čije se krajnje matično poduzeće ne primjenjuje pravo države članice i čiji je konsolidirani prihod, kako je izražen u njegovim konsolidiranim financijskim izvještajima, na datum bilance za svaku od dvije posljednje uzastopne financijske godine premašio ukupno 750 000 000 EUR, ili je samostalno poduzeće čiji je prihod na datum bilance, kako je izražen u njegovim konsolidiranim financijskim izvještajima, za svaku od dvije posljednje uzastopne financijske godine premašio ukupno 750 000 000 EUR; i

                                          (b)

                                          krajnje matično poduzeće iz točke (a) ovog podstavka nema srednje ili veliko poduzeće kćer kako je navedeno u stavku 4.

                                    Države članice osiguravaju da podružnica više ne podliježe obvezama izvješćivanja navedenima u ovom stavku ako kriterij predviđen u točki (a) više nije ispunjen tijekom dvije uzastopne financijske godine.

                              6.   Države članice ne primjenjuju pravila navedena u stavcima 4. i 5. ovog članka ako je krajnje matično poduzeće ili samostalno poduzeće na koje se ne primjenjuje pravo države članice sastavilo izvješće o informacijama o porezu na dobit na način koji je u skladu s člankom 48.c te to izvješće ispunjava sljedeće kriterije:

                                          (a)

                                          dostupno je javnosti, besplatno i u strojno čitljivom elektroničkom formatu za izvještavanje:

                                                      i.

                                                      na internetskim stanicama tog krajnjeg matičnog poduzeća ili tog samostalnog poduzeća;

                                                      ii.

                                                      na najmanje jednom od službenih jezika Unije;

                                                      iii.

                                                      najkasnije 12 mjeseci nakon datuma bilance financijske godine za koju se izvješće sastavlja; i

                                          (b)

                                          u njemu se navode naziv i sjedište pojedinačnog poduzeća kćeri ili naziv i adresa pojedinačne podružnice na koje se primjenjuje pravo države članice i koji su objavili izvješće u skladu s člankom 48.d stavkom 1.

                              7.   Države članice zahtijevaju od poduzeća kćeri ili od podružnica na koje se ne primjenjuju odredbe stavaka 4. i 5. ovog članka da objave i učine dostupnim izvješće o informacijama o porezu na dobit ako je jedina svrha takvih poduzeća kćeri ili podružnica izbjegavanje zahtjeva u vezi s izvješćivanjem navedenih u ovom poglavlju.

                           Članak 48.c
                           Sadržaj izvješća o informacijama o porezu na dobit

                              1.   Izvješće o informacijama o porezu na dobit koje se zahtijeva u skladu s člankom 48.b obuhvaća informacije koje se odnose na sve aktivnosti samostalnog poduzeća ili krajnjeg matičnog poduzeća, uključujući aktivnosti svih povezanih poduzeća konsolidiranih u financijskim izvještajima za relevantnu financijsku godinu.

                              2.   Informacije iz stavka 1. sastoje se od:

                                          (a)

                                          naziva krajnjeg matičnog poduzeća ili samostalnog poduzeća, dotične financijske godine, valute koja se upotrebljava za podnošenje izvješća i, ako je to primjenjivo, popisa svih poduzeća kćeri konsolidiranih u financijskim izvještajima krajnjeg matičnog poduzeća, za relevantnu financijsku godinu, s poslovnim nastanom u Uniji ili u poreznim jurisdikcijama uključenima u priloge I. i II. Zaključcima Vijeća o EU-ovu revidiranom popisu nekooperativnih jurisdikcija u porezne svrhe;

                                          (b)

                                          kratkog opisa prirode njihovih aktivnosti;

                                          (c)

                                          broja zaposlenika na puno radno vrijeme;

                                          (d)

                                          prihoda koje treba izračunati kao:

                                                      i.

                                                      zbroj neto prihoda, drugog prihoda od poslovanja, prihoda od sudjelujućih udjela, isključujući dividende primljene od povezanih poduzeća, prihoda od drugih ulaganja i zajmova koji su dio trajnih sredstava, drugih prihoda od kamata i sličnih prihoda navedenih u prilozima V. i VI. ovoj Direktivi; ili

                                                      ii.

                                                      prihod kako je definiran okvirom za financijsko izvještavanje na temelju kojega se pripremaju financijski izvještaji, isključujući vrijednosna usklađivanja i dividende primljene od povezanih poduzeća;

                                          (e)

                                          iznos dobiti ili gubitka prije poreza na dobit;

                                          (f)

                                          iznos obračunanog poreza na dobit tijekom relevantne financijske godine, koji treba izračunati kao tekući porezni rashod koji je priznat u vezi s oporezivom dobiti ili gubitkom financijske godine poduzećâ i podružnica u relevantnoj poreznoj jurisdikciji;

                                          (g)

                                          iznos plaćenog poreza na dobit u gotovini, koji treba izračunati kao iznos poreza na dobit koji su poduzeća i podružnice u relevantnoj poreznoj jurisdikciji platili tijekom relevantne financijske godine; i

                                          (h)

                                          iznos akumulirane dobiti na kraju relevantne financijske godine.

                                    Za potrebe točke (d) prihodi obuhvaćaju transakcije s povezanim strankama.
                              Za potrebe točke (f) tekući porezni rashod odnosi se samo na aktivnosti poduzeća u relevantnoj financijskoj godini i ne uključuje odgođene poreze ili rezerviranja za neizvjesne porezne obveze.
                              Za potrebe točke (g) plaćeni porezi uključuju porez po odbitku koji su platila druga poduzeća u odnosu na plaćanja poduzećima i podružnicama unutar grupe.
                              Za potrebe točke (h) akumulirana dobit znači zbroj dobiti iz proteklih financijskih godina i iz relevantne financijske godine za koju još nije odlučeno o raspodjeli. Kada je riječ o podružnicama, akumulirana dobit jest dobit poduzeća koje je otvorilo podružnicu.

                              3.   Države članice dopuštaju da se o informacijama navedenima u stavku 2. ovog članka izvijesti na temelju uputa za izvješćivanje iz odjeljka III. dijelova B i C Priloga III. Direktivi Vijeća 2011/16/EU (*2).

                              4.   Informacije iz stavka 2. ili 3. ovog članka iskazuju se upotrebom zajedničkog predloška i strojno čitljivih elektroničkih formata za izvještavanje. Komisija provedbenim aktima utvrđuje taj zajednički predložak i te elektroničke formate za izvještavanje. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 50. stavka 2.

                              5.   U izvješću o informacijama o porezu na dobit iskazuju se informacije iz stavka 2. ili 3. zasebno za svaku državu članicu. Ako se država članica sastoji od nekoliko poreznih jurisdikcija, informacije se objedinjuju na razini države članice.
                              U izvješću o informacijama o porezu na dobit iskazuju se i informacije iz stavka 2. ili stavka 3. ovog članka zasebno za svaku poreznu jurisdikciju koja je 1. ožujka financijske godine za koju se izvješće treba sastaviti navedena u Prilogu I. Zaključcima Vijeća o EU-ovu revidiranom popisu nekooperativnih jurisdikcija u porezne svrhe te se u njemu takve informacije dostavljaju zasebno za svaku poreznu jurisdikciju koja je 1. ožujka financijske godine za koju se izvješće treba sastaviti i 1. ožujka prethodne financijske godine bila navedena u Prilogu II. Zaključcima Vijeća o EU-ovu revidiranom popisu nekooperativnih jurisdikcija u porezne svrhe.
                              U izvješću o informacijama o porezu na dobit iskazuju se i informacije iz stavka 2. ili 3. na zbirnoj osnovi za ostale porezne jurisdikcije.
                              Informacije se pripisuju svakoj relevantnoj poreznoj jurisdikciji na temelju poslovnog nastana, postojanja stalnog mjesta poslovanja ili stalne poslovne aktivnosti koja, s obzirom na aktivnosti grupe ili samostalnog poduzeća, može podlijegati obvezi poreza na dobit u toj poreznoj jurisdikciji.
                              Ako aktivnosti nekoliko povezanih poduzeća mogu podlijegati porezu na dobit u jednoj poreznoj jurisdikciji, informacije koje se pripisuju toj poreznoj jurisdikciji zbroj su informacija koje se odnose na takve aktivnosti svakog povezanog poduzeća i njihovih podružnica u toj poreznoj jurisdikciji.
                              Informacije o jednoj određenoj aktivnosti ne pripisuju se istodobno više poreznih jurisdikcija.

                              6.   Države članice mogu dopustiti da se jedna ili više informacija koje se inače moraju objaviti u skladu sa stavkom 2. ili stavkom 3. privremeno izostave iz izvješća ako bi se njihovim otkrivanjem ozbiljno naštetilo poslovnom položaju poduzeća na koja se izvješće odnosi. Svako izostavljanje mora se jasno navesti u izvješću zajedno s valjanim obrazloženjem razlogâ za to izostavljanje.
                              Države članice osiguravaju da se sve informacije izostavljene na temelju prvog podstavka objave u kasnijem izvješću o informacijama o porezu na dobit najkasnije pet godina od datuma izvornog izostavljanja.
                              Države članice osiguravaju da se informacije koje se odnose na porezne jurisdikcije uključene u priloge I. i II. Zaključcima Vijeća o EU-ovu revidiranom popisu nekooperativnih jurisdikcija u porezne svrhe iz stavka 5. ovog članka nikada ne smiju izostaviti.

                              7.   U izvješće o informacijama o porezu na dobit može se uključiti, ako je to primjenjivo na razini grupe, općeniti prikaz u kojem se navode pojašnjenja eventualnih bitnih odstupanja između iznosa objavljenih na temelju stavka 2. točaka (f) i (g), uzimajući pritom u obzir, prema potrebi, odgovarajuće iznose iz prethodnih financijskih godina.

                              8.   Valuta koja se upotrebljava u izvješću o informacijama o porezu na dobit jest valuta u kojoj su iskazani konsolidirani financijski izvještaji krajnjeg matičnog poduzeća ili godišnji financijski izvještaji samostalnog poduzeća. Države članice ne zahtijevaju da se to izvješće objavi u valuti koja nije valuta koja se upotrebljava u financijskim izvještajima.
                              Međutim, u slučaju navedenom u članku 48.b stavku 4. drugom podstavku, valuta koja se upotrebljava u izvješću o informacijama o porezu na dobit jest valuta u kojoj poduzeće kći objavljuje svoje godišnje financijske izvještaje.

                              9.   Države članice koje nisu uvele euro mogu preračunati prag od 750 000 000 EUR u svoju nacionalnu valutu. Pri takvom preračunavanju te države članice moraju primijeniti tečaj koji se primjenjuje na 21. prosinca 2021., koji je objavljen u Službenom listu Europske unije. Te države članice mogu povećati ili smanjiti pragove za najviše 5 % kako bi se dobio zaokruženi iznos u nacionalnim valutama.
                              Pragovi iz članka 48.b stavaka 4. i 5. preračunavaju se u istovjetni iznos u nacionalnoj valuti bilo koje relevantne treće zemlje primjenom tečaja koji se primjenjuje na 21. prosinca 2021. i zaokružuju na najbližu tisućicu.

                              10.   U izvješću o informacijama o porezu na dobit navodi se je li pripremljeno u skladu sa stavkom 2. ili stavkom 3. ovog članka.

                           Članak 48.d
                           Objavljivanje i dostupnost

                              1.   Izvješće o informacijama o porezu na dobit i izjava navedena u članku 48.b ove Direktive objavljuju se u roku od 12 mjeseci od datuma bilance za financijsku godinu za koju se izvješće sastavlja kako je predvidjela svaka država članica u skladu s člancima od 14. do 28. Direktive (EU) 2017/1132 Europskog parlamenta i Vijeća (*3) i, kad je to relevantno, u skladu s člankom 36. Direktive (EU) 2017/1132.

                              2.   Države članice osiguravaju da se izvješće o informacijama o porezu na dobit i izjava koje objavljuju poduzeća u skladu sa stavkom 1. ovog članka besplatno učine dostupnima javnosti na najmanje jednom od službenih jezika Unije najkasnije 12 mjeseci nakon datuma bilance za financijsku godinu za koju je izvješće sastavljeno na internetskim stranicama:

                                          (a)

                                          poduzeća ako se primjenjuje članak 48.b stavak 1.;

                                          (b)

                                          poduzeća kćeri ili povezanog poduzeća ako se primjenjuje članak 48.b stavak 4.; ili

                                          (c)

                                          podružnice ili poduzeća koje je otvorilo podružnicu ili povezanog poduzeća ako se primjenjuje članak 48.b stavak 5.

                              3.   Države članice mogu poduzeća izuzeti od primjene pravila navedenih u stavku 2. ovog članka ako je izvješće o informacijama o porezu na dobit koje je objavljeno u skladu sa stavkom 1. ovog članka istodobno učinjeno dostupnim javnosti u strojno čitljivom elektroničkom formatu za izvještavanje na internetskim stranicama registra iz članka 16. Direktive (EU) 2017/1132, i to besplatno za bilo koju treću stranu koja se nalazi u Uniji. Internetske stanice poduzećâ i podružnica iz stavka 2. ovog članka moraju sadržavati informacije o tom izuzeću i upućivanje na internetske stranice relevantnog registra.

                              4.   Izvješće iz članka 48.b stavaka 1., 4., 5., 6. i 7. i, ako je to primjenjivo, izjava iz stavaka 4. i 5. tog članka ostaju dostupni na relevantnim internetskim stranicama tijekom najmanje pet uzastopnih godina.

                           Članak 48.e
                           Odgovornost za sastavljanje, objavljivanje i dostupnostizvješća o informacijama o porezu na dobit

                              1.   Države članice osiguravaju da članovi administrativnih, upravljačkih i nadzornih tijela krajnjih matičnih poduzeća ili samostalnih poduzeća iz članka 48.b stavka 1., djelujući u okviru nadležnosti koje su im dodijeljene na temelju nacionalnog prava, imaju zajedničku odgovornost osigurati da se izvješće o informacijama o porezu na dobit sastavlja, objavljuje te da je učinjeno dostupnim u skladu s člancima 48.b, 48.c i 48.d.

                              2.   Države članice osiguravaju da članovi administrativnih, upravljačkih i nadzornih tijela poduzeća kćeri iz članka 48.b stavka 4. ove Direktive i osoba odnosno osobe imenovani za obavljanje formalnosti u vezi s objavljivanjem iz članka 41. Direktive (EU) 2017/1132 za podružnice iz članka 48.b stavka 5. ove Direktive, djelujući u okviru nadležnosti koje su im dodijeljene na temelju nacionalnog prava, imaju zajedničku odgovornost osigurati da je, prema njihovim saznanjima i sposobnostima, izvješće o informacijama o porezu na dobit sastavljeno na način koji u skladu s člancima 48.b i 48.c odnosno da je usklađeno, kako je to relevantno, s člancima 48.b i 48.c te da je objavljeno i učinjeno dostupnim u skladu s člankom 48.d.

                           Članak 48.f
                           Izjava ovlaštenog revizora
                           Države članice zahtijevaju da se, ako se zahtijeva da ovlašteni revizor ili više njih ili revizorsko društvo ili više njih provede reviziju financijskih izvještaja poduzeća na koje se primjenjuje pravo države članice, u revizorskom izvješću navede je li poduzeće za financijsku godinu koja prethodi financijskoj godini za koju su pripremljeni financijski izvještaji koji su predmet revizije bilo dužno u skladu s člankom 48.b objaviti izvješće o informacijama o porezu na dobit i, ako jest, je li to izvješće objavljeno u skladu s člankom 48.d.

                           Članak 48.g
                           Datum početka izvješćivanja o informacijama o porezu na dobit
                           Države članice osiguravaju da se zakoni i drugi propisi kojima se prenose članci od 48.a do 48.f primjenjuju najkasnije od datuma početka prve financijske godine koja započinje 22. lipnja 2024. ili nakon tog datuma.

                           Članak 48.h
                           Datum početka izvješćivanja o informacijama o porezu na dobit
                           Komisija do 22. lipnja 2027. podnosi izvješće o usklađenosti s obvezama izvješćivanja navedenima u člancima od 48.a do 48.f i učinku tih obveza izvješćivanja te, uzimajući u obzir stanje na razini OECD-a, potrebu za osiguravanjem dostatne razine transparentnosti i potrebu za očuvanjem i osiguravanjem konkurentnog okružja za poduzeća i privatna ulaganja, posebno preispituje i procjenjuje bi li bilo primjereno obvezu izvješćivanja o informacijama o porezu na dobit navedenu u članku 48.b proširiti na velika poduzeća i velike grupe kako su definirani u članku 3. stavku 4. odnosno članku 3. stavku 7. i proširiti sadržaj izvješća o informacijama o porezu na dobit naveden u članku 48.c kako bi se njime obuhvatile dodatne stavke. U tom izvješću Komisija također procjenjuje učinak iskazivanja poreznih informacija na zbirnoj osnovi za porezne jurisdikcije trećih zemalja kako je predviđeno u članku 48.c stavku 5. i privremenog izostavljanja informacija predviđenog u članku 48.c stavku 6. na djelotvornost ove Direktive.
                           Komisija podnosi to izvješće Europskom parlamentu i Vijeću, prema potrebi zajedno sa zakonodavnim prijedlogom.

                           (*1)  Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.)."

                           (*2)  Direktiva Vijeća 2011/16/EU od 15. veljače 2011. o administrativnoj suradnji u području oporezivanja i stavljanju izvan snage Direktive 77/799/EEZ (SL L 64, 11.3.2011., str. 1.)."

                           (*3)  Direktiva (EU) 2017/1132 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2017. o određenim aspektima prava društava (SL L 169, 30.6.2017., str. 46.).”;"

                        3.

                        u članku 49. umeće se sljedeći stavak:

                           „3.a   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (*4)

                           (*4)  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.”."

            Članak 2.
            Prenošenje

               1.   Države članice stavljaju na snagu zakone i druge propise koji su potrebni radi usklađivanja s ovom Direktivom do 22. lipnja 2023. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba.
               Kada države članice donose te odredbe, one sadržavaju upućivanje na ovu Direktivu ili se na nju upućuje prilikom njihove službene objave. Države članice određuju načine tog upućivanja.

               2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.

            Članak 3.
            Stupanje na snagu
            Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

            Članak 4.
            Adresati
            Ova je Direktiva upućena državama članicama.

            Sastavljeno u Strasbourgu 24. studenoga 2021.

                  Za Europski parlament

                  Predsjednik

               D. M. SASSOLI

                  Za Vijeće

                  Predsjednik

               A. LOGAR

            (1)  SL C 487, 28.12.2016., str. 62.

            (2)  Stajalište Europskog parlamenta od 27. ožujka 2019. (SL C 108, 26.3.2021., str. 623.) i stajalište Vijeća u prvom čitanju od 28. rujna 2021. (još nije objavljeno u Službenom listu). Stajalište Europskog parlamenta od 11. studenoga 2021. (još nije objavljeno u Službenom listu).

            (3)  SL C 108, 26.3.2021., str. 8.

            (4)  Direktiva 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o godišnjim financijskim izvještajima, konsolidiranim financijskim izvještajima i povezanim izvješćima za određene vrste poduzeća, o izmjeni Direktive 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i o stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 78/660/EEZ i 83/349/EEZ (SL L 182, 29.6.2013., str. 19.).

            (5)  Direktiva 2002/14/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2002. o uspostavljanju općeg okvira za obavješćivanje i savjetovanje s radnicima u Europskoj zajednici (SL L 80, 23.3.2002., str. 29.).

            (6)  Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.).

            (7)  Direktiva (EU) 2017/1132 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2017. o određenim aspektima prava društava (SL L 169, 30.6.2017., str. 46.).

            (8)  Direktiva Vijeća 86/635/EEZ od 8. prosinca 1986. o godišnjim financijskim izvještajima i konsolidiranim financijskim izvještajima banaka i drugih financijskih institucija (SL L 372, 31.12.1986., str. 1.).

            (9)  Direktiva Vijeća 91/674/EEZ od 19. prosinca 1991. o godišnjim financijskim izvještajima i konsolidiranim financijskim izvještajima društava za osiguranje (SL L 374, 31.12.1991., str. 7.).

            (10)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

            (11)  Direktiva Vijeća 2011/16/EU od 15. veljače 2011. o administrativnoj suradnji u području oporezivanja i stavljanju izvan snage Direktive 77/799/EEZ (SL L 64, 11.3.2011., str. 1.).

            (12)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

            (13)  Vidjeti Zaključke Vijeća o revidiranom EU-ovu popisu nekooperativnih jurisdikcija u porezne svrhe i njihove priloge (SL C 413 I , 12.10.2021, p. 1.).

            (14)  Presuda Suda od 4. prosinca 1997., Verband deutscher Daihatsu-Händler, C-97/96, ECLI:EU:C:1997:581.