title: Direktiva (EU) 2019/1153Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o utvrđivanju pravila kojima se olakšava uporaba financijskih i drugih informacija u svrhu sprečavanja, otkrivanja, istrage ili progona određenih kaznenih djela i stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2000/642/PUP

text:
                  11.7.2019

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 186/122

         DIREKTIVA (EU) 2019/1153EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
         od 20. lipnja 2019.
         o utvrđivanju pravila kojima se olakšava uporaba financijskih i drugih informacija u svrhu sprečavanja, otkrivanja, istrage ili progona određenih kaznenih djela i stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2000/642/PUP
         EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 87. stavak 2.,
         uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
         nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
         uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
         nakon savjetovanja s Odborom regija,
         u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),
         budući da:

                     (1)

                     Olakšavanje uporabe financijskih informacija potrebno je radi sprečavanja, otkrivanja, istrage ili progona teških kaznenih djela.

                     (2)

                     Kako bi se povećala sigurnost, poboljšao progon financijskih kaznenih djela, suzbilo pranje novca i spriječila porezna kaznena djela u državama članicama i širom Unije, potrebno je poboljšati pristup financijsko-obavještajnih jedinica („FOJ-evi”) i javnih tijela odgovornih za sprečavanje, otkrivanje, istragu ili progon teških kaznenih djela informacijama kako bi se ojačala njihova sposobnost za provođenje financijskih istraga i poboljšala njihova međusobna suradnja.

                     (3)

                     U skladu s člankom 4. stavkom 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) Unija i države članice trebaju si međusobno pomagati. One bi se također trebale obvezati da surađuju na iskren i brz način.

                     (4)

                     U svojoj komunikaciji od 2. veljače 2016. o Akcijskom planu za jačanje borbe protiv financiranja terorizma Komisija se obvezala istražiti mogućnost zasebnog samostalnog pravnog instrumenta za proširenje pristupa tijela država članica centraliziranim registrima bankovnih računa i računa za plaćanja, između ostalog tijela nadležnih za sprečavanje, otkrivanje, istragu ili progon kaznenih djela, uredâ za povrat imovine, poreznih tijela i tijela za suzbijanje korupcije. Osim toga, u tom Akcijskom planu zatraženo je i evidentiranje prepreka za pristup informacijama te razmjenu i uporabu informacija kao i za operativnu suradnju među FOJ-evima.

                     (5)

                     Suzbijanje teških kaznenih djela, između ostalog financijske prijevare i pranja novca ostaje prioritet Unije.

                     (6)

                     Direktivom (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća (3) od država članica zahtijeva se da uspostave centralizirane registre bankovnih računa ili sustave za dohvat podataka kako bi se omogućila pravodobna identifikacija osoba koje su vlasnici bankovnih računa i računa za plaćanja te sefova.

                     (7)

                     Na temelju Direktive (EU) 2015/849 informacije koje se čuvaju u takvim centraliziranim registrima bankovnih računa trebaju biti izravno dostupne FOJ-evima, a trebaju biti dostupne i nacionalnim tijelima nadležnima za sprečavanje pranja novca, povezanih predikatnih kaznenih djela i financiranja terorizma.

                     (8)

                     Trenutačan i izravan pristup informacijama koje se čuvaju u centraliziranim registrima bankovnih računa često je nužan za uspjeh kaznene istrage ili za pravodobnu identifikaciju, praćenje i zamrzavanje povezane imovine u svrhu njezina oduzimanja. Izravan pristup najbrža je vrsta pristupa informacijama koje se čuvaju u centraliziranim registrima bankovnih računa. Stoga bi ovom Direktivom trebalo utvrditi pravila o odobravanju izravnog pristupa informacijama koje se čuvaju u centraliziranim registrima bankovnih računa imenovanim tijelima država članica nadležnima za sprečavanje, otkrivanje, istragu ili progon kaznenih djela. Ako pojedina država članica omogući pristup informacijama o bankovnim računima putem središnjeg elektronskog sustava za dohvat podataka, ta država članica trebala bi osigurati da tijelo koje upravlja sustavom za dohvat izvješćuje imenovana nadležna tijela o rezultatima pretraživanja odmah i u nepročišćenom obliku. Ova Direktiva ne bi trebala utjecati na kanale za razmjenu informacija među nadležnim tijelima ili na njihove ovlasti da dobivaju informacije od obveznika na temelju prava Unije ili nacionalnog prava. Svaki pristup informacijama koje nacionalna tijela čuvaju u centraliziranim registrima za potrebe koje nisu potrebe ove Direktive ili u odnosu na kaznena djela koja nisu kaznena djela obuhvaćena ovom Direktivom ne ulazi u njezino područje primjene.

                     (9)

                     S obzirom na to da u svakoj državi članici postoje brojna tijela ili službe koji su nadležni za sprečavanje, otkrivanje, istragu ili progon kaznenih djela, te kako bi se osigurao razmjeran pristup financijskim i drugim informacijama na temelju ove Direktive, države članice trebale bi biti dužne odrediti koji su tijela ili službe ovlašteni za pristup centraliziranim registrima bankovnih računa i mogu zatražiti informacije od FOJ-eva za potrebe ove Direktive. Pri provedbi ove Direktive države članice trebale bi uzeti u obzir prirodu, organizacijski status, zadaće i ovlasti tih tijela i službi, kako su propisani njihovim nacionalnim pravom, između ostalog postojeće mehanizme za zaštitu financijskih sustava protiv pranja novca i financiranja terorizma.

                     (10)

                     Urede za povrat imovine trebalo bi imenovati među nadležnim tijelima te bi oni trebali imati izravan pristup informacijama koje se čuvaju u centraliziranim registrima bankovnih računa kada sprečavaju, otkrivaju ili istražuju konkretno teško kazneno djelo ili pružaju potporu konkretnoj kaznenoj istrazi, između ostalog identificiranju, praćenju i zamrzavanju imovine.

                     (11)

                     U mjeri u kojoj su porezna tijela i agencije za suzbijanje korupcije u skladu s nacionalnim pravom nadležni za sprečavanje, otkrivanje, istragu ili progon kaznenih djela, i njih bi trebalo smatrati tijelima koja se može imenovati za potrebe ove Direktive. Administrativne istrage, osim onih koje FOJ-evi provode u kontekstu sprečavanja, otkrivanja i djelotvornog suzbijanja pranja novca i financiranja terorizma, ne bi trebale biti obuhvaćene ovom Direktivom.

                     (12)

                     Počinitelji kaznenih djela, a posebno zločinačke skupine i teroristi, često djeluju u različitim državama članicama, a njihova se imovina, uključujući bankovne račune, često nalazi u drugim državama članicama. S obzirom na prekograničnu dimenziju teških kaznenih djela, između ostalog terorizma, i s njima povezanih financijskih aktivnosti, za nadležna tijela koja provode kaznene istrage u jednoj državi članici često je nužno da pristupe informacijama o bankovnim računima u drugim državama članicama.

                     (13)

                     Informacije koje su nadležna tijela pribavila od nacionalnih centraliziranih registara bankovnih računa mogu se razmjenjivati s nadležnim tijelima koja se nalaze u nekoj drugoj državi članici u skladu s Okvirnom odlukom Vijeća 2006/960/PUP (4), Direktivom 2014/41/EU Europskog parlamenta i Vijeća (5) i primjenjivim pravilima o zaštiti podataka.

                     (14)

                     Direktivom (EU) 2015/849 bitno je ojačan pravni okvir Unije kojim se uređuju djelovanje i suradnja FOJ-eva, uključujući ocjenu, od strane Komisije, mogućnosti uspostave mehanizma za koordinaciju i potporu. Pravni status FOJ-eva u državama članicama varira od statusa administrativnog tijela ili statusa tijela za izvršavanje zakonodavstva, pa sve do tijela mješovitog statusa. Ovlasti FOJ-eva obuhvaćaju pravo na pristup financijskim i administrativnim informacijama te informacijama o izvršavanju zakonodavstva koje su im potrebne za sprečavanje, otkrivanje i suzbijanje pranja novca, povezanih predikatnih kaznenih djela i financiranja terorizma. Međutim, u pravu Unije nisu utvrđeni svi konkretni alati i mehanizmi koje bi FOJ-evi trebali imati na raspolaganju kako bi pristupili takvim informacijama i izvršili svoje zadaće. Budući da su države članice u potpunosti odgovorne za uspostavu FOJ-eva i odlučivanje o njihovoj organizacijskoj prirodi, različiti FOJ-evi imaju različite razine pristupa regulatornim bazama podataka, što dovodi do nedostatne razmjene informacija između tijela za izvršavanje zakonodavstva ili tužiteljstava i FOJ-eva.

                     (15)

                     Kako bi se povećale pravna sigurnost i operativna djelotvornost, ovom bi Direktivom trebalo utvrditi pravila za jačanje sposobnosti FOJ-eva za dijeljenje financijskih informacija i financijskih analiza s imenovanim nadležnim tijelima u njihovoj državi članici u pogledu svih teških kaznenih djela. Točnije, FOJ-evi bi trebali biti dužni surađivati s imenovanim nadležnim tijelima svojih država članica i biti u mogućnosti pravodobno odgovoriti na obrazložene zahtjeve tih imenovanih nadležnih tijela za financijske informacije ili financijske analize, ako su te financijske informacije ili financijske analize potrebne, na pojedinačnoj osnovi, te kada se ti zahtjevi temelje na zabrinutostima povezanima sa sprečavanjem, otkrivanjem, istragom ili progonom teških kaznenih djela, podložno izuzećima predviđenima u članku 32. stavku 5. Direktive (EU) 2015/849. Tim zahtjevom ne bi trebalo onemogućiti samostalnost FOJ-eva u skladu s Direktivom (EU) 2015/849. Posebice, u slučajevima kada zatražene informacije potječu od FOJ-a druge države članice, trebalo bi poštovati sva ograničenja i uvjete koje je za uporabu tih informacija propisao taj FOJ. Svaka uporaba za svrhe koje nisu izvorno odobrene trebala bi podlijegati prethodnom odobrenju tog FOJ-a. FOJ-evi bi trebali na odgovarajući način objasniti svako odbijanje da se odgovori na zahtjev za informacije ili analize. Ova Direktiva ne bi trebala utjecati na operativnu neovisnost i samostalnost FOJ-eva u skladu s Direktivom (EU) 2015/849, uključujući samostalnost FOJ-eva da spontano distribuiraju informacije na vlastitu inicijativu za potrebe ove Direktive.

                     (16)

                     Ovom bi se Direktivom također trebao utvrditi jasno definiran pravni okvir kako bi se FOJ-evima omogućilo da zatraže relevantne podatke koje su pohranila imenovana nadležna tijela u svojoj državi članici kako bi im se omogućili djelotvorno sprečavanje, otkrivanje i suzbijanje pranja novca, povezanih predikatnih kaznenih djela i financiranja terorizma.

                     (17)

                     FOJ-evi bi trebali nastojati brzo razmjenjivati financijske informacije ili financijske analize u iznimnim i hitnim slučajevima, kada se takve informacije ili analize odnose na terorizam ili organizirani kriminal povezan s terorizmom.

                     (18)

                     Takva razmjena ne bi trebala ometati aktivnu ulogu FOJ-a u skladu s Direktivom (EU) 2015/849 u distribuciji svoje analize drugim FOJ-evima ako se u toj analizi otkrivaju činjenice, postupanje ili sumnja na pranje novca i financiranje terorizma koji su od izravnog interesa za te druge FOJ-eve. Financijska analiza obuhvaća operativnu analizu koja je usmjerena na pojedinačne slučajeve i konkretne ciljeve ili na odgovarajuće odabrane informacije, ovisno o vrsti i količini primljenih objava i očekivanoj uporabi informacija nakon distribucije te stratešku analizu usmjerenu na kretanja i strukture pranja novca i financiranja terorizma. Međutim, ovom se Direktivom ne bi trebali dovoditi u pitanje organizacijski status i uloga dodijeljeni FOJ-evima u skladu s nacionalnim pravom država članica.

                     (19)

                     S obzirom na osjetljivost financijskih podataka koje bi FOJ-evi trebali analizirati i potrebne mjere za zaštitu podataka, ovom bi Direktivom trebalo konkretno utvrditi vrstu i opseg informacija koje se mogu razmjenjivati među FOJ-evima, između FOJ-eva i imenovanih nadležnih tijela te među imenovanim nadležnim tijelima različitih država članica. Ovom Direktivom ne bi trebalo izmijeniti trenutačno usuglašene metode prikupljanja podataka. Međutim, države članice trebale bi moći odlučiti o proširenju opsega financijskih informacija i informacija o bankovnim računima koje se mogu razmjenjivati između FOJ-eva i imenovanih nadležnih tijela. Države članice također bi trebale moći olakšati pristup imenovanih nadležnih tijela financijskim informacijama i informacijama o bankovnim računima radi sprečavanja, otkrivanja, istrage ili progona kaznenih djela koja nisu teška kaznena djela. Ova Direktiva ne bi trebala odstupati od primjenjivih pravila o zaštiti podataka.

                     (20)

                     U okviru specifičnih nadležnosti i zadaća Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva („Europol”), uspostavljene Uredbom (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća (6), kako je utvrđeno u toj uredbi, Europol pruža potporu prekograničnim istragama država članica o aktivnostima pranja novca transnacionalnih zločinačkih organizacija. U tom kontekstu Europol bi trebao obavješćivati države članice o svim informacijama i vezama među kaznenim djelima koja se tiču tih država članica. U skladu s tom uredbom nacionalne jedinice Europola tijela su za vezu između Europola i tijela država članica nadležnih za istragu kaznenih djela. Kako bi se Europolu pružile informacije potrebne za obavljanje njegovih zadaća, svaka država članica trebala bi svojem FOJ-u dopustiti da odgovara na zahtjeve Europola za financijske informacije i financijske analize putem nacionalne jedinice Europola te države članice ili, ako je to primjenjivo, izravnim kontaktima. Države članice trebale bi također propisati da njihova nacionalna jedinica Europola, i ako je to primjenjivo, njihova imenovana nadležna tijela budu ovlaštena odgovarati na zahtjeve Europola za informacije o bankovnim računima. Zahtjevi Europola trebali bi biti propisno obrazloženi. Zahtjeve bi trebalo podnositi na pojedinačnoj osnovi, u okviru odgovornosti Europola i u svrhu obavljanja njegovih zadaća. Operativna neovisnost i samostalnost FOJ-eva ne bi trebale biti ugrožene te bi odluka o pružanju zatraženih informacija ili analize trebala ostati na FOJ-u. Kako bi se osigurala brza i djelotvorna suradnja, FOJ-evi bi na zahtjeve Europola trebali odgovarati pravodobno. U skladu s Uredbom (EU) 2016/794 Europol bi trebao nastaviti sa svojom aktualnom praksom pružanja povratnih informacija državama članicama o uporabi informacija ili analiza pruženih u skladu s ovom Direktivom.

                     (21)

                     U ovoj Direktivi trebalo bi također uzeti u obzir činjenicu da su, ako je to primjenjivo, u skladu s člankom 43. Uredbe Vijeća (EU) 2017/1939 (7), delegirani europski tužitelji Ureda europskog javnog tužitelja (EPPO) ovlašteni pribaviti sve relevantne informacije pohranjene u nacionalnim bazama podataka o kaznenim istragama i kaznenom progonu te u drugim relevantnim registrima tijela javne vlasti, između ostalog u centraliziranim registrima bankovnih računa i sustavima za dohvat podataka, pod uvjetima koji su isti kao uvjeti koji se u sličnim predmetima primjenjuju u skladu s nacionalnim pravom.

                     (22)

                     Kako bi se pojačala suradnja među FOJ-evima, Komisija bi u bliskoj budućnosti trebala provesti procjenu učinka radi provedbe evaluacije mogućnosti i primjerenosti uspostave mehanizma za koordinaciju i potporu, kao što je „FOJ EU-a”.

                     (23)

                     Kako bi se postigla odgovarajuća ravnoteža između učinkovitosti i visoke razine zaštite podataka, države članice trebale bi biti dužne osigurati da je obrada osjetljivih financijskih informacija tijekom koje bi se mogli otkriti osjetljivi podaci u vezi s rasnim ili etničkim podrijetlom, političkim mišljenjima, vjerskim ili filozofskim uvjerenjima ili članstvom u sindikatu ili podaci koji se odnose na zdravlje, spolni život ili seksualnu orijentaciju osobe dopuštena jedino osobama koje su posebno ovlaštene i u skladu s primjenjivim pravilima o zaštiti podataka.

                     (24)

                     Ovom se Direktivom poštuju temeljna prava i načela priznata u članku 6. UEU-a i u Povelji Europske unije o temeljnim pravima, posebno pravo na poštovanje privatnog i obiteljskog života, pravo na zaštitu osobnih podataka, zabrana diskriminacije, sloboda poduzetništva, pravo na djelotvoran pravni lijek i pošteno suđenje, pretpostavka nedužnosti i pravo na obranu, načela zakonitosti i proporcionalnosti kaznenih djela i kazni, kao i temeljna prava i načela predviđena u međunarodnom pravu i međunarodnim sporazumima čije su stranke Unija ili sve države članice, uključujući Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, te u ustavima država članica, u njihovim odgovarajućim područjima primjene.

                     (25)

                     Ključno je osigurati da se u okviru obrade osobnih podataka na temelju ove Direktive u potpunosti poštuje pravo na zaštitu osobnih podataka. Svaka takva obrada podliježe Uredbi (EU) 2016/679 (8) i Direktivi (EU) 2016/680 (9) Europskog parlamenta i Vijeća, u njihovim odgovarajućim područjima primjene. Kada je riječ o pristupu uredâ za oduzimanje imovinske koristi centraliziranim registrima bankovnih računa i sustavima za dohvat podataka, primjenjuje se Direktiva (EU) 2016/680, dok se ne primjenjuje članak 5. stavak 2. Odluke Vijeća 2007/845/PUP (10). Kada je riječ o Europolu primjenjuje se Uredba (EU) 2016/794. U ovoj Direktivi trebalo bi utvrditi posebne i dodatne zaštitne mjere i uvjete za osiguranje zaštite osobnih podataka s obzirom na mehanizme za osiguranje obrade osjetljivih podataka i evidencije o zahtjevima za informacije.

                     (26)

                     Sve osobne podatke pribavljene na temelju ove Direktive trebala bi obrađivati nadležna tijela samo u skladu s primjenjivim pravilima o zaštiti podataka kada je to potrebno i razmjerno za potrebe sprečavanja, otkrivanja, istrage ili progona teških kaznenih djela.

                     (27)

                     Nadalje, kako bi se poštovalo pravo na zaštitu osobnih podataka i pravo na privatnost te ograničio učinak pristupa informacijama sadržanima u centraliziranim registrima bankovnih računa i sustavima za dohvat podataka, ključno je predvidjeti uvjete za ograničenje tog pristupa. Države članice trebale bi posebno osigurati da nadležna tijela u pogledu pristupa podacima za potrebe ove Direktive primjenjuju odgovarajuće politike i mjere zaštite osobnih podataka. Samo bi ovlašteno osoblje trebalo imati pristup informacijama koje sadržavaju osobne podatke koji se mogu pribaviti od centraliziranih registara bankovnih računa ili u okviru postupaka provjere autentičnosti. Osoblje koje dobije pristup takvim osjetljivim podacima trebalo bi proći osposobljavanje o sigurnosnim praksama u vezi s razmjenom podataka i rukovanjem njima.

                     (28)

                     Prijenos financijskih podataka trećim zemljama i međunarodnim partnerima za potrebe ove Direktive trebalo bi dopustiti samo pod uvjetima utvrđenima u poglavlju V. Uredbe (EU) 2016/679 ili poglavlju V. Direktive (EU) 2016/680.

                     (29)

                     Komisija bi trebala izvješćivati o provedbi ove Direktive tri godine nakon datuma njezina prenošenja i svake tri godine nakon toga. U skladu s Međuinstitucijskim sporazumom o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (11) Komisija bi također trebala provesti evaluaciju ove Direktive na temelju informacija prikupljenih s pomoću posebnih mehanizama praćenja kako bi ocijenila stvarne učinke Direktive i potrebu za bilo kakvim daljnjim djelovanjem.

                     (30)

                     Ovom se Direktivom nastoji osigurati donošenje pravila kojima se građanima Unije pruža viša razina sigurnosti sprečavanjem i suzbijanjem kriminaliteta u skladu s člankom 67. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). Zbog svoje transnacionalne prirode terorističke i kriminalne prijetnje pogađaju Uniju u cjelini te zahtijevaju odgovor na razini Unije. Kriminalci bi mogli iskoristiti nedostatak učinkovite uporabe informacija o bankovnim računima i financijskih informacija u jednoj državi članici, što bi, s druge strane, moglo imati posljedice u drugoj državi članici, i ostvariti korist od takve situacije.

                     (31)

                     S obzirom na to da cilj ove Direktive, odnosno poboljšanje pristupa FOJ-eva i javnih tijela odgovornih za sprečavanje, otkrivanje, istragu ili progon teških kaznenih djela informacijama kako bi se ojačala njihova sposobnost za provođenje financijskih istraga i poboljšala njihova međusobna suradnja, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog opsega ili učinaka djelovanja on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. UEU-a. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.

                     (32)

                     Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Direktive u odnosu na odobravanje državama članicama da privremeno primjenjuju ili sklope sporazume s trećim zemljama koje su ugovorne stranke Europskog gospodarskog prostora o pitanjima koja su obuhvaćena područjem primjene poglavlja II. ove Direktive, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (12).

                     (33)

                     Odluku Vijeća 2000/642/PUP trebalo bi staviti izvan snage jer je njezin predmet uređen drugim aktima Unije i više nije potrebna.

                     (34)

                     U skladu s člankom 3. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, priloženog UEU-u i UFEU-u, Ujedinjena Kraljevina i Irska obavijestile su da žele sudjelovati u donošenju i primjeni ove Direktive.

                     (35)

                     U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog UEU-u i UFEU-u, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Direktive te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

                     (36)

                     Provedeno je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u skladu s člankom 28. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (13) te je on dao mišljenje 10. rujna 2018.,

               DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:
         POGLAVLJE I.

            OPĆE ODREDBE

            Članak 1.
            Predmet

               1.   Ovom se Direktivom utvrđuju mjere za olakšavanje pristupa nadležnih tijela financijskim informacijama i informacijama o bankovnim računima u svrhu sprečavanja, otkrivanja, istrage ili progona teških kaznenih djela i za olakšavanje uporabe tih informacija od strane nadležnih tijela. Njome se također utvrđuju mjere za olakšavanje pristupa financijsko-obavještajnih jedinica („FOJ-evi”) informacijama o izvršavanju zakonodavstva radi sprečavanja i suzbijanja pranja novca, povezanih predikatnih kaznenih djela i financiranja terorizma te mjere za olakšavanje suradnje među FOJ-evima.

               2.   Ovom se Direktivom ne dovode u pitanje:

                           (a)

                           Direktiva (EU) 2015/849 te s njome povezane odredbe nacionalnog prava, između ostalog organizacijski status dodijeljen FOJ-evima na temelju nacionalnog prava kao i njihova operativna neovisnost i samostalnost;

                           (b)

                           kanali za razmjenu informacija među nadležnim tijelima ili ovlasti nadležnih tijela na temelju prava Unije ili nacionalnog prava za pribavljanje informacija od obveznika;

                           (c)

                           Uredba (EU) 2016/794;

                           (d)

                           obveze koje proizlaze iz instrumenata Unije o međusobnoj pravnoj pomoći ili o međusobnom priznavanju odluka koje se odnose na kaznene predmete i iz Okvirne odluke 2006/960/PUP.

            Članak 2.
            Definicije
            Za potrebe ove Direktive, primjenjuju se sljedeće definicije:

                        1.

                        „centralizirani registri bankovnih računa” znači centralizirani automatizirani mehanizmi, kao što su središnji registri ili središnji elektronski sustavi za dohvat podataka, uspostavljeni u skladu s člankom 32.a stavkom 1. Direktive (EU) 2015/849;

                        2.

                        „uredi za oduzimanje imovinske koristi” znači nacionalni uredi koje je svaka država članica uspostavila ili imenovala na temelju Odluke 2007/845/PUP;

                        3.

                        „financijsko-obavještajna jedinica” („FOJ”) znači FOJ kako je osnovan na temelju članka 32. Direktive (EU) 2015/849;

                        4.

                        „obveznici” znači subjekti utvrđeni u članku 2. stavku 1. Direktive (EU) 2015/849;

                        5.

                        „financijske informacije” znači svaka vrsta informacija ili podataka, poput podataka o financijskoj imovini, kretanju sredstava ili financijskim poslovnim odnosima, kojima već raspolažu FOJ-evi u svrhu sprečavanja, otkrivanja i djelotvornog suzbijanja pranja novca i financiranja terorizma;

                        6.

                        „informacije o izvršavanju zakonodavstva” znači:

                                    i.

                                    sve vrste informacija ili podataka kojima već raspolažu nadležna tijela u kontekstu sprečavanja, otkrivanja, istrage ili progona kaznenih djela;

                                    ii.

                                    sve vrste informacija ili podataka kojim već raspolažu tijela javne vlasti ili privatni subjekti u kontekstu sprečavanja, otkrivanja, istrage ili progona kaznenih djela, a koje su dostupne nadležnim tijelima bez primjene mjera prisile na temelju nacionalnog prava;

                              Takve informacije mogu biti, između ostalog, kaznene evidencije, informacije o istragama, informacije o zamrzavanju ili oduzimanju imovine ili drugim istražnim ili privremenim mjerama te informacije o osuđujućim presudama i zapljenama;

                        7.

                        „informacije o bankovnim računima” znači sljedeće informacije o bankovnim računima, računima za plaćanja i sefovima koje se nalaze u centraliziranim registrima bankovnih računa:

                                    i.

                                    u pogledu stranke koja je imatelj računa i svake osobe koja tvrdi da djeluje u ime stranke: ime, dopunjeno ili ostalim identifikacijskim podacima potrebnima na temelju nacionalnih odredaba kojima se prenosi članak 13. stavak 1. točka (a) Direktive (EU) 2015/849 ili jedinstvenim identifikacijskim brojem;

                                    ii.

                                    u pogledu stvarnog vlasnika stranke koja je imatelj računa: ime, dopunjeno ili ostalim identifikacijskim podacima potrebnima na temelju nacionalnih odredaba kojima se prenosi članak 13. stavak 1. točka (b) Direktive (EU) 2015/849 ili jedinstvenim identifikacijskim brojem;

                                    iii.

                                    u pogledu bankovnog računa ili računa za plaćanja: IBAN i datumi otvaranja i zatvaranja računa;

                                    iv.

                                    u pogledu sefa: ime unajmljivača, dopunjeno ili ostalim identifikacijskim podacima potrebnima na temelju nacionalnih odredaba kojima se prenosi članak 13. stavak 1. Direktive (EU) 2015/849 ili jedinstvenim identifikacijskim brojem te trajanje najma;

                        8.

                        „pranje novca” znači postupanje definirano u članku 3. Direktive (EU) 2018/1673 Europskog parlamenta i Vijeća (14);

                        9.

                        „povezana predikatna kaznena djela” znači kaznena djela iz članka 2. točke 1. Direktive (EU) 2018/1673;

                        10.

                        „financiranje terorizma” znači postupanje definirano u članku 11. Direktive (EU) 2017/541 Europskog paralemnta i Vijeća (15);

                        11.

                        „financijska analiza” znači rezultat operativne i strateške analize koju su već proveli FOJ-evi u okviru obavljanja svojih zadaća na temelju Direktive (EU) 2015/849;

                        12.

                        „teška kaznena djela” znači oblici kaznenih djela popisani u Prilogu I. Uredbi (EU) 2016/794.

            Članak 3.
            Imenovanje nadležnih tijela

               1.   Svaka država članica među svojim tijelima nadležnima za sprečavanje, otkrivanje, istragu ili progon kaznenih djela imenuje nadležna tijela koja će imati ovlasti za pristup svojem nacionalnom centraliziranom registru bankovnih računa. Ta nadležna tijela uključuju barem urede za oduzimanje imovinske koristi.

               2.   Svaka država članica među svojim tijelima nadležnima za sprečavanje, otkrivanje, istragu ili progon kaznenih djela imenuje nadležna tijela koja mogu zatražiti i dobiti financijske informacije ili financijske analize od FOJ-eva.

               3.   Svaka država članica obavješćuje Komisiju o svojim nadležnim tijelima imenovanima na temelju stavaka 1. i 2. do 2. prosinca 2021. i obavješćuje Komisiju o svim izmjenama tih imenovanja. Komisija te obavijesti objavljuje u Službenom listu Europske unije.

         POGLAVLJE II.

            PRISTUP NADLEŽNIH TIJELA INFORMACIJAMA O BANKOVNIM RAČUNIMA

            Članak 4.
            Pristup nadležnih tijela informacijama o bankovnim računima i pretraživanje tih informacija

               1.   Države članice osiguravaju da nadležna nacionalna tijela imenovana na temelju članka 3. stavka 1. imaju ovlast za izravan i trenutačan pristup informacijama o bankovnim računima te za pretraživanje tih informacija radi obavljanja svojih zadaća u svrhu sprečavanja, otkrivanja, istrage ili progona teškog kaznenog djela ili pružanja potpore kaznenoj istrazi teškog kaznenog djela, što uključuje identifikaciju, praćenje i zamrzavanje imovine povezane s takvom istragom. Pristup i pretraživanje smatraju se izravnima i trenutačnima, između ostalog, ako nacionalna tijela koja upravljaju središnjim registrima bankovnih računa žurno šalju informacije o bankovnom računu nadležnim tijelima putem automatskog mehanizma, pod uvjetom da nikakve posredničke institucije ne mogu utjecati na tražene podatke ili informacije koje treba pružiti.

               2.   Nadležna tijela na temelju ove Direktive nemaju pristup dodatnim informacijama koje države članice smatraju ključnima i koje uvrštavaju u centralizirane registre bankovnih računa na temelju članka 32.a stavka 4. Direktive (EU) 2015/849 te ne mogu pretraživati te informacije.

            Članak 5.
            Uvjeti za pristup i pretraživanje od strane nadležnih tijela

               1.   Pristup informacijama o bankovnim računima i njihovo pretraživanje u skladu s člankom 4. mora na pojedinačnoj osnovi obavljati osoblje svakog nadležnog tijela koje je posebno imenovano i ovlašteno za obavljanje tih zadaća.

               2.   Države članice osiguravaju da osoblje imenovanih nadležnih tijela poštuje visoke profesionalne standarde povjerljivosti i zaštite podataka, da je visokog integriteta i da ima odgovarajuće vještine.

               3.   Države članice osiguravaju da su uspostavljene tehničke i organizacijske mjere radi osiguravanja sigurnosti podataka u skladu s visokim tehnološkim standardima za potrebe izvršavanja, od strane nadležnih tijela, ovlasti pristupa informacijama o bankovnim računima u skladu s člankom 4. i pretraživanja tih informacija.

            Članak 6.
            Praćenje pristupa i pretraživanja koje provode nadležna tijela

               1.   Države članice propisuju da tijela koja upravljaju centraliziranim registrima bankovnih računa osiguravaju da se svaki puta kada imenovana nadležna tijela pristupaju informacijama o bankovnim računima ili pretražuju te informacije o tome vode zapisi. Ti zapisi posebno sadržavaju sljedeće:

                           (a)

                           referentnu oznaku nacionalnog spisa;

                           (b)

                           datum i vrijeme upita ili pretraživanja;

                           (c)

                           vrstu podataka upotrijebljenih za pokretanje upita ili pretraživanja;

                           (d)

                           jedinstveni identifikator rezultata;

                           (e)

                           naziv imenovanog nacionalnog tijela koje pretražuje informacije u registru;

                           (f)

                           jedinstveni identifikator korisnika službenika koji je izvršio upit ili obavio pretraživanje i, ako je to primjenjivo, službenika koji je naložio upit ili pretraživanje, i u mjeri u kojoj je to moguće, jedinstveni identifikator korisnika primatelja rezultata upita ili pretraživanja.

               2.   Službenici zaduženi za zaštitu podataka za centralizirane registre bankovnih računa redovito provjeravaju zapise. Zapisi se na zahtjev stavljaju na raspolaganje nadležnom nadzornom tijelu osnovanom u skladu s člankom 41. Direktive (EU) 2016/680.

               3.   Zapisi se upotrebljavaju samo za praćenje zaštite podataka, uključujući provjeru dopuštenosti zahtjeva i zakonitosti obrade podataka, te za osiguravanje sigurnosti podataka. Zapisi se moraju štititi odgovarajućim mjerama za sprečavanje neovlaštenog pristupa i moraju se izbrisati pet godina nakon izrade, osim ako su potrebni za postupke praćenja koji su u tijeku.

               4.   Države članice osiguravaju da tijela koja upravljaju centraliziranim registrima bankovnih računa poduzimaju odgovarajuće mjere kako bi osoblje bilo svjesno primjenjivog prava Unije i nacionalnog prava, između ostalog primjenjivih pravila o zaštiti podataka. Takve mjere obuhvaćaju posebne programe osposobljavanja.

         POGLAVLJE III.

            RAZMJENA INFORMACIJA IZMEĐU NADLEŽNIH TIJELA I FOJ-eva TE MEĐU FOJ-evima

            Članak 7.
            Zahtjevi za informacije koje nadležna tijela podnose FOJ-u

               1.   Podložno nacionalnim postupovnim zaštitnim mjerama svaka država članica osigurava da je njezin nacionalni FOJ-a dužan surađivati sa svojim imenovanim nadležnim tijelima iz članka 3. stavka 2. i da može pravodobno odgovarati na obrazložene zahtjeve za financijske informacije ili financijske analize tih imenovanih nadležnih tijela u dotičnoj državi članici, ako su te financijske informacije ili financijske analize potrebne na pojedinačnoj osnovi i ako se zahtjev temelji na zabrinutostima povezanima sa sprečavanjem, otkrivanjem, istragom ili progonom teških kaznenih djela.

               2.   Ako postoje objektivni razlozi za pretpostavku da bi pružanje takvih informacija imalo negativan učinak na istrage ili analize koje su u tijeku, ili, u iznimnim slučajevima, ako otkrivanje informacija očito ne bi bilo razmjerno legitimnim interesima fizičke ili pravne osobe ili bi bilo nebitno s obzirom na svrhe u koje je zatraženo, FOJ nije dužan odgovoriti na zahtjev za informacije.

               3.   Svaka uporaba za svrhe koje nisu izvorno odobrene podliježe prethodnom odobrenju tog FOJ-a. FOJ-evi moraju na odgovarajući način objasniti svako odbijanje da se odgovori na zahtjev podnesen u skladu sa stavkom 1.

               4.   FOJ odlučuje o distribuciji informacija.

               5.   Imenovana nadležna tijela mogu obrađivati financijske informacije i financijske analize koje su dobili od FOJ-a u posebnu svrhu sprečavanja, otkrivanja, istrage ili progona teških kaznenih djela koja je različita od svrha u koju se osobni podaci prikupljaju u skladu s člankom 4. stavkom 2. Direktive (EU) 2016/680.

            Članka 8.
            Zahtjevi za informacije koje FOJ podnosi nadležnim tijelima
            Podložno nacionalnim postupovnim zaštitnim mjerama i dodatno uz pristup FOJ-eva informacijama kako je predviđeno u članku 32. stavku 4. Direktive (EU) 2015/849, svaka država članica osigurava da su njezina imenovana nadležna tijela dužna pravodobno odgovarati na zahtjeve FOJ-eva za informacije o izvršavanju zakonodavstva, na pojedinačnoj osnovi, ako su informacije potrebne za sprečavanje, otkrivanje i suzbijanje pranja novca, povezanih predikatnih kaznenih djela i financiranja terorizma.

            Članak 9.
            Razmjena informacija među FOJ-evima različitih država članica

               1.   Države članice osiguravaju da su u iznimnim i hitnim slučajevima njihovi FOJ-evi ovlašteni razmjenjivati financijske informacije ili financijske analize koje bi mogle biti relevantne za obradu ili analizu informacija u vezi s terorizmom ili organiziranim kriminalom povezanim s terorizmom.

               2.   Države članice osiguravaju da u slučajevima iz stavka 1. i podložno operativnim ograničenjima FOJ-eva FOJ-evi nastoje odmah razmijeniti takve informacije.

            Članak 10.
            Razmjena informacija među nadležnim tijelima različitih država članica

               1.   Podložno nacionalnim postupovnim zaštitnim mjerama svaka država članica osigurava da njezina nadležna tijela imenovana na temelju članka 3. stavka 2. mogu razmjenjivati, na zahtjev i na pojedinačnoj osnovi, financijske informacije ili financijske analize pribavljene od FOJ-a njihove države članice, s imenovanim nadležnim tijelom druge države članice, ako su te financijske informacije ili financijske analize potrebne za sprečavanje, otkrivanje i suzbijanje pranja novca, povezanih predikatnih kaznenih djela i financiranja terorizma.
               Svaka država članica osigurava da njezina imenovana nadležna tijela financijske informacije ili financijske analize koje se razmjenjuju na temelju ovog članka upotrebljavaju samo u svrhu u koju su zatražene ili pružene.
               Svaka država članica osigurava da se za svaku distribuciju financijskih informacija ili financijskih analiza, koje je njezino imenovano nadležno tijelo pribavilo od FOJ-a te države članice, bilo kojem drugom tijelu, agenciji ili odjelu odnosno za svaku uporabu tih informacija u svrhe koje nisu prvotno odobrene mora tražiti prethodna suglasnost FOJ-a koji pruža te informacije.

               2.   Države članice osiguravaju da se zahtjev podnesen u skladu s ovim člankom i odgovor na taj zahtjev prenose uz uporabu tome namijenjene i sigurne elektroničke komunikacije kojom se osigurava visoka razina sigurnosti podataka.

         POGLAVLJE IV.

            RAZMJENA INFORMACIJA S EUROPOLOM

            Članak 11.
            Pružanje informacija o bankovnim računima Europolu
            Svaka država članica osigurava da su njezina nadležna tijela ovlaštena odgovarati putem nacionalne jedinice Europola ili, ako ta država članica to dopušta, izravnim kontaktima s Europolom, na opravdane zahtjeve u vezi s informacijama o bankovnim računima koje Europol podnese na pojedinačnoj osnovi u okviru svojih odgovornosti i s ciljem obavljanja svojih zadaća. Primjenjuje se članak 7. stavci 6. i 7. Uredbe (EU) 2016/794.

            Članak 12.
            Razmjena informacija između Europola i FOJ-eva

               1.   Svaka država članica osigurava da je njezin FOJ ovlašten odgovarati na opravdane zahtjeve koje Europol podnese putem nacionalne jedinice Europola ili, ako ta država članica to dopušta, izravnim kontaktima između FOJ-a i Europola. Takvi zahtjevi odnose se na financijske informacije i financijske analize, a podnose se na pojedinačnoj osnovi u okviru odgovornosti Europola i s ciljem obavljanja njegovih zadaća.

               2.   Članak 32. stavak 5. Direktive (EU) 2015/849 i članak 7. stavci 6. i 7. Uredbe (EU) 2016/794 primjenjuju se na razmjene koje se provode na temelju ovog članka.

               3.   Države članice osiguravaju da se svako nepostupanje u skladu sa zahtjevom objasni na odgovarajući način.

            Članak 13.
            Detaljni aranžmani za razmjenu informacija

               1.   Države članice osiguravaju da se razmjene informacija na temelju članaka 11. i 12. ove Direktive odvijaju u skladu s Uredbom (EU) 2016/794 elektroničkim putem uporabom:

                           (a)

                           sustava SIENA ili nasljednika sustava SIENA, na jeziku koji se upotrebljava u sustavu SIENA; ili

                           (b)

                           ako je to primjenjivo, FIU.Net-a ili nasljednika FIU.Net-a.

               2.   Države članice osiguravaju da se razmjena informacija u skladu s člankom 12. provodi pravodobno i da se u tom smislu prema zahtjevima za informacije koji dolaze od Europola postupa kao da potječu od drugog FOJ-a.

            Članak 14.
            Zahtjevi u pogledu zaštite podataka

               1.   Obrada osobnih podataka povezanih s informacijama o bankovnim računima, financijskim informacijama i financijskim analizama iz članaka 11. i 12. ove Direktive mora se provoditi u skladu s člankom 18. Uredbe (EU) 2016/794 te je mora provoditi isključivo osoblje Europola koje je posebno imenovano i ovlašteno za obavljanje tih zadaća.

               2.   Europol obavješćuje službenika za zaštitu podataka imenovanog u skladu s člankom 41. Uredbe (EU) 2016/794 o svakoj razmjeni informacija na temelju članaka 11., 12. i 13. ove Direktive.

         POGLAVLJE V.

            DODATNE ODREDBE O OBRADI OSOBNIH PODATAKA

            Članak 15.
            Područje primjene
            Ovo se poglavlje primjenjuje samo na imenovana nadležna tijela i FOJ-eve u pogledu razmjene informacija na temelju poglavlja III. i u pogledu razmjene financijskih informacija i financijskih analiza u kojoj sudjeluju nacionalne jedinice Europola na temelju poglavlja IV.

            Članak 16.
            Obrada osjetljivih osobnih podataka

               1.   Obrada osobnih podataka kojima se otkrivaju rasno ili etničko podrijetlo, politička mišljenja, vjerska ili filozofska uvjerenja ili članstvo u sindikatima ili podataka koji se odnose na zdravlje, spolni život ili seksualnu orijentaciju osobe dopuštena je isključivo podložno odgovarajućim mjerama zaštite prava i sloboda ispitanika u skladu s primjenjivim pravilima o zaštiti podataka.

               2.   Jedino osoblje koje je posebno osposobljeno i koje je voditelj obrade posebno ovlastio smije pristupiti podacima iz stavka 1. i obrađivati ih pod vodstvom službenika za zaštitu podataka.

            Članak 17.
            Evidencije o zahtjevima za informacije
            Države članice osiguravaju da se čuva evidencija koja se odnosi na zahtjeve za informacije na temelju ove Direktive. Te evidencije sadržavaju barem sljedeće informacije:

                        (a)

                        ime i podatke za kontakt organizacije i člana osoblja koji podnose zahtjev za informacije, i, ako je to moguće, primatelja rezultata upita ili pretraživanja;

                        (b)

                        referentnu oznaku nacionalnog predmeta u pogledu kojeg se podnosi zahtjev za informacije;

                        (c)

                        predmet zahtjevâ; i

                        (d)

                        sve mjere za izvršenje takvih zahtjeva.

                  Evidencije se čuvaju tijekom razdoblja od pet godina nakon njihova stvaranja i upotrebljavaju se isključivo za potrebe provjere zakonitosti obrade osobnih podataka. Dotična tijela moraju sve evidencije staviti na raspolaganje nacionalnom nadzornom tijelu na njegov zahtjev.

            Članak 18.
            Ograničenja prava ispitanika
            Države članice mogu donijeti zakonodavne mjere kojima se djelomično ili u cijelosti ograničuje pravo ispitanika na pristup njegovim osobnim podacima koji su obrađeni na temelju ove Direktive u skladu s člankom 23. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/679 ili s člankom 15. stavkom 1. Direktive (EU) 2016/680, ovisno o slučaju.

         POGLAVLJE VI.

            ZAVRŠNE ODREDBE

            Članak 19.
            Praćenje

               1.   Države članice preispituju djelotvornost svojih sustava za borbu protiv teških kaznenih djela vođenjem sveobuhvatnih statistika.

               2.   Do 1. veljače 2020. Komisija uspostavlja detaljan program za praćenje ishoda, rezultata i učinaka ove Direktive.
               U tom programu utvrđuju se sredstva i vremenski razmaci za prikupljanje podataka i drugih potrebnih dokaza. U njemu se navode mjere koje Komisija i države članice moraju poduzeti pri prikupljanju i analizi podataka i drugih dokaza.
               Države članice dostavljaju Komisiji podatke i ostale dokaze potrebne za praćenje.

               3.   Statistike iz stavka 1. u svakom slučaju sadržavaju sljedeće informacije:

                           (a)

                           broj pretraživanja koja su provela imenovana nadležna tijela u skladu s člankom 4.;

                           (b)

                           podatke kojima se mjeri količina zahtjeva koje je podnijelo svako tijelo obuhvaćeno ovom Direktivom, daljnje djelovanje u pogledu tih zahtjeva, broj istraženih predmeta, broj osoba protiv kojih je proveden kazneni progon i broj osoba osuđenih zbog teških kaznenih djela, ako su takve informacije dostupne;

                           (c)

                           podatke kojima se mjeri vrijeme koje je potrebno tijelu da odgovori na zahtjev nakon njegova primitka;

                           (d)

                           podatke kojima se mjere troškovi ljudskih ili informatičkih resursa namijenjenih domaćim i prekograničnim zahtjevima obuhvaćenima ovom Direktivom, ako su takvi podaci dostupni.

               4.   Države članice organiziraju izradu i prikupljanje statističkih podataka te svake godine Komisiji dostavljaju statističke podatke iz stavka 3.

            Članak 20.
            Odnos prema ostalim instrumentima

               1.   Ovom Direktivom ne sprečava se države članice da zadrže ili sklope bilateralne ili multilateralne sporazume ili međusobne dogovore o razmjeni informacija među nadležnim tijelima ako su ti sporazumi ili dogovori usklađeni s pravom Unije, a posebno s ovom Direktivom.

               2.   Ovom Direktivom ne dovode se u pitanje dužnosti i obveze država članica ili Unije na temelju postojećih bilateralnih ili multilateralnih sporazuma s trećim zemljama.

               3.   Ne dovodeći u pitanje podjelu nadležnosti između Unije i država članica u skladu s pravom Unije, države članice obavješćuju Komisiju o svojoj namjeri da započnu pregovore o sporazumima između država članica i trećih zemalja koje su ugovorne stranke Europskog gospodarskog prostora o pitanjima koja su obuhvaćena područjem primjene poglavlja II. ove Direktive i sklope takve sporazume.
               Ako u roku od dva mjeseca od primitka obavijesti o namjeri države članice da započne pregovore iz prvog podstavka Komisija zaključi da bi se tim pregovorima mogle narušiti relevantne politike Unije ili da bi mogli dovesti do sporazuma koji nije u skladu s pravom Unije, o tome obavješćuje državu članicu.
               Države članice redovito obavješćuju Komisiju o svim takvim pregovorima i, ako je to primjereno, pozivaju Komisiju da sudjeluje kao promatrač.
               Države članice ovlaštene su privremeno primjenjivati ili sklopiti sporazume iz prvog podstavka pod uvjetom da su oni u skladu s pravom Unije i da ne ugrožavaju cilj i svrhu relevantnih politika Unije. Komisija provedbenim aktima donosi takve odluke o odobrenjima. Ti se provedbeni akti donose u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 22.

            Članak 21.
            Evaluacija

               1.   Do 2. kolovoza 2024. i svake tri godine nakon toga Komisija sastavlja izvješće o provedbi ove Direktive i podnosi ga Europskom parlamentu i Vijeću. Izvješće se objavljuje.

               2.   U skladu s člankom 65. stavkom 2. Direktive (EU) 2015/849 Komisija ocjenjuje prepreke za suradnju među FOJ-evima u Uniji i mogućnosti za poboljšanje te suradnje, uključujući mogućnost i prikladnost uspostave mehanizma koordinacije i potpore.

               3.   Do 2. kolovoza 2024. Komisija izdaje izvješće Europskom parlamentu i Vijeću radi procjene potrebe i proporcionalnosti proširenja definicije financijskih informacija na bilo koju vrstu informacija ili podataka kojima raspolažu javna tijela ili obveznici i koji su dostupni FOJ-evima bez poduzimanja mjera prisile u skladu s nacionalnim pravom, te podnosi zakonodavni prijedlog, prema potrebi.

               4.   Do 2. kolovoza 2024. Komisija provodi procjenu mogućnosti i izazova u pogledu proširenja razmjene financijskih informacija ili financijskih analiza među FOJ-evima unutar Unije na razmjene koje se odnose na teška kaznena djela koja nisu terorizam ili organizirani kriminal povezan s terorizmom.

               5.   Najranije 2. kolovoza 2027. Komisija provodi evaluaciju ove Direktive i podnosi izvješće o glavnim nalazima Europskom parlamentu i Vijeću. Izvješće mora uključivati i evaluaciju poštovanja temeljnih prava i načela priznatih Poveljom Europske unije o temeljnim pravima.

               6.   Za potrebe stavaka od 1. do 4. ovog članka, države članice Komisiji dostavljaju potrebne informacije. Komisija uzima u obzir statistike koje su dostavile države članice u skladu s člankom 19. i može zahtijevati dodatne informacije od država članica i nadzornih tijela.

            Članak 22.
            Postupak odbora

               1.   Komisiji pomaže odbor. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

               2.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 4. Uredbe (EU) br. 182/2011.

            Članak 23.
            Prenošenje
            Države članice stavljaju na snagu zakone i druge propise koji su potrebni radi usklađivanja s ovom Direktivom do 1. kolovoza 2021. One Komisiju odmah obavješćuju o njima.
            Kada države članice donose te odredbe, one sadržavaju upućivanje na ovu Direktivu ili se na nju upućuje prilikom njihove službene objave. Države članice utvrđuju načine tog upućivanja.
            Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.

            Članak 24.
            Stavljanje izvan snage Odluke 2000/642/PUP
            Odluka 2000/642/PUP stavlja se izvan snage s učinkom od 1. kolovoza 2021.

            Članak 25.
            Stupanje na snagu
            Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

            Članak 26.
            Adresati
            Ova je Direktiva upućena državama članicama u skladu s Ugovorima.

            Sastavljeno u Bruxellesu 20. lipnja 2019.

                  Za Europski parlament

                  Predsjednik

               A. TAJANI

                  Za Vijeće

                  Predsjednik

               G. CIAMBA

            (1)  SL C 367, 10.10.2018., str. 84.

            (2)  Stajalište Europskog parlamenta od 17. travnja 2019. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 14. lipnja 2019.

            (3)  Direktiva (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma, o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive 2005/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive Komisije 2006/70/EZ (SL L 141, 5.6.2015., str. 73.).

            (4)  Okvirna odluka Vijeća 2006/960/PUP od 18. prosinca 2006. o pojednostavljenju razmjene informacija i obavještajnih podataka između tijela zaduženih za izvršavanje zakona u državama članicama Europske unije (SL L 386, 29.12.2006., str. 89.).

            (5)  Direktiva 2014/41/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 3. travnja 2014. o Europskom istražnom nalogu u kaznenim stvarima (SL L 130, 1.5.2014., str. 1.).

            (6)  Uredba (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) te zamjeni i stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2009/371/PUP, 2009/934/PUP, 2009/935/PUP, 2009/936/PUP i 2009/968/PUP (SL L 135, 24.5.2016., str. 53.).

            (7)  Uredba Vijeća (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja („EPPO”) (SL L 283, 31.10.2017., str. 1.).

            (8)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

            (9)  Direktiva (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP (SL L 119, 4.5.2016., str. 89.).

            (10)  Odluka Vijeća 2007/845/PUP od 6. prosinca 2007. o suradnji između ureda za oduzimanje imovinske koristi država članica u području praćenja i utvrđivanja imovinske koristi ostvarene kaznenim djelom ili druge imovine povezane s kaznenim djelom (SL L 332, 18.12.2007., str. 103.).

            (11)  Međuinstitucijski sporazum Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije od 13. travnja 2016. o boljoj izradi zakonodavstva (SL L 123, 12.5.2016., str. 1.).

            (12)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

            (13)  Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (SL L 8, 12.1.2001., str. 1.).

            (14)  Direktiva (EU) 2018/1673 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o borbi protiv pranja novca kaznenopravnim sredstvima (SL L 284, 12.11.2018., str. 22.).

            (15)  Direktiva (EU) 2017/541 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2017. o suzbijanju terorizma i zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2002/475/PUP i o izmjeni Odluke Vijeća 2005/671/PUP (SL L 88, 31.3.2017., str. 6.).