title: 88/366/EEZ: Direktiva Komisije od 17. svibnja 1988. o prilagodbi tehničkom napretku Direktive Vijeća 77/649/EEZ o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na vidno polje vozača motornih vozila

text:
               13/Sv. 009

               HR

               Službeni list Europske unije

               217

         31988L0366

               L 181/40

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               17.05.1988.

      DIREKTIVA KOMISIJE

   od 17. svibnja 1988.
   o prilagodbi tehničkom napretku Direktive Vijeća 77/649/EEZ o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na vidno polje vozača motornih vozila
   (88/366/EEZ)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća (EEZ) br. 70/156/EEZ od 6. veljače 1970. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na homologaciju tipa motornih vozila i njihovih prikolica (1) kako je zadnje izmijenjena Direktivom 87/403/EEZ (2), a posebno njezin članak 11.,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća (EEZ) br. 77/649/EEZ od 27. rujna 1977. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na vidno polje vozača motornih vozila (3), kako je izmijenjena Direktivom 81/643/EEZ (4), a posebno njezin članak 5.,
   budući da se konstrukcija vozila razvila, posebno kao posljedica utjecaja aerodinamičkog istraživanja namijenjenog štednji goriva, što često uzrokuje da položaji vjetrobranskog stakla budu znatno nagnuti; budući da se sadašnji zahtjevi, koji se odnose na binokularno zakrivanje zbog stupova vjetrobranskog stakla, trebaju izmijeniti da bi se ublažile poteškoće proizvođača pri proizvodnji vozila s najboljim koeficijentima otpora zraka (Cd);
   budući da je praktično iskustvo također pokazalo potrebu za izmjenom izvjesnih zahtjeva koji se odnose na vodiče „radijskih antena” i vodiče za „odmrzavanje/odmagljivanje”, koji su sastavni dio vjetrobranskog stakla, da bi se tako omogućila najbolja kakvoća i radne značajke u skladu s najboljim radnim značajkama radijskih instalacija te da bi se dopustilo poboljšanje radnih značajka i djelotvornosti odmrzavanja i odmagljivanja vjetrobranskog stakla uz održavanje dobre optičke kakvoće, bez zakrivanja vidnog polja;
   budući da su mjere predviđene u ovoj Direktivi u skladu s mišljenjem Odbora za prilagodbu tehničkom napretku direktiva usmjerenih na otklanjanje tehničkih prepreka trgovini u sektoru motornih vozila,
   DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Popis priloga te prilozi I. i IV. Direktivi 77/649/EEZ mijenjaju se u skladu s Prilogom ovoj Direktivi.
   Članak 2.
   Države članice donose odredbe potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 1. listopada 1988., i o tome odmah obavješćuju Komisiju.
   Članak 3.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 17. svibnja 1988.

            Za Komisiju

            COCKFIELD

            Potpredsjednik

      (1)  SL L 42, 23.2.1970., str. 1.

      (2)  SL L 220, 8.8.1987., str. 44.

      (3)  SL L 267, 19.10.1977., str. 1.

      (4)  SL L 231, 15.8.1981., str. 41.
   PRILOG

      Popis priloga mijenja se kako slijedi:

   Iza Priloga III. dodaje se „Dodatak: Slike 1. i 2.”
   Iza Priloga IV. dodaje se „Dodatak: Slike od 1. do 7.”

      Prilog I. mijenja se kako slijedi:

   Točke od 5.1.2. do 5.1.2.1.2. zamjenjuju se sljedećim točkama:

      5.1.2.   Kut zakrivanja za svaki A-stup, kako je opisano u točki 5.1.2.1., ne smije prijeći 6o (usporedi Prilog IV., Dodatak, slika 3.).
      Kut zakrivanja od A-stupa na strani putnika, kako je opisano u točki 5.1.2.1.2, ne treba se određivati ako su dva stupa smještena simetrično u odnosu na središnju uzdužnu okomitu ravninu vozila.
      5.1.2.1.   Kut zakrivanja od svakog A-stupa mora se mjeriti pridodavanjem u ravnini ovih dvaju vodoravnih presjeka:
      Presjek 1: Polazeći od točke Pm smještene na mjestu određenome u točki 5.3.1.1., položi se ravnina koja prema gore čini kut od 2o prema vodoravnoj ravnini koja je kroz točku Pm položena prema naprijed. Određuje se vodoravni presjek A-stupa, polazeći od najdalje prednje točke presjeka A-stupa i nagnute ravnine (usporedi Prilog IV., Dodatak, slika 2.).
      Presjek 2: Ponovi se isti postupak s ravninom koja je pod kutom od 5o nagnuta prema dolje u odnosu na vodoravnu ravninu koja je kroz točku Pm položena prema naprijed (usporedi Prilog IV., Dodatak, slika 2.).
      5.1.2.1.1.   Kut zakrivanja A-stupa na vozačevoj strani, kut je koji nastaje u ravnini pogleda između usporednice s tangentom koja povezuje točku E1 s vanjskim rubom presjeka S2, pri čemu ta usporednica polazi iz točke E2, i tangente koja povezuje točku E2 s unutarnjim rubom presjeka S1 (usporedi Prilog IV., Dodatak, slika 3.).
      5.1.2.1.2.   Kut zakrivanja A-stupa na strani putnika, kut je koji nastaje u ravnini pogleda između tangente koja povezuje točku E3 s unutarnjim rubom presjeka S1 i usporednice s tangentom koja povezuje točku E4 s vanjskim rubom presjeka S2, pri čemu ta usporednica polazi iz točke E3 (usporedi Prilog IV., Dodatak, slika 3.).”

   Točka 5.1.3. zamjenjuje se sljedećim:

      5.1.3.   Ispod vodoravne ravnine kroz točku V1 i iznad triju ravnina kroz točku V2, od kojih je jedna okomita na ravninu X-Z i nagnuta naprijed 4o ispod vodoravne razine, a druge dvije okomite na ravninu Y-Z i nagnute 4o ispod vodoravne razine (vidjeti Dodatak IV., slika 4.), u vozačevome izravnom vidnom polju prema naprijed s kutom od 180o ne treba biti drugih zakrivanja, osim onih koja stvaraju A-stupovi, letvice između nepokretnih ili pokretnih prozora za prozračivanje ili bočnih prozora, vanjske radijske antene, zrcala za gledanje prema natrag i brisači vjetrobranskog stakla.
      Zakrivanjem vidnog polja ne smatraju se:

                  —

                  ugrađeni ili utisnuti vodiči ‚radijske antene’, ne širi od ovih vrijednosti:

                              —

                              ugrađeni vodiči: 0,5 mm

                              —

                              utisnuti vodiči: 1,0 mm.

                        Ti vodiči ‚radijske antene’ ne smiju prolaziti kroz zonu A određenu u Direktivi 78/318/EEZ, s obzirom na sustave brisača i perača motornih vozila (1). Tri vodiča ‚radijske antene’ mogu, međutim, prolaziti kroz zonu A ako njihova širina ne prelazi 0,5 mm.

                  —

                  unutar zone A, vodiči za ‚odmrzavanje/odmagljivanje’ koji su uobičajeno ‚cik-cak’ ili sinusoidalnog oblika te imaju ove mjere:

                              —

                              najveća vidljiva širina: 0,030 mm

                              —

                              najveća gustoća vodiča:

                                          —

                                          ako su vodiči okomiti: 8/cm

                                          —

                                          ako su vodiči vodoravni: 5/cm.”

   Točka 5.3.1.1. zamjenjuje se sljedećim:

      5.3.1.1.   Tablica II. daje osnovne koordinate za konstrukcijski određeni kut naslona sjedala od 25o. Pozitivan smjer koordinata prikazan je u Prilogu IV., Dodatak, slika 1.
      Točka Pm točka je presjeka između ravne crte P1, P2 i uzdužne okomite ravnine koja prolazi kroz točku R.
      TABLICA II.

                  P-točka

                  x

                  y

                  z

                  P1

                  35 mm

                  –20 mm

                  627 mm

                  P2

                  63 mm

                  47 mm

                  627 mm

                  Pm

                  43,36 mm

                  0 mm

                  627 mm”

   Točka 5.5.2. zamjenjuje se sljedećim:

      5.5.2.   Ravna crta koja povezuje točke E1 i E2 zakreće se oko točke P1 dok tangenta koja povezuje točku E1 s vanjskim rubom presjeka 2. A-stupa na vozačevoj strani ne bude okomita na ravnu crtu E1 – E2 (usporedi Prilog IV., Dodatak, slika 3.).”

   Brišu se točke 5.5.2.1. i 5.5.2.2.
   Točka 5.5.4. zamjenjuje se sljedećim:

      5.5.4.   Ravna crta koja povezuje točke E3 – E4 zakreće se oko točke P2 dok tangenta koja povezuje točku E4 s vanjskim rubom presjeka 2. A-stupa na strani putnika ne bude okomita na ravnu crtu E3 – E4 (usporedi Prilog IV., Dodatak, slika 3.).”

   Točka 6.1.4. zamjenjuje se sljedećim:

      6.1.4.   Kut zakrivanja (vidjeti točku 5.1.2.) mora se mjeriti u nagnutim ravninama, kako je navedeno u Prilogu IV., Dodatak, slika 2. Odnos između točaka P1 i P2 koje su spojene s točkama E1 i E2 te napose s točkama E3 i E4 prikazan je u Prilog IV., Dodatak, slika 5.”
      Točke 6.1.4.1. i 6.1.4.2. zamjenjuju se sljedećim:

         6.1.4.1.   Ravna crta E1 – E2 mora se postaviti kako je opisano u točki 5.5.2. Tada se mjeri kut zakrivanja A-stupa na vozačevoj strani, kako je utvrđeno u točki 5.1.2.1.1.
         6.1.4.2.   Ravna crta E3 – E4 mora se postaviti kako je opisano u točki 5.5.4. Tada se mjeri kut zakrivanja A-stupa na strani putnika, kako je utvrđeno u točki 5.1.2.1.2.”

   Dodaje se nova točka 6.1.5., kako slijedi:

      6.1.5.   Proizvođač može mjeriti kut zakrivanja ili na vozilu ili u nacrtima. U slučaju dvojbe, tehničke službe mogu zahtijevati da se ispitivanja provode na vozilu.”

      Prilog IV. mijenja se kako slijedi:

   Unijeti riječ „Dodatak” ispred slika.
   Slika 2. zamjenjuje se sljedećom slikom 2.:

      „Slika 2.

         ”

   Iza slike 2. dodaje se ova nova slika 3.:

      „Slika 3.

         ”
   Slike 3., 4., 5. i 6. postaju slike 4., 5., 6. i 7.

      (1)  SL L 81, 28.3.1978., str. 49.


title: Direktiva Komisije (EU) 2017/898 оd 24. svibnja 2017. o izmjeni, za potrebe donošenja posebnih graničnih vrijednosti za kemikalije koje se koriste u igračkama, Dodatka C Prilogu II. Direktivi 2009/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o sigurnosti igračaka u pogledu bisfenola A (Tekst značajan za EGP. )

text:
               25.5.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 138/128

         DIREKTIVA KOMISIJE (EU) 2017/898
   оd 24. svibnja 2017.
   o izmjeni, za potrebe donošenja posebnih graničnih vrijednosti za kemikalije koje se koriste u igračkama, Dodatka C Prilogu II. Direktivi 2009/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o sigurnosti igračaka u pogledu bisfenola A
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Direktivu 2009/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2009. o sigurnosti igračaka (1), a posebno njezin članak 46. stavak 2.,
   budući da:

               (1)

               Direktivom 2009/48/EZ utvrđuju se određeni zahtjevi za kemijske tvari koje su razvrstane kao karcinogene, mutagene ili toksične za reprodukciju na temelju Uredbe (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (2). U Dodatku C Prilogu II. Direktivi 2009/48/EZ utvrđuju se posebne granične vrijednosti za kemikalije koje se koriste u igračkama namijenjenima djeci mlađoj od 36 mjeseci ili u drugim igračkama namijenjenima za stavljanje u usta.

               (2)

               Posebna granična vrijednost za bisfenol A (CAS broj 80-05-7) iznosi 0,1 mg/l (granica migracije). Europskim normama EN 71-10:2005 (priprema uzorka) i EN 71-11:2005 (mjerenje) propisane su odgovarajuće ispitne metode.

               (3)

               Normom EN 71-10:2005 propisuje se ekstrakcija iz 10 cm2 materijala za igračke primjenom 100 ml vode tijekom jednog sata. Pridržavanje posebne granične vrijednosti od 0,1 mg/l stoga znači da tijekom te ekstrakcije iz materijala za igračke može migrirati najviše 0,01 mg bisfenola A.

               (4)

               Kako bi dobivala savjete tijekom pripreme zakonodavnih prijedloga i političkih inicijativa u području sigurnosti igračaka, Komisija je osnovala Stručnu skupinu za sigurnost igračaka. Zadaća je njezine Podskupine za kemikalije pružati savjete u pogledu kemijskih tvari koje se smiju koristiti u igračkama. Podskupina za kemikalije Stručne skupine za sigurnost igračaka utvrdila je na svojem sastanku 1. listopada 2015. da primjena prethodno navedene posebne granične vrijednosti i ispitnih metoda dovodi do dnevne izloženosti od 3 mikrograma po kilogramu tjelesne mase kod djeteta tjelesne mase 10 kg koje svakog dana tijekom tri sata stavlja igračku u usta.

               (5)

               Na temelju novih podataka o bisfenolu A i poboljšanih metoda Panel za materijale koji dolaze u neposredan dodir s hranom, enzime, arome i pomoćne tvari u procesu proizvodnje (Panel CEF) Europske agencije za sigurnost hrane utvrdio je „privremeni” tolerirani dnevni unos (TDI) za bisfenol A od 4 mikrograma po kilogramu tjelesne mase na dan (3). Panel CEF proglasio je TDI privremenim dok se čeka ishod dugoročne studije na štakorima, koja obuhvaća prenatalnu i postnatalnu izloženost bisfenolu A i koju trenutačno provodi Nacionalni program za toksikologiju Američke agencije za hranu i lijekove.

               (6)

               U tom kontekstu Podskupina za kemikalije Stručne skupine za sigurnost igračaka preporučila je na svojem sastanku 1. listopada 2015. da se bisfenol A ograniči u igračkama na 0,04 mg/l (granica migracije) ako se ispituje u skladu s normama EN 71-10:2005 i EN 71-11:2005, uz pretpostavku djetetove tjelesne mase od 10 kg, trosatnog dnevnog stavljanja u usta, površine igračke koja se stavlja u usta od 10 cm2 i privremenog TDI-ja od 10 % za izloženost djeteta bisfenolu A iz igračaka. Stručna skupina za sigurnost igračaka poduprla je tu preporuku na svojem sastanku 14. siječnja 2016.

               (7)

               Iako se Uredbom Komisije (EU) br. 10/2011 (4) utvrđuje granica specifične migracije za bisfenol A kao monomera za upotrebu u određenim materijalima koji dolaze u dodir s hranom, kao i zabrana upotrebe bisfenola A za proizvodnju polikarbonatnih bočica za hranjenje dojenčadi, osnovne pretpostavke za određivanje te granice migracije i propisivanje zabrane razlikuju se od onih za granicu migracije za bisfenol A u igračkama.

               (8)

               S obzirom na dostupne znanstvene dokaze i uzimajući u obzir razlike između igračaka i materijala koji dolaze u dodir s hranom, trenutačna primjenjiva posebna granična vrijednost za bisfenol A u igračkama previsoka je i trebalo bi je preispitati.

               (9)

               Učinci bisfenola A preispituju se u okviru znanstvenih foruma. Iako bi moglo biti potrebno preispitati granicu migracije budu li u budućnosti dostupne relevantne nove znanstvene informacije, trebalo bi utvrditi granicu koja odražava trenutačna znanstvena saznanja kako bi se osigurala primjerena zaštita djece.

               (10)

               Dodatak C Prilogu II. Direktivi 2009/48/EZ trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

               (11)

               Mjere predviđene u ovoj Direktivi u skladu su s mišljenjem Odbora za sigurnost igračaka osnovanog na temelju članka 47. Direktive 2009/48/EZ,

         DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   U tablici u Dodatku C Prilogu II. Direktivi 2009/48/EZ unos za bisfenol A zamjenjuje se sljedećim:

                  „Bisfenol A

                  80-05-7

                  0,04 mg/l (granica migracije) u skladu s metodama utvrđenima u EN 71-10:2005 i EN 71-11:2005”.

   Članak 2.
   1.   Države članice donose i objavljuju zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 25. studenog 2018. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba.
   One primjenjuju te odredbe od 26. studenog 2018.
   Kada države članice donose te odredbe, one sadržavaju upućivanje na ovu Direktivu ili se na nju upućuje prilikom njihove službene objave. Države članice određuju načine tog upućivanja.
   2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 3.
   Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Članak 4.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 24. svibnja 2017.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  SL L 170, 30.6.2009., str. 1.

      (2)  Uredba (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o razvrstavanju, označivanju i pakiranju tvari i smjesa, o izmjeni i stavljanju izvan snage Direktive 67/548/EEZ i Direktive 1999/45/EZ i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1907/2006 (SL L 353, 31.12.2008., str. 1.).

      (3)  Panel za materijale koji dolaze u neposredan dodir s hranom, enzime, arome i pomoćne tvari u procesu proizvodnje (CEF) EFSA-e (2015.): Znanstveno mišljenje o rizicima za ljudsko zdravlje povezanima s prisutnošću bisfenola A (BPA) u hrani: DIO II. – Toksikološka ocjena i karakterizacija rizika. EFSA Journal 2015.; 13(1):3978, str. 196.
   http://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/scientific_output/files/main_documents/3978part2.pdf.

      (4)  Uredba Komisije (EU) br. 10/2011 od 14. siječnja 2011. o plastičnim materijalima i predmetima koji dolaze u dodir s hranom (SL L 12, 15.1.2011., str. 1.).


title: 88/302/EEZ: Direktiva Komisije od 18. studenoga 1987. o devetoj prilagodbi tehničkom napretku Direktive Vijeća 67/548/EEZ o usklađivanju zakona i drugih propisa u odnosu na razvrstavanje, pakiranje i označivanje opasnih pripravaka

text:
               13/Sv. 021

               HR

               Službeni list Europske unije

               29

         31988L0302

               L 133/1

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               18.11.1987.

      DIREKTIVA KOMISIJE

   od 18. studenoga 1987.
   o devetoj prilagodbi tehničkom napretku Direktive Vijeća 67/548/EEZ o usklađivanju zakona i drugih propisa u odnosu na razvrstavanje, pakiranje i označivanje opasnih pripravaka
   (88/302/EEZ)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 67/548/EEZ od 27. lipnja 1967. o usklađivanju zakona i drugih propisa u odnosu na razvrstavanje, pakiranje i označivanje opasnih pripravaka (1), kako se šesti put mijenja Direktivom 79/831/EEZ (2) a posebno njezin članak 19.,
   budući da je člankom 3. stavkom 1. Direktive 67/548/EEZ predviđeno da se fizikalno-kemijska svojstva, toksičnost i ekotoksičnost tvari i pripravaka utvrđuju u skladu s metodama opisanima u Prilogu V.;
   budući da je člankom 3. stavkom 2. Direktive 67/548/EEZ predviđeno da se stvarna ili potencijalna opasnost koju određena tvar ili pripravak predstavljaju za okoliš procjenjuje u skladu sa značajkama navedenima u prilozima VII. i VIII.;
   budući da Prilog V. verzije utvrđene Direktivom Komisije 84/449/EEZ (3) trenutačno sadrži samo one metode ispitivanja koje odgovaraju značajkama navedenima u Prilogu VII. i isto je tako potrebno staviti na raspolaganje metode ispitivanja koje odgovaraju svojstvima iz Priloga VIII.;
   budući da su odredbe ove Direktive usklađene s mišljenjem Odbora za prilagodbu tehničkom napretku direktiva radi uklanjanja tehničkih prepreka trgovini opasnim tvarima i pripravcima,
   DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Tekst Priloga ove Direktive dodaje se Prilogu V. Direktivi 67/548/EEZ.
   Članak 2.
   Države članice donose i objavljuju mjere potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 31. prosinca 1988. One o tome odmah obavješćuju Komisiju. One te odredbe primjenjuju najkasnije od 30. lipnja 1989.
   Članak 3.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 18. studenoga 1987.

            Za Komisiju

         Stanley CLINTON DAVIS

            Član Komisije

      (1)  SL 196, 16.8.1967., str. 1/67.

      (2)  SL L 259, 15.10.1979., str. 10.

      (3)  SL L 251, 19.9.1984., str. 1.
   PRILOG
   Vidjeti Uredbu Vijeća (EZ) br. 440/2008 (SL L 142, 31.5.2008., str. 1.) i Uredbu Komisije (EU) br. 1152/2010 (SL L 324, 9.12.2010., str. 13.).


title: Direktiva Vijeća 2004/106/EZ od 16. studenoga 2004. o izmjeni Direktive 77/799/EEZ o međusobnoj pomoći nadležnih tijela država članica u području izravnog oporezivanja, određenih trošarina i oporezivanja premija osiguranja i Direktive 92/12/EEZ o općim aranžmanima za proizvode koji podliježu trošarinama te o držanju i prometu tih proizvoda i njihovom praćenju

text:
               09/Sv. 001

               HR

               Službeni list Europske unije

               96

         32004L0106

               L 359/30

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               16.11.2004.

      DIREKTIVA VIJEĆA 2004/106/EZ
   od 16. studenoga 2004.
   o izmjeni Direktive 77/799/EEZ o međusobnoj pomoći nadležnih tijela država članica u području izravnog oporezivanja, određenih trošarina i oporezivanja premija osiguranja i Direktive 92/12/EEZ o općim aranžmanima za proizvode koji podliježu trošarinama te o držanju i prometu tih proizvoda i njihovom praćenju
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 93.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (1),
   uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (2),
   budući da:

               (1)

               Za učinkovito suzbijanje zloporaba u vezi s trošarinama potrebna je uska suradnja između samih nadležnih poreznih tijela Zajednice, kao i između tih tijela i Komisije na temelju zajedničkih načela.

               (2)

               Uredba (EZ) br. 2073/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2004. o upravnoj suradnji u području trošarina (3) objedinjuje sve odredbe donesene s ciljem olakšanja administrativne suradnje u području trošarina sadržane u direktivama 77/799/EEZ (4) i 92/12/EEZ (5) osim međusobne pomoći predviđene Direktivom Vijeća 76/308/EEZ od 15. ožujka 1976. o međusobnoj pomoći kod naplate potraživanja koja se odnose na određene naknade, carine, poreze i druge mjere (6).

               (3)

               Direktivom Vijeća 2004/56/EZ (7) o izmjeni Direktive 77/799/EEZ od država se članica zahtijeva da uvedu zakone i druge propise kako bi se uskladili s odredbama ove Direktive prije 1. siječnja 2005. Te se odredbe primjenjuju u području izravnog oporezivanja, određenih trošarina i oporezivanja premija osiguranja. Budući da se Direktiva 77/799/EEZ neće primjenjivati na trošarine, u skladu s tom Direktivom, počevši od 1. srpnja 2005. državu članicu nije primjereno obvezivati na usvajanje odredaba koje će se uskoro morati prestati primjenjivati. Stoga je državama članicama potrebno dopustiti da ne donose odredbe za usklađivanje s Direktivom 2004/56/EZ o trošarinama, ne dovodeći u pitanje obvezu donošenja takvih odredaba s obzirom na druge poreze na koje se Direktiva 77/799/EZ primjenjuje.

               (4)

               Direktive 77/799/EEZ i 92/12/EEZ treba stoga na odgovarajući način izmijeniti,

         DONIJELO JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Direktiva 77/799/EEZ mijenja se kako slijedi:

               1.

               naslov se zamjenjuje sljedećim:
               „Direktiva Vijeća 77/799/EEZ od 19. prosinca 1977. o međusobnoj pomoći nadležnih tijela država članica u području izravnog oporezivanja i oporezivanja premija osiguranja”;

               2.

               članak 1. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
               „1.   U skladu s odredbama ove Direktive nadležna tijela država članica razmjenjuju sve informacije koje im mogu omogućiti točno utvrđivanje poreza na dohodak i poreza na kapital, kao i sve informacije koje se odnose na uvođenje poreza na premije osiguranja koje se spominju u šestoj alineji članka 3. Direktive Vijeća 76/308/EEZ od 15. ožujka 1976. o međusobnoj pomoći kod naplate potraživanja koja se odnose na određene naknade, carine, poreze i druge mjere (8).

         Članak 2.
   Direktiva 92/12/EEZ mijenja se kako slijedi:

               1.

               članak 15.a briše se;

               2.

               članak 15.b briše se;

               3.

               članak 19. stavak 6. briše se.

         Članak 3.
   Upućivanja na Direktivu 77/799/EEZ u pogledu trošarina smatraju se upućivanjima na Uredbu (EZ) br. 2073/2004.
   Upućivanja na Direktivu 92/12/EEZ u pogledu administrativne suradnje u području trošarina smatraju se upućivanjima na Uredbu (EZ) br. 2073/2004.
   Članak 4.
   1.   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom prije 30. lipnja 2005. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.
   One primjenjuju te odredbe od 1. srpnja 2005.
   Kada države članice donose ove mjere, te mjere prilikom njihove službene objave sadržavaju upućivanje na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takvo upućivanje. Načine tog upućivanja određuju države članice.
   2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst odredaba nacionalnog prava koji donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   3.   Odstupajući od odredaba članka 2. Direktive 2004/56/EZ, države članice ne moraju donijeti i primijeniti odredbe kako bi se uskladile s Direktivom 2004/56/EZ u pogledu trošarina.
   Članak 5.
   Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Članak 6.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 16. studenoga 2004.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         G. ZALM

      (1)  Mišljenje doneseno 1. travnja 2004. (još nije objavljeno u Službenom listu).

      (2)  Mišljenje doneseno 31. ožujka 2004. (još nije objavljeno u Službenom listu).

      (3)  SL L 359, 4.12.2004., str. 1.

      (4)  SL L 336, 27.12.1977., str. 15. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom 2004/56/EZ (SL L 127, 29.4.2004., str. 70.).

      (5)  SL L 76, 23.3.1992., str. 1. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ) br. 807/2003 (SL L 122, 16.5.2003., str. 36.).

      (6)  SL L 73, 19.3.1976., str. 18. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Aktom o pristupanju iz 2003.

      (7)  SL L 127, 29.4.2004., str. 70.

      (8)  SL L 73, 19.3.1976., str. 18., Direktiva kako je zadnje izmijenjena Aktom o pristupanju iz 2003.”


title: Direktiva Vijeća 2001/112/EZ od 20. prosinca 2001. o voćnim sokovima i određenim sličnim proizvodima namijenjenim prehrani ljudi

text:
               03/Sv. 008

               HR

               Službeni list Europske unije

               232

         32001L0112

               L 010/58

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               20.12.2001.

      DIREKTIVA VIJEĆA 2001/112/EZ
   od 20. prosinca 2001.
   o voćnim sokovima i određenim sličnim proizvodima namijenjenim prehrani ljudi
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 37.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije (1),
   uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (2),
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i socijalnog odbora (3),
   budući da:

               (1)

               Potrebno je pojednostavniti određene vertikalne direktive koje se odnose na prehrambene proizvode s ciljem uzimanja u obzir samo osnovnih zahtjeva koje trebaju ispunjavati proizvodi koje oni obuhvaćaju kako bi se ti proizvodi mogli slobodno kretati u okvirima unutarnjeg tržišta u skladu sa zaključcima Europskog vijeća sa zasjedanja u Edinburgu 11. i 12. prosinca 1992., koji su potvrđeni na zasjedanju Europskog vijeća u Bruxellesu 10. i 11. prosinca 1993.

               (2)

               Direktiva Vijeća 93/77/EEZ od 21. rujna 1993. o voćnim sokovima i određenim sličnim proizvodima (4) namijenjena je kodificiranju Direktive 75/726/EEZ (5) u vezi s istim predmetom.

               (3)

               Direktive 75/726/EEZ i 93/77/EEZ opravdane su činjenicom da razlike između nacionalnih prava koja se odnose na voćne sokove i nektare namijenjene prehrani ljudi mogu dovesti do uvjeta nepoštenog tržišnog natjecanja, koje bi najvjerojatnije moglo dovesti potrošače u zabludu i time imati izravan učinak na uspostavu i funkcioniranje zajedničkog tržišta.

               (4)

               Iz tog su razloga navedene direktive utvrdile zajednička pravila koja se odnose na sastav, korištenje rezerviranih opisa, specifičnosti proizvodnje i označivanje dotičnih proizvoda kako bi se osiguralo njihovo slobodno kretanje unutar Zajednice.

               (5)

               Direktivu 93/77/EEZ potrebno je preinačiti radi jasnoće, kako bi pravila za proizvodnju i uvjete stavljanja voćnih sokova i određenih sličnih proizvoda na tržište učinila dostupnijima.

               (6)

               Direktivu 93/77/EEZ također je potrebno uskladiti s općim zakonodavstvom Zajednice o prehrambenim proizvodima, posebno zakonodavstva koje se odnosi na označivanje proizvoda, bojila, sladila i ostale odobrene dodatke.

               (7)

               Direktiva 2000/13/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 20. ožujka 2000. o usklađivanju zakonodavstava država članica o označivanju, prezentiranju i oglašavanju prehrambenih proizvoda (6), a posebno njezin članak 7. stavci 2. i 5., primjenjuje se pod određenim uvjetima. Potrebno je jasno naznačiti kad je proizvod mješavina voćnog soka i voćni sok od koncentrata, u pogledu voćnog nektara, kad je isti dobiven iz potpuno ili djelomično koncentriranog proizvoda. Popis sastojaka na deklaraciji sadrži nazive korištenih voćnih sokova i voćnih sokova od koncentrata.

               (8)

               Pridržavajući se Direktive Vijeća 90/496/EEZ od 24. rujna 1990. o označivanju hranjive vrijednosti prehrambenih proizvoda (7), dozvoljava se dodavanje vitamina proizvodima koje definira ova Direktiva samo u nekim državama članicama. Međutim, ne predviđa se proširenje ove mogućnosti na cijelu Zajednicu. Stoga države članice mogu odobriti ili zabraniti dodavanje vitamina i minerala kao dijela proizvodnog postupka. Međutim, u svim je okolnostima potrebno poštovati načelo slobodnog kretanja proizvoda unutar Zajednice, u skladu s pravilima i načelima utvrđenim u Ugovoru.

               (9)

               U skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti uspostavljenim člankom 5. Ugovora, cilj postavljanja zajedničkih definicija i pravila za dotične proizvode i usklađivanja odredbi s općim zakonodavstvom Zajednice o prehrambenim proizvodima države članice ne mogu ostvariti u dovoljnoj mjeri pa ga stoga, zbog prirode ove Direktive, Zajednica može bolje ostvariti. Ova Direktiva ne prelazi okvire onog što je potrebno kako bi ispunila navedeni cilj.

               (10)

               Potrebno je usvojiti mjere kojima se omogućuje provedba ove Direktive u skladu s Odlukom Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji (8).

               (11)

               Kako bi se izbjeglo stvaranje prepreka slobodnom kretanju, države članice se trebaju suzdržati od prihvaćanja nacionalnih odredaba koje nisu u skladu s ovom Direktivom, a koje se odnose na dotične proizvode,

         USVOJILO JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Ova se Direktiva primjenjuje na proizvode određene u Prilogu I.
   Članak 2.
   Države članice mogu, pridržavajući se Direktive 90/496/EEZ, odobriti dodavanje vitamina i minerala proizvodima određenim u dijelu I. Priloga I. ovoj Direktivi.
   Članak 3.
   Direktiva 2000/13/EZ primjenjuje se na proizvode određene u Prilogu I. pod sljedećim uvjetima:

               1.

                           (a)

                           Nazivi proizvoda navedeni u Prilogu I. primjenjuju se samo na proizvode koji se tamo navode i, ne dovodeći u pitanje točku (b), koriste se u prodaji za označivanje istih.

                           (b)

                           Kao alternativa nazivima proizvoda iz točke (a), Prilog III. predviđa popis posebnih oznaka. Te se oznake mogu koristiti u jeziku i pod uvjetima utvrđenim u Prilogu III.

               2.

               Ako se proizvod dobiva od jedne vrste voća, njegov se naziv zamjenjuje riječju „voće”.

               3.

               Za proizvode koji se proizvode od dvije ili više vrsta voća, osim u slučaju upotrebe limunova soka pod uvjetima utvrđenim u dijelu II. stavku 1. Priloga I., nazivi proizvoda zamjenjuju se popisom korištenog voća, redom od najmanje količine korištenog voćnog soka ili voćne kaše. Međutim, u slučaju da je proizvod proizveden od tri ili više vrsta voća, oznaka o korištenoj vrsti voća može se zamijeniti riječima „nekoliko vrsta voća” ili sličnim riječima, ili brojem vrsta korištenog voća.

               4.

               U slučaju voćnih sokova zaslađenih dodavanjem šećera, naziv u prodaji mora sadržavati riječ „zaslađen” ili „s dodanim šećerom”, popraćen oznakom o najvećoj količini dodanog šećera, izračunanoj u obliku suhe tvari i izraženoj u gramima po litri.

               5.

               Vraćanje proizvoda određenih u dijelu I. Priloga I. u prvobitno stanje korištenjem samo onih tvari koje su isključivo potrebne za spomenutu operaciju ne povlači za sobom obvezu stavljanja na deklaraciji popisa sastojaka korištenih s tim ciljem.
               Potrebno je označiti na deklaraciji dodavanje posebne pulpe ili stanica voćnom soku kako je određeno u Prilogu II.

               6.

               Ne dovodeći u pitanje članak 7. stavke 2. i 5. Direktive 2000/13/EZ za mješavine voćnog soka i voćnog soka iz koncentrata, i za voćni nektar dobiven u potpunosti ili dijelom iz jednog ili više koncentriranih proizvoda, deklaracija mora sadržavati riječi „proizvedeno od jedne ili više vrsta koncentrata” ili „djelomično proizvedeno od jedne ili više vrsta koncentrata”, prema potrebi. Navedena se obavijest mora nalaziti neposredno uz naziv proizvoda, dovoljno istaknuta u odnosu na pozadinu, napisana jasno uočljivim slovima.

               7.

               Za voćne nektare deklaracija treba navoditi najniži sadržaj voćnog soka, voćne kaše ili svake mješavine spomenutih sastojaka deklaracijom „udio voća: najmanje … %”. Ova se obavijest mora nalaziti u istom vidnom polju kao i naziv proizvoda.

         Članak 4.
   Označivanje koncentriranog voćnog soka iz dijela I. stavka 2. Priloga I., koji nije namijenjen krajnjem kupcu, mora sadržavati napomenu koja navodi prisutnost i količinu dodanih šećera, ili dodanog limunova soka ili tvari za reguliranje kiselosti, kako je predviđeno Direktivom 95/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 20. veljače 1995. o aditivima u prehrambenim proizvodima, osim bojila i sladila (9). Ova se napomena mora nalaziti na ambalaži, na deklaraciji pričvršćenoj na ambalažu ili na pratećem dokumentu.
   Članak 5.
   Za proizvode određene u Prilogu I. države članice ne smiju usvajati nacionalne odredbe koje nisu predviđene ovom Direktivom.
   Članak 6.
   Ne dovodeći u pitanje Direktivu 89/107/EEZ od 21. prosinca 1988. o usklađivanju zakonodavstava država članica vezano uz dodatke, odobrene za korištenje u prehrambenim proizvodima namijenjenim prehrani ljudi (10), samo se postupci i tvari navedeni u dijelu II. Priloga I. i sirovine koje su u skladu s Prilogom II., mogu koristiti u proizvodnji proizvoda određenih u dijelu I. Priloga I. Osim toga, voćni nektari moraju biti u skladu s odredbama Priloga IV.
   Članak 7.
   Mjere potrebne za primjenu ove Direktive, a koje se odnose na pitanja koja se navode dolje, usvajaju se u skladu s regulatornim postupkom iz članka 8. stavka 2.:

               —

               usklađivanje ove Direktive s općim zakonodavstvom Zajednice o prehrambenim proizvodima,

               —

               prilagodba tehničkom napretku.

         Članak 8.
   1.   Komisiji pomaže Stalni odbor za prehrambene proizvode (dalje u tekstu: „Odbor”) osnovan člankom 1. Odluke 69/414/EEZ (11).
   2.   Kod upućivanja na ovaj stavak primjenjuju se članci 5. i 7. Odluke 1999/468/EZ.
   Razdoblje utvrđeno u članku 5. stavku 6. Odluke 1999/468/EZ određuje se na tri mjeseca.
   3.   Odbor usvaja svoj poslovnik.
   Članak 9.
   Direktiva 93/77/EEZ ovim se stavlja izvan snage s učinkom od 12. srpnja 2003.
   Upućivanja na Direktivu stavljenu izvan snage tumače se kao upućivanja na ovu Direktivu.
   Članak 10.
   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom prije 12. srpnja 2003. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.
   Mjere se primjenjuju radi:

               —

               odobravanja stavljanja na tržište proizvoda koji su određeni u Prilogu I. ako su u skladu s definicijama i pravilima utvrđenim u ovoj Direktivi, s učinkom od 12. srpnja 2003.,

               —

               zabrane stavljanja na tržište proizvoda koji nisu u skladu s ovom Direktivom, s učinkom od 12. srpnja 2004.

         Međutim, stavljanje na tržište proizvoda koji nisu u skladu s ovom Direktivom, a bili su označeni prije 12. srpnja 2004. u skladu s Direktivom 93/77/EEZ, može se nastaviti sve do isteka zaliha.
   Kad države članice donose navedene mjere, te mjere sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa prilikom njihove službene objave. Načine tog upućivanja određuju države članice.
   Članak 11.
   Ova Direktiva stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europskih zajednica.
   Članak 12.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 20. prosinca 2001.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         C. PICQUÉ

      (1)  SL C 231, 9.8.1996., str. 14.

      (2)  SL C 279, 1.10.1999., str. 92.

      (3)  SL C 56, 24.2.1997., str. 20.

      (4)  SL L 244, 30.9.1993., str. 23. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Aktom o pristupanju iz 1994.

      (5)  SL L 311, 1.12.1975., str. 40.

      (6)  SL L 109, 6.5.2000., str. 29.

      (7)  SL L 276, 6.10.1990., str. 40.

      (8)  SL L 184, 7.7.1999., str. 23.

      (9)  SL L 61, 18.3.1995., str. 1. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom 98/72/EZ (SL L 295, 4.11.1998., str. 18.).

      (10)  SL L 40, 11.2.1989., str. 27. Direktiva kako je izmijenjena Direktivom 94/34/EZ (SL L 237, 10.9.1994., str. 1.).

      (11)  SL L 291, 19.11.1969., str. 9.
   PRILOG I.
   NAZIVI, DEFINICIJE I KARAKTERISTIKE PROIZVODA
   I.   DEFINICIJE
   (a)   Voćni sok

   Nefermentirani proizvod koji može fermentirati, dobiven iz voća koje je zdravo, zrelo, svježe ili ohlađeno, od jedne ili više vrsta voća pomiješanih zajedno, s karakterističnom bojom, aromom i okusom tipičnim za sok voća od kojeg potječe. Aroma, pulpa i čestice sočnog tkiva koji su bili izdvojeni tijekom postupka prerade mogu biti vraćeni tom soku.
   U slučaju voća iz porodice citrusa, voćni sok se može dobiti od voćnog mesa. Sok od limete, međutim, može se proizvesti od cijelih plodova odgovarajućim postupkom proizvodnje gdje je udio sastojaka vanjskog dijela voća smanjen na najmanju moguću mjeru.
   (b)   Voćni sok od koncentriranog voćnog soka

   Proizvod se dobiva dodavanjem vode u koncentriranom voćnom soku koja je izdvojena iz njega tijekom koncentriranja i obnavljanjem arome i, ako je to potrebno, pulpe i čestica voćnog tkiva izdvojenih iz soka, ali vraćenih tijekom procesa proizvodnje dotičnog voćnog soka ili voćnog soka iste vrste. Dodana voda mora sadržavati odgovarajuće osobine, posebno s kemijskog, mikrobiološkog i organoleptičkoga gledišta, kako bi se osigurala bitna kakvoća soka.
   Proizvod koji je dobiven na takav način mora sadržavati organoleptičke i analitičke karakteristike jednake u najmanjoj mjeri onima prosječnog tipa soka dobivenog iz voća iste vrste, u okviru značenja iz točke (a).
   2.   Koncentrirani voćni sok

   Proizvod dobiven od voćnog soka jedne ili više vrsta izdvajanjem određene količine vode fizikalnim postupcima. U slučaju kada se proizvod koristi za neposrednu potrošnju, mora se izdvojiti najmanje 50 % količine vode.
   3.   Dehidrirani voćni sok/Voćni sok u prahu

   Proizvod dobiven od voćnog soka jedne ili više vrsta izdvajanjem gotovo sve količine vode fizikalnim postupcima.
   4.   Voćni nektar

               (a)

               Nefermentirani proizvod koji može fermentirati dobiven dodavanjem vode i šećera i/ili meda proizvodima određenim u stavcima 1., 2. i 3., voćnoj kaši ili smjesi takvih proizvoda koji, k tome, udovoljava zahtjevima iz Priloga IV.
               Dodavanje šećera i/ili meda dozvoljeno je do 20 % od ukupne mase gotovog proizvoda.
               Pri proizvodnji voćnih nektara bez dodanog šećera ili nektara smanjene energetske vrijednosti, šećere je moguće potpunosti ili djelomično zamijeniti sladilima, u skladu s Direktivom 94/35/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 1994. o sladilima za uporabu u prehrambenim proizvodima (1).

               (b)

               Odstupajući od točke (a), voće navedeno u dijelovima II. i III. Priloga IV., kao i marelice, mogu se koristiti pojedinačno ili u smjesi, s ciljem proizvodnje nektara bez dodatka šećera, meda i/ili sladila.

         II.   ODOBRENI SASTOJCI, POSTUPCI I TVARI
   1.   Odobreni sastojci

               —

               U skladu s člankom 2. može se odobriti dodavanje vitamina i minerala u slučaju proizvoda određenih u dijelu I., pridržavajući se Direktive 90/496/EEZ.

               —

               Aroma, pulpa i čestice voćnog tkiva koji se obnavljaju u voćnom soku određeni su u dijelu I. stavku 1. točki (a) i moraju se izdvojiti iz soka tijekom postupka, dok su aroma, pulpa i čestice voćnog tkiva koji se obnavljaju u voćnom soku određeni u dijelu I. stavku 1. točki (b) i mogu biti od voćnog soka iste vrste.
               Isključivo soku od grožđa može se ponovo dodati soli vinske kiseline.

               —

               Proizvodima određenim u dijelu I. stavcima 1., 2. i 3., osim soku od kruške i soku od grožđa, mogu se dodavati šećeri

                           —

                           u svrhu korekcije kiselog okusa, količina dodanog šećera izražava se kao suha tvar čija količina ne bi trebala prijeći 15 g po litri soka,

                           —

                           u svrhu zaslađivanja, količina dodanih šećera izraženih kao suha tvar ne smije biti veća od 150 g po litri soka

                     pod uvjetom da ukupna količina dodanog šećera za potrebe korekcije kiselog okusa i zaslađivanja ne prelazi 150 g po litri.

               —

               Za proizvode koji su određeni u dijelu I. stavcima 1., 2., 3. i 4., u svrhu korekcije kiselog okusa, dozvoljeno je dodavanje limunovog soka i/ili koncentriranog limunovog soka do 3 g po litri soka, izraženo kao bezvodna limunska kiselina.

               —

               Dopušteno je dodavanje ugljikovog dioksida.

         Zabranjeno je dodavanje šećera i limunovog soka, bilo u koncentriranom ili nekoncentriranom obliku, ili tvari za reguliranje kiselosti istoj vrsti voćnog soka, kako je predviđeno Direktivom 95/2/EZ.
   2.   Odobreni postupci i tvari

               —

               Mehanički postupci ekstrakcije

               —

               Uobičajeni fizikalni postupci obrade, uključujući ekstrakciju vode (difuzijom) iz jestivih dijelova voća, osim grožđa namijenjenog proizvodnji koncentriranog voćnog soka, koji je dobiven na takav način u skladu s dijelom I. stavkom 1. Moguće je ograničiti ili zabraniti upotrebu određenih postupaka obrade u skladu s postupkom utvrđenim u članku 8. stavku 2.

               —

               U slučaju soka od grožđa, gdje se provodi sulfitiranje grožđa pomoću sumpornog dioksida, dozvoljeno je desulfitiranje uporabom fizikalnih postupaka, pod uvjetom da ukupna količina SO2 u gotovom proizvodu ne prelazi 10 mg/l.

               —

               Pektolitički enzimi

               —

               Proteolitički enzimi

               —

               Amilolitički enzimi

               —

               Jestiva želatina

               —

               Tanini

               —

               Bentoniti

               —

               Silika aerogel

               —

               Aktivni ugljen

               —

               Kemijski inertna sredstva za filtraciju i sredstva za taloženje (npr. perlit, isprana dijatomejska zemlja, celuloza, netopivi poliamid, polivinilpolipirolidon, polistiren), koja su u skladu s direktivama Zajednice o materijalima i artiklima namijenjenim dodiru s prehrambenim proizvodima.

               —

               Kemijski inertna sredstva za adsorpciju koja su u skladu s direktivama o materijalima i artiklima namijenjenim dodiru s prehrambenim proizvodima, a koja se koriste za smanjenje sadržaja limonena i narnigina u voćnim sokovima od citrusa, ne mijenjajući pritom u značajnoj mjeri količinu liomonen glukozida, kiselina, šećera (uključujući oligosaharide) ili minerala.

      (1)  SL L 237, 10.9.1994., str. 3. Direktiva kako je izmijenjena Direktivom 96/83/EZ (SL L 48, 19.2.1997., str. 16.).
   PRILOG II.
   DEFINICIJE SIROVINA
   Za potrebe ove Direktive primjenjuju se sljedeće definicije:
   1.   Voće
   Sve vrste voća. Za potrebe ove Direktive, u voće se ne ubraja rajčica.
   2.   Voćna kaša
   Nefermentirani proizvod koji može fermentirati, dobiva se pasiranjem jestivog dijela cijelog ili oguljenog voća bez izdvajanja soka.
   3.   Koncentrirana voćna kaša
   Proizvod dobiven izdvajanjem određene količine vode iz voćne kaše nekim fizičkim postupkom.
   4.   Šećeri
   Za proizvodnju:

               (a)

               voćnih nektara:

                           —

                           šećeri kako je određeno Direktivom Vijeća 2001/111/EZ od 20. prosinca 2001. o određenim šećerima namijenjenim prehrani ljudi (1),

                           —

                           fruktozni sirup,

                           —

                           šećeri podrijetlom iz voća;

               (b)

               voćni sok od koncentriranog voćnog soka:

                           —

                           šećeri kako su određeni Direktivom 2001/111/EZ,

                           —

                           fruktozni sirup;

               (c)

               voćni sokovi: šećeri navedeni u točki (b) koji sadrže manje od 2 % vode.

         5.   Med:
   Proizvod kojeg kako je određen u Direktivi Vijeća 2001/110/EZ od 20. prosinca 2001. o medu (2).
   6.   Pulpa ili čestice voćnog tkiva
   Proizvodi dobiveni od jestivih dijelova voća iste vrste bez izdvajanja soka. Nadalje, kod citrus voća, pulpa i čestice voćnog tkiva dobivaju se iz endokarpa.

      (1)  SL L 10, 12.1.2002., str. 53.

      (2)  SL L 10, 12.1.2002., str. 47.
   PRILOG III.
   POSEBNI NAZIVI ZA ODREĐENE PROIZVODE NAVEDENE U PRILOGU I.

               (a)

               „Vruchtendrank” za voćni nektar;

               (b)

               „Süßmost”
               Naziv „Süßmost” može se koristiti samo uz nazive „Fruchtsaft” ili „Fruchtnektar”;

                           —

                           za voćni nektar proizveden isključivo od voćnih sokova, koncentriranih voćnih sokova ili njihovih mješavina koji nisu pitki u izvornom stanju zbog jače kiselosti,

                           —

                           za voćni sok proizveden krušaka, uz dodatak jabuka gdje je to primjenljivo, bez dodanog šećera;

               (c)

               „succo e polpa” ili „sumo e polpa” za voćne nektare proizvedene isključivo od voćne kaše i/ili koncentrirane voćne kaše;

               (d)

               „æblemost” za sok od jabuke bez dodanog šećera;

               (e)

                           —

                           „sur … saft” s nazivom upotrijebljenog voća na danskom jeziku, za sokove koji su proizvedeni od crnog ribiza, trešanja, crvenog ribiza, bijelog ribiza, malina, jagoda ili bobica bazge, bez dodanog šećera;

                           —

                           „sød … saft” ili „sødet … saft” s nazivom upotrijebljenog voća na danskom jeziku, za sokove koji su proizvedeni od navedenog voća, s više od 200 g dodanog šećera po litri;

               (f)

               „äpplemust” za sok od jabuke bez dodanog šećera;

               (g)

               „mosto”, sinonim za sok od grožđa.

         PRILOG IV.
   POSEBNE ODREDBE KOJE SE ODNOSE NA VOĆNE NEKTARE

               Voće od kojeg je nektar proizveden

               Najmanja količina soka i/ili kaše (volumni postotak gotovog proizvoda)

               I.   Voće s kiselim sokom koje nije pitko u izvornom stanju

               Marakuja

               25

               Lulo

               25

               Crni ribiz

               25

               Bijeli ribiz

               25

               Crveni ribiz

               25

               Ogrozd

               30

               Pasji trn

               25

               Trnjina

               30

               Šljive

               30

               Druge vrste šljiva

               30

               Jarebike

               30

               Šipak

               40

               Višnje

               35

               Ostale vrste voća roda Prunus

               40

               Borovnice

               40

               Crna bazga

               50

               Maline

               40

               Marelice

               40

               Jagode

               40

               Dud/kupine

               40

               Brusnice

               30

               Dunje

               50

               Limuni i limete

               25

               Ostalo voće koje pripada ovoj kategoriji

               25

               II   Voće slabije kiselosti, kašasto ili jako aromatično, čiji sokovi nisu pitki u izvornom stanju

               Mango

               25

               Banane

               25

               Guava

               25

               Papaja

               25

               Liči

               25

               Acerola

               25

               Guanabana

               25

               Mrežasta anona

               25

               Ljuskasta anona

               25

               Šipak

               25

               Indijski oraščić

               25

               Šljive mombin

               25

               Umbu

               25

               Ostalo voće koje pripada ovoj kategoriji

               25

               III.   Voće čiji su sokovi pitki u izvornom stanju

               Jabuke

               50

               Kruške

               50

               Breskve

               50

               Citrus voće, osim limuna i limete

               50

               Ananas

               50

               Ostalo voće koje pripada ovoj kategoriji

               50


title: Direktiva 1999/4/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 22. veljače 1999. o ekstraktima kave i ekstraktima cikorije

text:
               13/Sv. 032

               HR

               Službeni list Europske unije

               73

         31999L0004

               L 066/26

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               22.02.1999.

      DIREKTIVA 1999/4/EZ EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

   od 22. veljače 1999.
   o ekstraktima kave i ekstraktima cikorije
   EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 100.a,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije (1),
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i socijalnog odbora (2),
   u skladu s postupkom utvrđenim u članku 189.b Ugovora (3), u svjetlu zajedničkog teksta odobrenog od strane Odbora za mirenje 8. prosinca 1998.,
   budući da određene vertikalne direktive koje se odnose na hranu treba pojednostavniti kako bi se uzeli u obzir samo bitni zahtjevi koje trebaju zadovoljavati proizvodi koje obuhvaćaju, kako bi se ti proizvodi mogli slobodno kretati na unutarnjem tržištu, u skladu sa zaključcima Europskog vijeća održanog u Edinburghu 11. i 12. prosinca 1992., potvrđenim zaključcima Europskog vijeća u Bruxellesu 10. i 11. prosinca 1993.;
   budući da je Direktiva Vijeća 77/436/EEZ od 27. lipnja 1977. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na ekstrakte kave i ekstrakte cikorije (4) opravdana činjenicom da razlike između nacionalnih zakona o ekstraktima kave i ekstraktima cikorije mogu dovesti do uvjeta nepoštenog tržišnog natjecanja koje bi moglo zavarati potrošače i time imati izravan utjecaj na uspostavljanje i funkcioniranje zajedničkog tržišta;
   budući da je stoga svrha gore navedene Direktive definiranje ekstrakata kave i ekstrakata cikorije, određivanje tvari koje se mogu dodavati tijekom njihove proizvodnje, utvrđivanje zajedničkih pravila o pakiranju i označivanju takvih ekstrakata i navođenje uvjeta pod kojima se određeni nazivi mogu koristiti za neke od tih proizvoda, kako bi se osiguralo njihovo slobodno kretanje unutar Zajednice;
   budući da Direktivu 77/436/EEZ treba uskladiti s općim zakonodavstvom Zajednice o hrani, a posebno sa zakonodavstvom o označivanju i metodama analize;
   budući da Komisija planira predložiti, čim to bude moguće i u svakom slučaju prije 1. srpnja 2000., uvrštavanje u Direktivu 80/232/EEZ (5) niza nominalnih težina za proizvode definirane ovom Direktivom;
   budući da se opći propisi o označivanju hrane utvrđeni u Direktivi Vijeća 79/112/EEZ od 18. prosinca 1978. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na označivanje, prezentiranje i oglašavanje hrane za prodaju krajnjem potrošaču (6) trebaju primjenjivati uz određene uvjete;
   budući da, u skladu s načelom proporcionalnosti, ova Direktiva ne prelazi okvire onoga što je nužno kako bi se postigli njezini ciljevi, u skladu s trećim stavkom članka 3.b Ugovora;
   budući da će, kada se ova Direktiva bude u budućnosti prilagođavala općim odredbama Zajednice o hrani, Komisiji pomagati Stalni odbor za hranu osnovan Odlukom 69/414/EEZ (7);
   budući da se, kako bi se izbjeglo stvaranje novih prepreka slobodnom kretanju, države članice se trebaju suzdržati od usvajanja, za dotične proizvode, nacionalnih odredbi koje nisu predviđene ovom Direktivom,
   DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Ova Direktiva se odnosi na ekstrakte kave i ekstrakte cikorije definirane u Prilogu.
   Ova Direktiva se ne primjenjuje na „café torrefacto soluble”.
   Članak 2.
   Direktiva 79/112/EEZ se primjenjuje na proizvode definirane u Prilogu podložno sljedećim uvjetima:

               (a)

               nazivi proizvoda navedeni u Prilogu primjenjuju se samo na tamo navedene proizvode i moraju se koristiti u trgovini za njihovo označivanje. Ti nazivi se nadopunjuju riječima:

                           —

                           „pasta” ili „u obliku paste” ili

                           —

                           „tekuće” ili „u tekućem obliku” prema potrebi.

                     Međutim, nazivi proizvoda mogu se dopuniti izrazom „koncentriran”:

                           —

                           u slučaju proizvoda definiranog u točki 1.(c) Priloga, uz uvjet da sadrži više od 25 % mase suhe tvari kave,

                           —

                           za proizvod definiran u točki 2.(c) Priloga, uz uvjet da sadrži više od 45 % mase suhe tvari cikorije;

               (b)

               oznaka mora uključivati izraz „bez kofeina”„ za proizvode definirane u točki 1. Priloga, pod uvjetom da sadržaj kofeina nije veći od 0,3 % mase suhe tvari kave. Ovaj podatak se mora nalaziti u istom vidnom polju s nazivom proizvoda;

               (c)

               u slučaju proizvoda definiranih u točkama 1.(c) i 2.(c) Priloga, oznaka mora uključivati izraze „sa …”, „konzervirano sa …”, „s dodatkom …” ili „prženo s …” iza čega slijedi(e) naziv(i) upotrijebljenog(-ih) šećera.
               Ovaj se podatak mora nalaziti u istom vidnom polju s nazivom proizvoda;

               (d)

               u oznaci mora biti naveden, u slučaju proizvoda definiranih u točkama 1.(b) i (c) Priloga, minimalni sadržaj suhe tvari kave i, u slučaju proizvoda definiranih u točkama 2.(b) i (c) Priloga, minimalni sadržaj suhe tvari cikorije. Ovi sadržaji izražavaju se kao maseni postotak gotovog proizvoda.

         Članak 3.
   Za proizvode definirane u Prilogu, države članice ne usvajaju nacionalne odredbe koje nisu predviđene ovom Direktivom.
   Članak 4.
   Odluka o usklađivanju ove Direktive s općim odredbama Zajednice primjenjivim na hranu donosi se u skladu s postupkom utvrđenim u članku 5.
   Članak 5.
   1.   Komisiji pomaže Stalni odbor za hranu (dalje u tekstu: Odbor) sastavljen od predstavnika država članica kojim predsjedava predstavnik Komisije.
   2.   Predstavnik Komisije dostavlja Odboru nacrt mjera koje treba poduzeti. Odbor daje svoje mišljenje o nacrtu u roku koji predsjednik može utvrditi u skladu s hitnosti predmeta. Mišljenje se usvaja većinom glasova utvrđenom u članku 148. stavku 2. Ugovora u slučaju odluka koje Vijeće treba donijeti na prijedlog Komisije. Glasovi predstavnika država članica u Odboru se ponderiraju na način utvrđen u tom članku. Predsjednik ne glasa.
   Komisija usvaja predviđene mjere ako su u skladu s mišljenjem Odbora.
   Ako predviđene mjere nisu u skladu s mišljenjem Odbora, ili ako Odbor nije dao mišljenje, Komisija odmah dostavlja Vijeću prijedlog u vezi mjera koje treba poduzeti. Vijeće donosi odluku kvalificiranom većinom.
   Ako, po isteku tri mjeseca od dana kad mu je predmet dostavljen, Vijeće nije donijelo odluku, predložene mjere usvaja Komisija.
   Članak 6.
   Direktiva 77/436/EEZ se ovim stavlja izvan snage s učinkom od 13. rujna 2000.
   Upućivanja na Direktivu stavljenu izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Direktivu.
   Članak 7.
   1.   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 13. rujna 2000. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.
   Zakoni i drugi propisi primjenjuju se s ciljem:

               —

               odobravanja stavljanja na tržište proizvoda definiranih u Prilogu ako su u skladu s definicijama i pravilima utvrđenim u ovoj Direktivi, s učinkom od 13. rujna 2000.,

               —

               zabrane stavljanja na tržište proizvoda koji nisu u skladu s ovom Direktivom, s učinkom od 13. rujna 2001. Međutim, stavljanje na tržište proizvoda koji nisu u skladu s ovom Direktivom, ali su označeni prije 13. rujna 2001. u skladu s Direktivom 77/436/EEZ dozvoljava se do isteka zaliha.

         Kada države članice donose ove mjere, te mjere prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
   2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnoga prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 8.
   Ova Direktiva stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europskih zajednica.
   Članak 9.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 22. veljače 1999.

            Za Europski parlament

            Predsjednik

         J. M. GIL-ROBLES

            Za Vijeće

            Predsjednik

         K.-H. FUNKE

      (1)  SL C 231, 9.8.1966., str. 24.

      (2)  Sl C 56, 24.2.1997., str. 20.

      (3)  Mišljenje Europskog parlamenta od 23. listopada 1997. (SL C 339, 10.11.1997., str. 129.), Zajedničko stajalište Vijeća od 30. travnja 1998. (SL C 204, 30.6.1998., str. 25.) i Odluka Europskog parlamenta od 16. rujna 1998. (SL C 313, 12.10.1998., str. 90). Odluka Vijeća od 25. siječnja 1999. Odluka Europskog parlamenta od 11. veljače 1999.

      (4)  SL L 172, 12.7.1977., str. 20. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Odlukom o pristupanju iz 1985.

      (5)  SL L 51, 25.2.1980., str. 1. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom 87/356/EEZ (SL L 192, 11.7.1987., str. 48).

      (6)  SL L 33, 8.2.1979., str. 1. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom 97/4/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 43, 14.2.1997., str. 21.).

      (7)  SL L 291, 19.11.1969., str. 9.
   PRILOG
   OPISI, DEFINICIJE I SVOJSTVA PROIZVODA

               1.

                  „Ekstrakt kave”, „topivi ekstrakt kave”, „topiva kava” ili „instant kava”

               Označava koncentrirani proizvod dobiven ekstrakcijom iz prženih zrna kave, pri čemu se kao sredstvo za ekstrakciju koristi samo voda, a isključuje svaki postupak hidrolize dodavanjem kiseline ili lužine. Ekstrakt kave mora sadržavati samo topive i aromatske sastojke kave, uz netopive tvari koje je tehnički nemoguće odstraniti te netopiva ulja koja potječu iz kave. Države članice moraju osiguravati da metode za određivanje sadržaja jednostavnih i složenih ugljikohidrata u topivoj kavi budu u skladu sa stavcima 1. i 2. Priloga Direktivi Vijeća 85/591/EEZ od 20. prosinca 1985. o uvođenju metoda uzorkovanja i analiza Zajednice za nadzor hrane namijenjene prehrani ljudi (1) te da su validirane ili standardizirane, bilo već sada ili čim to bude moguće.
               Sadržaj suhe tvari u ekstraktima kave mora biti:

                           (a)

                           najmanje 95 % mase u slučaju suhog ekstrakta kave;

                           (b)

                           70 – 85 % mase u slučaju ekstrakta kave u pasti;

                           (c)

                           15 – 55 % mase u slučaju tekućeg ekstrakta kave.

                     Ekstrakt kave u prahu ili pasti ne smije sadržavati druge tvari osim onih koje se dobiju ekstrakcijom kave. Tekući ekstrakt kave može sadržavati jestive šećere, pržene ili ne, u udjelu koji ne prelazi 12 % mase.

               2.

                  „Ekstrakt cikorije”, „topiva cikorija” ili „instant cikorija”

               Označava koncentrirani proizvod dobiven ekstrakcijom iz pržene cikorije, pri čemu se kao sredstvo za ekstrakciju koristi samo voda, a isključuje se svaki postupak hidrolize dodavanjem kiseline ili lužine.
               „Cikorija” znači korijenje Cichorium intybus L., koje se ne upotrebljava za proizvodnju radiča witloof, a koje se, primjereno očišćeno za sušenje i prženje, obično upotrebljava za pripremu napitaka.
               Sadržaj suhe tvari u ekstraktima cikorije mora biti:

                           (a)

                           najmanje 95 % mase u slučaju suhog ekstrakta cikorije;

                           (b)

                           70 – 85 % mase u slučaju ekstrakta cikorije u pasti;

                           (c)

                           25 – 55 % mase u slučaju tekućeg ekstrakta cikorije.

                     Ekstrakt cikorije u prahu ili pasti ne smije sadržavati više od 1 % mase tvari koje nisu iz cikorije.
               Tekući ekstrakt cikorije može sadržavati jestive šećere, pržene ili ne, u udjelu koji ne prelazi 35 % mase.

      (1)  Sl L 372, 31.12.1985., str. 50.


title: Direktiva 2003/74/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o izmjeni Direktive Vijeća 96/22/EZ o zabrani primjene određenih tvari hormonskog ili tireostatskog učinka i beta-agonista na farmskim životinjama

text:
               03/Sv. 018

               HR

               Službeni list Europske unije

               210

         32003L0074

               L 262/17

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               22.09.2003.

      DIREKTIVA 2003/74/EZ EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

   od 22. rujna 2003.
   o izmjeni Direktive Vijeća 96/22/EZ o zabrani primjene određenih tvari hormonskog ili tireostatskog učinka i beta-agonista na farmskim životinjama
   EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 152. stavak 4. točku (b),
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije (1),
   uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (2),
   nakon savjetovanja sa Odborom regija,
   djelujući u skladu s postupkom predviđenim člankom 251. Ugovora (3),
   budući da:

               (1)

               U članku 3. točki (a) Direktive 96/22/EZ (4) od država članica zahtijeva se zabrana primjene na farmskim životinjama tvari koje, inter alia, imaju estrogeni, androgeni ili gestageni učinak. Međutim, primjena tih tvari na farmskim životinjama može se odobriti, no samo ako ih se koristi u terapijske svrhe ili zootehničke primjene, u skladu s odredbama članaka 4., 5. i 7. te Direktive.

               (2)

               U članku 11. stavku 2. Direktive 96/22/EZ od država članica zahtijeva se zabrana uvoza iz trećih zemalja farmskih životinja ili životinja akvakulture na kojima su primjenjivane tvari ili proizvodi koji se spominju u članku 3. točki (a) te Direktive, osim ako su ti proizvodi primjenjivani u skladu s odredbama i zahtjevima predviđenim njezinim člancima 4., 5. i 7., kao i mesa ili proizvoda dobivenih od životinja kojih je uvoz zabranjen.

               (3)

               U svjetlu ishoda slučaja rješavanja spora koji su pred Svjetsku trgovinsku organizaciju iznijele Sjedinjene Američke Države i Kanada (slučaj Hormoni) (5) te preporuke koje je u tom smislu donijelo Tijelo za rješavanje spora WTO-a 13. veljače 1998., Komisija je odmah započela dopunsku procjenu rizika, u skladu sa zahtjevima Sporazuma o primjeni sanitarnih i fitosanitarnih mjera (WTO-GATT) (6), kako ju je protumačilo prizivno tijelo u slučaju Hormoni, u pogledu šest hormonskih tvari (estradiola 17β, testosterona, progesterona, trenbolon acetata, zeranola i melengestrol acetata) kojih se primjena kao pospješivača rasta životinja zabranjuje Direktivom 96/22/EZ.

               (4)

               Istodobno je Komisija potaknula i financirala određeni broj posebnih znanstvenih istraživanja i istraživačkih projekata o tih šest hormona radi dobivanja što više nedostajućih znanstvenih podataka, kako su navedeni u tumačenjima i nalazima u izvješćima žalbenog vijeća i prizivnog tijela WTO-a u slučaju Hormoni. Štoviše, Komisija je uputila posebne zahtjeve SAD-u, Kanadi i ostalim trećim zemljama koje dopuštaju korištenje tih šest hormona za poticanje rasta životinja, te je objavila otvoreni poziv za potkrjepljivanje dokazima (7), zahtijevajući od svih zainteresiranih strana, uključujući industriju, da osiguraju sve relevantne i nove znanstvene podatke i informacije koje posjeduju, koji bi se mogli uzeti u obzir prilikom dopunske procjene rizika.

               (5)

               Dana 30. travnja 1999., kako je Komisija zatražila, Znanstveni je odbor za veterinarske mjere koje se odnose na javno zdravstvo (SCCPH) izdao mišljenje o procjeni mogućih štetnih učinaka rezidua hormona u goveđem mesu i proizvodima od mesa po zdravlje ljudi. Glavni zaključci tog mišljenja bili su prvenstveno da je, s obzirom na povećani unos rezidua hormona i njihovih metabolita, te s obzirom na suštinska svojstva hormona i epidemiološke nalaze, za šest razmatranih hormona ustanovljen rizik po potrošača s različitim razinama nepobitnih dokaza. Drugo, za tih šest hormona mogu se pretpostaviti endokrini, razvojni, imunološki, neurobiološki, imunotoksični, genotoksični i kancerogeni učinci te su, među različitim osjetljivim rizičnim skupinama, djeca pretpubertetske dobi skupina od najveće zabrinutosti i, treće, s obzirom na suštinska svojstva hormona i uzimajući u obzir epidemiološke nalaze, ni za jedan od tih šest hormona ne može se uspostaviti gornja razina pa, prema tome, ni prihvatljiv dnevni unos (ADI) za primjenu na govedima u svrhu poticanja rasta.

               (6)

               S obzirom na, posebno, uporabu estradiola 17β radi poticanja rasta, SCVPH procjenjuje da značajna količina novijih dokaza ukazuje na to da se estradiol 17β treba smatrati potpuno kancerogenim jer potiče stvaranje i rast tumora, te da trenutačno dostupni podaci ne omogućuju donošenje kvantitativne procjene rizika.

               (7)

               S obzirom na ostalih pet hormona (testosteron, progesteron, trenbolon acetat, zeranol i melengestrol acetat), SCVPH procjenjuje da, unatoč dostupnim pojedinačnim toksikološkim i epidemiološkim podacima koji su uzeti u obzir, trenutne spoznaje ne omogućuju davanje kvantitativne procjene rizika za potrošače.

               (8)

               Slijedom mišljenja SCVPH-a od 30. travnja 1999., Komisiji su dostavljeni novi i svježiji znanstveni podaci o nekim od šest hormona koji se razmatraju od strane Odbora za veterinarske proizvode Ujedinjene Kraljevine u listopadu 1999., Odbora za veterinarsko-medicinske proizvode Europske zajednice (CVM) u prosincu 1999., te Zajedničkog FAO/WHO odbora stručnjaka za dodatke hrani (JECFA) u veljači 2000. CVM je zapazio da posebno estradiol 17β ima kancerogeni učinak tek nakon produljenog izlaganja i pri razinama koje su značajno više od onih potrebnih za fiziološki (estrogeni) odgovor. Sve te najnovije znanstvene spoznaje dane su na znanje SCVPH-u, koji ih je razmatrao i 3. svibnja 2000. zaključio da ne pružaju uvjerljive podatke i stavove koji zahtijevaju reviziju zaključaka sastavljenih u njegovom mišljenju od 30. travnja 1999. SCVPH je u svojem mišljenju od 10. travnja 2002. potvrdio valjanost svojeg prethodnog mišljenja, nakon što ga je ponovno razmotrio s obzirom na najnovije znanstvene podatke.

               (9)

               S obzirom na, posebno, estradiol 17β, ova se tvar može potencijalno koristiti kod svih farmskih životinja, a unos rezidua za sve segmente populacije ljudi, a posebno za osjetljive skupine visokog rizika može stoga biti posebno značajan. Izbjegavanje takvog unosa je od apsolutnog značaja radi očuvanja zdravlja ljudi. Osim toga, sustavna primjena gore navedenih tvari radi poticanja rasta životinja mogla bi dovesti do povećane koncentracije tih tvari u okolišu.

               (10)

               Uzimajući u obzir rezultate procjene rizika i sve ostale dostupne podatke koji se na to odnose, mora se zaključiti da je radi postizanja odabrane razine zaštite u Zajednici od predstavljenih rizika, posebno za zdravlje ljudi, zbog rutinske uporabe tih hormona za poticanje rasta i konzumacije rezidua pronađenih u mesu podrijetlom od životinja na kojima su ti hormoni primjenjivani radi poticanja rasta, nužno zadržati trajnu zabranu predviđenu Direktivom 96/22/EZ za estradiol 17β i nastaviti privremeno primjenjivati zabranu ostalih pet hormona (testosterona, progesterona, trenbolon acetata, zeranola i melengestrol acetata). Štoviše, prema članku 7. Uredbe (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002., kojom se predviđaju opća načela i zahtjevi zakona o hrani te uspostavlja Europsko tijelo za sigurnost hrane i predviđaju postupci u pogledu sigurnosti hrane (8), privremena zabrana za tih pet hormona treba se primjenjivati sve dok Zajednica traži cjelovitije znanstvene podatke iz bilo kojeg izvora, koji trebaju protumačiti i razjasniti praznine u trenutnim spoznajama o tim tvarima.

               (11)

               Međutim, korištenje određenih gore navedenih tvari, kad je to nužno u terapijske svrhe ili zootehničke primjene može se i dalje odobravati budući da nije vjerojatno da će predstavljati opasnost po javno zdravlje radi prirode i ograničenog trajanja terapije, ograničenih primijenjenih količina i strogih uvjeta predviđenih Direktivom 96/22/EZ radi sprečavanja bilo kakve moguće zlouporabe.

               (12)

               Međutim, s obzirom na postojeće podatke, primjereno je, koliko je moguće, ograničiti izlaganje estradiolu 17β i odobriti samo one tretmane za koje ne postoje učinkovite djelotvorne alternative. Općenito, dostupni su alternativni tretmani ili strategije kao zamjena za većinu uporaba estradiola 17β u terapijske ili zootehničke svrhe. Međutim, istraživanja pokazuju da je očito da trenutačno u svim državama članicama ne postoje učinkovite djelotvorne alternative za određene tretmane koji su trenutačno dopušteni. Radi omogućavanja nužne prilagodbe i posebno odobravanja ili uzajamnog priznavanja potrebnih farmaceutskih proizvoda, primjereno je postupno ukinuti uporabu estradiola 17β za poticanje estrusa tijekom zadanog razdoblja. Isto je tako primjereno zadržavati mogućnost da se, pod strogim i provjerljivim uvjetima radi sprečavanja bilo kakve moguće zlouporabe i neprihvatljivog rizika po javno zdravlje, dopusti njegova uporaba za tretiranje određenih stanja (maceracije fetusa ili mumifikacije i piometru kod krava) koja imaju ozbiljne posljedice po zdravlje i dobrobit životinja. Nužno je u zadanom vremenu preispitati tu mogućnost.

               (13)

               Predložene izmjene Direktive 96/22/EZ nužne su radi postizanja odabrane razine zaštite zdravlja od rezidua u mesu farmskih životinja tretiranih tim hormonima za poticanja rasta, ujedno poštujući opća načela zakona o hrani izložena u Uredbi (EZ) br. 178/2002 i međunarodnih obveza Zajednice. Štoviše, ne postoje drugi načini trenutačno razumno dostupni, uzimajući u obzir tehničku i ekonomsku izvodljivost, koji su značajno manje ograničavajući za promet i jednako učinkoviti a kojima se može postići izabrana razina zaštite zdravlja. Osim toga, pri izradi zakona jednako su nužne manje izmjene, posebno s obzirom na zamjenu određenog broja direktiva Direktivom 2001/82/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. studenoga 2001. o zakoniku Zajednice o veterinarsko-medicinskim proizvodima (9),

         DONIJELI SU OVU ODLUKU:
   Članak 1.
   Direktiva 96/22/EZ mijenja se kako slijedi:

               1.

               Članci 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim:
               „Članak 2.
               Države članice zabranjuju

                           (a)

                           stavljanje na tržište tvari navedenih u Prilogu II. popisu A. za primjenu na životinjama svih vrsta;

                           (b)

                           stavljanje na tržište tvari navedenih u Prilogu II. popisu B. za primjenu na životinjama kojih su meso i proizvodi namijenjeni prehrani ljudi, u svrhe koje nisu predviđene točkom 2. članka 4. i članka 5.a.

                     Članak 3.
               Države članice za tvari navedene u Prilogu II. zabranjuju, te za tvari navedene u Prilogu III. privremeno zabranjuju:

                           (a)

                           primjenu tih tvari na farmskim životinjama ili životinjama akvakulture na bilo koji način;

                           (b)

                                       —

                                       držanje na gospodarstvu, osim pod službenom kontrolom, životinja koje se spominju u točki (a), i

                                       —

                                       stavljanje na tržište ili klanje farmskih životinja radi prehrane ljudi

                                 koje sadrže tvari navedene u Prilogu II. ili Prilogu III., ili kojima je utvrđena prisutnost takvih tvari, osim ako se može dokazati da su te životinje bile tretirane u skladu s člancima 4., 5. ili 5.a;

                           (c)

                           stavljanje na tržište za prehranu ljudi životinja akvakulture i njihovih prerađenih proizvoda na kojima su primjenjivane tvari koje se spominju gore;

                           (d)

                           stavljanje na tržište mesa životinja koje se spominju u točki (b);

                           (e)

                           preradu mesa koje se spominje u točki (d).”

               2.

               u članku 4. točki 1. briše se „estradiol 17β”;

               3.

               u prvom stavku članka 5. prva se rečenica zamjenjuje sljedećim:
               „Neovisno o članku 3. točki (a) i ne dovodeći u pitanje članak 2., države članice mogu s ciljem zootehničke primjene odobriti primjenu na farmskim životinjama, veterinarsko-medicinskih proizvoda koji imaju estrogeni (osim estradiola 17β i njegovih esterima srodnih derivata), androgeni ili gestageni učinak koji su odobreni u skladu s Direktivom 2001/82/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. studenoga 2001. o zakoniku Zajednice o veterinarsko-medicinskim proizvodima (10).

               4.

               Dodaje se sljedeći članak:
               „Članak 5.a
               1.   Neovisno o članku 3. točki (a) i ne dovodeći u pitanje članke 2. i 11.a, države članice mogu na farmskim životinjama odobriti primjenu veterinarsko-medicinskih proizvoda koji sadrže estradiol 17β ili njegovih esteru srodnih derivata za:

                           —

                           tretiranje maceracije fetusa ili mumifikaciju kod krava, ili

                           —

                           tretiranje piometre kod krava,

                     u skladu s Direktivom 2001/82/EZ.
               2.   Neovisno o članku 3. točki (a) i ne dovodeći u pitanje članak 2., države članice mogu na farmskim životinjama odobriti primjenu veterinarsko-medicinskih proizvoda koji sadrže estradiol 17β ili njegove esteru srodne derivate za poticanje estrusa kod goveda, konja, ovaca ili koza do 14. listopada 2006., u skladu s Direktivom 2001/82/EZ.
               3.   Terapiju moraju primijeniti sam veterinar ili veterinarka na farmskim životinjama koje su jasno označene. Tu terapiju mora zabilježiti odgovorni veterinar. On u registar mora zabilježiti najmanje sljedeće pojedinosti, koje mogu biti one predviđene Direktivom 2001/82/EZ:

                           —

                           vrsta primijenjenog proizvoda,

                           —

                           način primjene,

                           —

                           datum primjene,

                           —

                           identitet liječenih životinja,

                           —

                           datum isteka razdoblja karencije.

                     Registar na zahtjev mora biti dostupan nadležnom tijelu.
               Uzgajivačima je zabranjeno na gospodarstvima držati veterinarsko-medicinske proizvode koji sadrže estradiol 17β ili njegove esteru srodne derivate.”

               5.

               Članak 6. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
               „1.   Hormonski proizvodi i beta-agonisti čija je primjena na farmskim životinjama dozvoljena u skladu s člancima 4., 5. ili 5.a moraju udovoljavati zahtjevima Direktive 2001/82/EZ.”

               6.

               Članak 7. stavak 1. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
               „1.   U smislu trgovine, države članice mogu odobriti stavljanje na tržište životinja za uzgoj i uzgojno valjanih životinja koje su na kraju svojeg reproduktivnog života, koje su tijekom tog razdoblja bile podvrgnute primjeni koja se spominje u člancima 4., 5. ili 5.a i mogu odobriti stavljanje pečata Zajednice na meso takvih životinja ako je udovoljeno uvjetima predviđenim u člancima 4., 5. ili 5.a i razdobljima karencije predviđenim u odobrenju radi stavljanja na tržište.”

               7.

               Članak 8. mijenja se kako slijedi:

                           (a)

                           točka 1. zamjenjuje se sljedećim:

                                       „1.

                                       da je u trenutku uvoza, proizvodnje, skladištenja, distribucije, prodaje i primjene tvari koje se spominju u člancima 2. i 3., njihovo posjedovanje ograničeno na osobe koje su ovlaštene nacionalnim zakonodavstvom u skladu s člankom 68. Direktive 2001/82/EZ.”;

                           (b)

                           u točki 2.(a), „članak 2.” zamjenjuje se „člancima 2. i 3.”;

                           (c)

                           u točki 2.(d), „u člancima 4. i 5.” zamjenjuje se s „u člancima 4., 5. i 5.a”;

                           (d)

                           bilješka 2. briše se i bilješka 3. postaje bilješka 2.

               8.

               Članak 11. stavak 2. točka (a) mijenja se kako slijedi:

                           (a)

                           u točki (i) „točka (a) članka 2.” zamjenjuje se s „Prilog II. popis A,”;

                           (b)

                           točka (ii) zamjenjuje se sljedećim:

                                       „(ii)

                                       na kojima su primjenjivane tvari koje se spominju u Prilogu II. popisu B i Prilogu III., osim ako su te tvari primjenjivane u skladu s odredbama i zahtjevima predviđenim u člancima 4., 5., 5.a i 7. i poštivala su se razdoblja karencije koja je dopuštena u međunarodnim preporukama;”.

               9.

               dodaje se sljedeći članak:
               „Članak 11.a
               Komisija će u roku od dvije godine od 14. listopada 2003. Europskom parlamentu i Vijeću predstaviti izvješće o dostupnosti veterinarsko-medicinskih proizvoda alternativnih onima koji sadrže estradiol 17β ili njegove esteru srodne derivate za liječenje maceracije fetusa ili mumifikaciju kod krava te za liječenje piometre kod krava, a godinu poslije bilo kakve prijedloge nužne radi zamjene tih tvari u određenom vremenskom razdoblju.
               Jednako tako, Komisija će, s obzirom na tvari navedene u Prilogu III., zatražiti dodatne informacije, uzimajući u obzir novije znanstvene podatke iz svih mogućih izvora, te će primijenjene mjere redovito provjeravati radi pravovremene prezentacije Europskom parlamentu i Vijeću svih nužnih prijedloga.”

               10.

               dodaje se sljedeći članak:
               „Članak 14.a
               Neovisno o člancima 3. i 5.a, i ne dovodeći u pitanje članak 2., farmske životinje za koje se može potvrditi da se na njima prije 14. listopada 2004. primjenjivao estradiol 17β ili njegovi esteru srodni derivati u terapijske ili zootehničke svrhe, podvrgavaju se odredbama istim kao onima utvrđenim za tvari odobrene u skladu s člankom 4. stavkom 1. s obzirom na terapijsku primjenu i člankom 5. s obzirom na zootehničku uporabu.”

               11.

               Sve upute na „Direktivu 81/851/EEZ” i „Direktivu 81/852/EEZ” smatraju se uputama na „Direktivu 2001/82/EE”;

               12.

               Prilog Direktivi 96/22/EZ postaje „Prilog I.” i dodaju se prilozi II. i III. u Prilogu ovoj Direktivi.

         Članak 2.
   1.   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 14. listopada 2004. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.
   Kad države članice donose ove mjere, te mjere prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
   2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst odredbi nacionalnoga prava koji donose u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 3.
   Ova Direktiva stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.
   Članak 4.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 22. rujna 2003.

            Za Europski parlament

            Predsjednik

         P. COX

            Za Vijeće

            Predsjednik

         R. BUTTIGLIONE

      (1)  SL C 337 E, 28.11.2000. i SL C 180 E, 26.6.2001., str. 190.

      (2)  SL C 14, 16.1.2001., str. 47.

      (3)  Mišljenje Europskog parlamenta od 1. veljače 2001. (SL C 267, 21.9.2001., str. 53.), Zajedničko stajalište Vijeća od 20. veljače 2003. (SL C 90 E, 15.4.2003., str. 1.) i Odluka Europskog parlamenta od 2. srpnja 2003. (još nije objavljena u Službenom listu). Odluka Vijeća od 22. srpnja 2003.

      (4)  SL L 125, 23.5.1996., str. 3.

      (5)  WT/DS26/R/USA i WT/DS48/R/CAN (izvješća žalbenog vijeća), i AB-1997-4 (izvješće prizivnog tijela).

      (6)  SL L 336, 23.12.1994., str. 40.

      (7)  SL C 56, 26.2.1999., str. 17.

      (8)  SL L 31, 1.2.2002., str. 1.

      (9)  SL L 311, 28.11.2001., str. 1.

      (10)  SL L 311, 28.11.2001., str. 1.”
   PRILOG
   „
         PRILOG II.
         Popis zabranjenih tvari:

                     Popis A:

                                 —

                                 tireostatske tvari,

                                 —

                                 stilbeni, derivati stilbena, njihove soli i esteri.

                     Popis B:

                                 —

                                 estradiol 17β i njegovi esterima srodni derivati,

                                 —

                                 beta-agonisti.

         PRILOG III.
         Popis privremeno zabranjenih tvari:

                     tvari koje imaju estrogeni (osim estradiola 17β i njegovih esterima srodnih derivata), androgeni ili gestageni učinak.

               ”