title: Direktiva Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore

text:
               15/Sv. 002

               HR

               Službeni list Europske unije

               14

         31992L0043

               L 206/7

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               21.05.1992.

      DIREKTIVA VIJEĆA 92/43/EEZ
   od 21. svibnja 1992.
   o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore
   VIJEĆE EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice, a posebno njegov članak 130.s,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije (1),
   uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (2),
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskoga i socijalnoga odbora (3),
   budući da očuvanje, zaštita i poboljšanje kvalitete okoliša, uključujući očuvanje prirodnih staništa i divlje faune i flore, čine bitan cilj od općeg interesa kojemu teži Zajednica, kako je navedeno u članku 130.r Ugovora;
   budući da politički i akcijski program Europske zajednice za okoliš (od 1987. do 1992.) (4) predviđa mjere u vezi s očuvanjem prirode i prirodnih resursa;
   budući da ova Direktiva, čiji je glavni cilj promicanje održavanja biološke raznolikosti, uzimajući u obzir gospodarske, socijalne, kulturne i regionalne zahtjeve, doprinosi općem cilju održivog razvitka; budući da održavanje takve biološke raznolikosti u određenim slučajevima može zahtijevati održavanje ili čak poticanje čovjekove aktivnosti;
   budući da se na europskom području država članica prirodna staništa i dalje pogoršavaju i sve je veći broj divljih vrsta koje su ozbiljno ugrožene; budući da ugrožena staništa i vrste čine prirodno nasljeđe Zajednice, a opasnosti koje im prijete često su prekogranične prirode, radi njihovog je očuvanja potrebno poduzeti mjere na razini Zajednice;
   budući da, s obzirom na opasnosti koje prijete određenim prirodnim stanišnim tipovima i određenim vrstama, potrebno ih je odrediti kao prioritetne kako bi se omogućila pravodobna provedba mjera za njihovo očuvanje;
   budući da je radi osiguranja obnove ili održavanja prirodnih staništa i vrsta od interesa Zajednice u povoljnom stanju očuvanosti potrebno odrediti posebna područja očuvanja, kako bi se prema utvrđenim rokovima stvorila koherentna europska ekološka mreža;
   budući da će se sva određena područja, uključujući ona koja su sada svrstana ili se u budućnosti moraju svrstati među područja posebne zaštite u skladu s Direktivom Vijeća 79/409/EEZ od 2. travnja 1979. o očuvanju divljih ptica (5), morati uključiti u koherentnu europsku ekološku mrežu;
   budući da je u svakom od određenih područja potrebno provoditi nužne mjere, uzimajući u obzir ciljeve očuvanja kojima se teži;
   budući da područja koja se mogu odrediti kao posebna područja očuvanja predlažu države članice, ali se unatoč tome mora utvrditi postupak koji bi omogućio određivanje u izvanrednim slučajevima kad područje ne predlaže država članica, već ga Zajednica smatra bitnim bilo za održavanje bilo za opstanak prioritetnog prirodnog stanišnog tipa ili prioritetne vrste;
   budući da se mora izvršiti ocjena prihvatljivosti bilo kakvog plana ili programa koji bi mogao imati značajan utjecaj na ciljeve očuvanja područja koji je određen ili će se odrediti u budućnosti;
   budući da je usvajanje mjera kojima se namjerava promicati očuvanje prioritetnih prirodnih staništa i vrsta od interesa Zajednice zajednička odgovornost svih država članica; budući da bi to moglo, međutim, određenim državama članicama predstavljati prekomjerno financijsko opterećenje s obzirom na nejednak razmještaj takvih staništa i vrsta unutar Zajednice s jedne strane i činjenicu da načelo „onečišćivač plaća” može imati samo ograničenu primjenu u posebnom slučaju očuvanja prirode s druge strane;
   budući da je stoga dogovoreno da bi se, u ovom iznimnom slučaju, doprinos putem sufinanciranja na razini Zajednice trebao pružiti u granicama sredstava koja su na raspolaganje stavljena odlukama Zajednice;
   budući da bi planiranje korištenja zemljišta i razvojna politika trebali potaknuti upravljanje onim obilježjima krajobraza koja su od najvećeg značaja za divlju faunu i floru;
   budući da bi se trebao uspostaviti sustav za nadzor stanja očuvanosti prirodnih staništa i vrsta obuhvaćenih ovom Direktivom;
   budući da je potreban opći sustav zaštite određenih vrsta flore i faune kako bi se dopunila Direktiva 79/409/EEZ; budući da bi se trebale omogućiti mjere upravljanja određenim vrstama, ako to opravdava njihovo stanje očuvanosti, uključujući zabranu određenih načina hvatanja ili ubijanja, istodobno omogućujući odstupanja pod određenim uvjetima;
   budući da će, s ciljem osiguranja praćenja provedbe ove Direktive, Komisija povremeno sastaviti cjelovito izvješće na temelju, među ostalim, informacija koje joj pošalju države članice u vezi primjene nacionalnih odredaba donesenih na temelju ove Direktive;
   budući da je unapređenje znanstvenih spoznaja i stručnog znanja bitno za provedbu ove Direktive; budući da je stoga potrebno potaknuti potrebna istraživanja i znanstveni rad;
   budući da stručni i znanstveni napredak zahtijevaju mogućnost prilagodbe Priloga; budući da bi se trebao uspostaviti postupak kojim Vijeće može izmijeniti Priloge;
   budući da bi se trebao osnovati regulatoran odbor koji bi pomogao Komisiji pri provedbi ove Direktive, a posebno kad se donose odluke u vezi sufinanciranja na razini Zajednice;
   budući da bi se trebale predvidjeti dopunske mjere kojima se uređuje reintrodukcija određenih zavičajnih vrsta faune i flore i eventualna introdukcija nezavičajnih vrsta;
   budući da su obrazovanje i opće informiranje o ciljevima ove Direktive bitni za osiguranje njezine učinkovite provedbe,
   DONIJELO JE OVU DIREKTIVU:

      Definicije

   Članak 1.
   Za potrebe ove Direktive:

               (a)

                  očuvanje znači niz mjera potrebnih za održavanje ili obnovu prirodnih staništa i populacija vrsta divlje faune i flore u povoljnom stanju kako je određeno u točkama (e) i (i);

               (b)

                  prirodna staništa znače kopnena ili vodena područja određena geografskim, abiotičkim i biotičkim svojstvima, bilo potpuno prirodna bilo poluprirodna;

               (c)

                  prirodni stanišni tipovi od interesa Zajednice znače one tipove unutar područja navedenog u članku 2:

                           i.

                           kojima prijeti nestanak unutar njihovog prirodnog areala;
                           ili

                           ii.

                           imaju mali prirodan areal zbog regresije ili im je područje u prirodi ograničeno;
                           ili

                           iii.

                           predstavljaju istaknute primjere tipičnih karakteristika jedne ili više od pet sljedećih biogeografskih regija: alpske, atlantske, kontinentalne, makaronezijske i mediteranske.

                     Ovakvi stanišni tipovi su navedeni ili se mogu navesti u Prilogu I.;

               (d)

                  prioritetni prirodni stanišni tipovi odnose se na prirodne stanišne tipove kojima prijeti nestanak, a prisutni su na području navedenom u članku 2. i za čije je očuvanje Zajednica posebno odgovorna, s obzirom na razmjere njihovog prirodnog areala koji se nalazi unutar područja navedenog u članku 2.; ovi prioritetni prirodni stanišni tipovi označeni su zvjezdicom (*) u Prilogu I.;

               (e)

                  stanje očuvanosti prirodnog staništa znači zbroj utjecaja koji djeluju na prirodno stanište i njegove tipične vrste koji bi mogli ugroziti njegovu dugoročnu prirodnu rasprostranjenost, strukturu i funkcije kao i dugoročni opstanak njegovih tipičnih vrsta unutar područja navedenog u članku 2.
               Stanje očuvanosti prirodnog staništa smatra se „povoljnim” kad:

                           —

                           su njegov prirodni areal i područja koja pokriva u tom arealu stabilni ili u porastu, i

                           —

                           postoji specifična struktura i funkcije potrebne za njegovo dugoročno održavanje i vjerojatno će postojati u predvidivoj budućnosti, i

                           —

                           stanje očuvanosti njegovih tipičnih vrsta je povoljno kako je određeno u točki (i);

               (f)

                  stanište vrste znači okoliš određen specifičnim abiotičkim i biotičkim čimbenicima, u kojima vrsta živi u bilo kojoj fazi svoga biološkoga ciklusa;

               (g)

                  vrste od interesa Zajednice odnose se na vrste koje su, unutar područja navedenog u članku 2:

                           i.

                           ugrožene, osim onih vrsta kojima je prirodni areal rubni na tom području i koje nisu ugrožene ili osjetljive u zapadnoj palearktičkoj regiji; ili

                           ii.

                           osjetljive, odnosno smatra se vjerojatnim da će u skoroj budućnosti potpasti pod kategoriju ugroženih vrsta ako uzročni čimbenici nastave djelovati; ili

                           iii.

                           rijetke, odnosno s malim populacijama koje trenutačno nisu ugrožene ili osjetljive, ali rizik za to postoji. Vrste se nalaze u ograničenim geografskim područjima ili su u manjem broju raspršene na širem području; ili

                           iv.

                           endemske i zahtijevaju posebnu pozornost zbog posebne prirode njihovih staništa i/ili mogućeg utjecaja njihovog iskorištavanja na njihovo stanište i/ili mogućeg utjecaja njihovog iskorištavanja na njihovo stanje očuvanosti.

                     Ovakve vrste su navedene ili se mogu navesti u Prilogu II. i/ili Prilogu IV. ili Prilogu V.;

               (h)

               prioritetne vrste odnose se na vrste navedene pod točkama (g) i (i) za čije je očuvanje Zajednica posebno odgovorna s obzirom na razmjere njihovog prirodnog areala koji potpada pod područje navedeno u članku 2.; ove su prioritetne vrste označene zvjezdicom (*) u Prilogu II.;

               (i)

                  stanje očuvanosti vrste znači zbroj utjecaja koji djeluju na tu vrstu, a koji bi mogli ugroziti njezinu dugoročnu rasprostranjenost i brojnost populacija unutar područja navedenog u članku 2;
               Stanje očuvanosti smatra se „povoljnim” kad:

                           —

                           podaci o dinamici populacije određene vrste ukazuju da će se ona dugoročno održati kao vijabilna sastavnica svog prirodnog staništa, i

                           —

                           prirodan areal vrste se ne smanjuje niti je vjerojatno da će se smanjiti u predvidivoj budućnosti, i

                           —

                           postoji, a vjerojatno će i dalje postojati, dovoljno veliko stanište u kojem će se populacije vrste dugoročno održati;

               (j)

                  područje znači geografski određenu površinu čija je granica jasno označena;

               (k)

                  područje od značaja za Zajednicu znači područje koje, u biogeografskoj regiji ili regijama kojima pripada, znatno doprinosi održavanju ili povratu u povoljno stanje očuvanosti prirodnog stanišnog tipa navedenog u Prilogu I. ili neke od vrsta navedenih u Prilogu II. i može također znatno doprinijeti koherentnosti mreže Natura 2000 navedene u članku 3., i/ili znatno doprinosi održavanju biološke raznolikosti unutar dotične biogeografske regije ili regija.
               Za široko rasprostranjene životinjske vrste, područja od značaja za Zajednicu odgovaraju mjestima unutar prirodnog areala takvih vrsta koja predstavljaju fizičke i biološke čimbenike bitne za njihov život i razmnožavanje;

               (l)

                  posebno područje očuvanja znači područje od značaja za Zajednicu koje su države članice odredile zakonskim, administrativnim i/ili ugovornim aktom, gdje se potrebne mjere očuvanja primjenjuju radi održavanja ili povrata u povoljno stanje očuvanosti prirodnih staništa i/ili populacija vrsta za koje je to područje određeno;

               (m)

                  primjerak znači bilo koju životinju ili biljku, bilo živu ili mrtvu, koja pripada nekoj od vrsta navedenih u Prilogu IV. i Prilogu V., svaki njezin dio ili derivat, kao i na ostalu robu za koju se čini, na temelju popratnog dokumenta, pakiranja, oznake ili etikete, ili na temelju svih drugih okolnosti, da su dijelovi ili derivati životinja ili biljaka tih vrsta;

               (n)

                  odbor znači odbor osnovan u skladu s člankom 20.

         Članak 2.
   1.   Cilj ove Direktive je doprinijeti osiguranju biološke raznolikosti putem očuvanja prirodnih staništa i divlje faune i flore na europskom području država članica na koje se Ugovor primjenjuje.
   2.   Mjere poduzete u skladu s ovom Direktivom namijenjene su održavanju ili povratu u povoljno stanje očuvanosti, prirodnih staništa i vrsta divlje faune i flore od interesa Zajednice.
   3.   Mjere poduzete u skladu s ovom Direktivom uzimaju u obzir gospodarske, socijalne i kulturne potrebe te regionalne i lokalne karakteristike.

      Očuvanje prirodnih staništa i staništa vrsta

   Članak 3.
   1.   Koherentna europska ekološka mreža posebnih područja očuvanja osniva se pod nazivom Natura 2000. Ova mreža, sastavljena od područja u kojima se nalaze prirodni stanišni tipovi navedeni u Prilogu I. i staništa vrsta navedenih u Prilogu II., omogućuje održavanje određenih prirodnih stanišnih tipova i staništa vrsta ili, kad je to potrebno, njihov povrat u povoljno stanje očuvanosti u njihovom prirodnom arealu.
   Mreža Natura 2000 obuhvaća područja posebne zaštite koja su države članice klasificirale u skladu s Direktivom 79/409/EEZ.
   2.   Svaka država članica doprinosi stvaranju mreže Natura 2000 u razmjeru u kojem su na njezinom području zastupljeni prirodni stanišni tipovi i staništa vrsta navedenih u stavku 1. U tu svrhu svaka država članica u skladu s člankom 4. određuje područja kao posebna područja očuvanja, uzimajući u obzir ciljeve utvrđene u stavku 1.
   3.   Tamo gdje smatraju potrebnim, države članice nastoje unaprijediti ekološku povezanost mreže Natura 2000 održavanjem i gdje je potrebno razvijanjem obilježja krajobraza koja su od najvećeg značaja za divlju faunu i floru, kako je navedeno u članku 10.
   Članak 4.
   1.   Na temelju kriterija utvrđenih u Prilogu III. (Faza 1) i relevantnih znanstvenih informacija svaka država članica predlaže popis područja, uz naznaku koji se prirodni stanišni tipovi iz Priloga I. i koje vrste iz Priloga II. prirodno nalaze na tom području. Za široko rasprostranjene životinjske vrste ta područja odgovaraju mjestima unutar prirodne rasprostranjenosti takvih vrsta u kojima postoje fizički ili biološki čimbenici bitni za njihov život i razmnožavanje. Za široko rasprostranjene vodene vrste takva područja se predlažu samo gdje postoji područje koje se može jasno odrediti i koje predstavlja fizičke i biološke čimbenike bitne za njihov život i razmnožavanje. Države članice prema potrebi predlažu prilagodbu popisa u svjetlu rezultata nadzora navedenog u članku 11.
   Popis se proslijeđuje Komisiji u roku od tri godine od priopćenja ove Direktive, zajedno s informacijama o svakom području. Te informacije uključuju kartu područja, njegovo ime, smještaj, površinu i podatke koji su rezultat primjene kriterija utvrđenih u Prilogu III. (Faza 1) i to u obliku koji određuje Komisija, u skladu s postupkom utvrđenim u članku 21.
   2.   Na temelju kriterija utvrđenih u Prilogu III. (Faza 2) i u okviru svake od pet biogeografskih regija navedenih u članku 1. točki (c) podtočki iii. te cijelog područja navedenog u članku 2. stavku 1., Komisija u dogovoru sa svakom državom članicom sastavlja nacrt popisa područja od značaja za Zajednicu na temelju popisa država članica u kojima se navode područja na kojima se nalaze jedan ili više prioritetnih prirodnih stanišnih tipova ili prioritetnih vrsta.
   Države članice čija područja na kojima se nalaze jedan ili više prioritetnih prirodnih stanišnih tipova i prioritetnih vrsta predstavljaju više od 5 % njihova nacionalnog teritorija mogu, u dogovoru s Komisijom, zatražiti slobodniju primjenu kriterija navedenih u Prilogu III. (Faza 2) pri odabiru svih područja od značaja za Zajednicu na njihovom području.
   Popis područja odabranih kao područja od značaja za Zajednicu, u kojem su istaknuta ona područja na kojima se nalazi jedan ili više prioritetnih prirodnih stanišnih tipova ili prioritetnih vrsta, Komisija usvaja u skladu s postupkom utvrđenim člankom 21.
   3.   Popis naveden u stavku 2. mora se sastaviti u roku od šest godina od priopćenja ove Direktive.
   4.   Kad se područje od značaja za Zajednicu usvoji u skladu s postupkom utvrđenim u stavku 2, dotična država članica ga određuje kao posebno područje očuvanja što je prije moguće, a najkasnije u roku od šest godina, ustanovljujući prioritete u svjetlu značaja tih područja za održavanje ili obnavljanje povoljnog stanja očuvanosti prirodnog stanišnog tipa iz Priloga I. ili vrste iz Priloga II. te koherentnosti mreže Natura 2000, u svjetlu prijetnji od pogoršanja ili uništenja kojima su ta područja izložena.
   5.   Čim se područje uvrsti na popis naveden u trećoj točki stavka 2. podložan je odredbama članka 6. stavaka 2., 3. i 4.
   Članak 5.
   1.   U iznimnim slučajevima ako Komisija utvrdi da nacionalni popis naveden u članku 4. stavku 1. ne spominje područje u kojem se nalazi prioritetan prirodni stanišni tip ili prioritetna vrsta koje Komisija na temelju relevantnih i pouzdanih znanstvenih informacija smatra bitnim za održavanje tog prioritetnog prirodnog stanišnog tipa ili opstanak te prioritetne vrste, pokreće se postupak bilateralnih savjetovanja između te države članice i Komisije, s ciljem usporedbe znanstvenih podataka koje svaka od njih koristi.
   2.   Ako po isteku razdoblja savjetovanja, koje ne može biti duže od šest mjeseci, spor ostane neriješen, Komisija Vijeću proslijeđuje prijedlog za odabir tog područja kao područja od značaja za Zajednicu.
   3.   Vijeće, odlučujući jednoglasno, donosi odluku u roku od tri mjeseca od dana upućivanja prijedloga.
   4.   Tijekom razdoblja savjetovanja i do donošenja odluke Vijeća, dotično područje je podložno odredbama članka 6. stavka 2.
   Članak 6.
   1.   Za posebna područja očuvanja, države članice utvrđuju potrebne mjere za očuvanje koje prema potrebi uključuju odgovarajuće planove upravljanja, posebno priređene za ta područjima ili integrirane u druge razvojne planove te odgovarajuće zakonske, administrativne ili ugovorne mjere koje odgovaraju ekološkim zahtjevima prirodnih stanišnih tipova iz Priloga I. i vrstama iz Priloga II. koji su prisutni na tim područjima.
   2.   Države članice poduzimaju odgovarajuće korake kako bi se u posebnim područjima očuvanja izbjeglo pogoršanje prirodnih staništa i staništa vrsta, kao i uznemiravanje vrsta za koje su ta područja određena, u mjeri u kojoj bi takvo uznemiravanje moglo utjecati na ciljeve ove Direktive.
   3.   Svaki plan ili projekt koji nije izravno povezan s upravljanjem područjem ili potreban za njegovo upravljanje, ali bi na njega mogao imati značajan utjecaj, bilo pojedinačno bilo u kombinaciji s ostalim planovima ili projektima, predmet je ocjene prihvatljivosti utjecaja koje bi mogao imati na ta područje, s obzirom na ciljeve očuvanja područja. U svjetlu zaključaka procjene utjecaja na područje i sukladno odredbama stavka 4., nadležna tijela državne vlasti odobravaju plan ili projekt tek nakon što se uvjere da on neće negativno utjecati na cjelovitost dotičnog područja te, ako je to potrebno, nakon dobivanja mišljenja od šire javnosti.
   4.   Ako se, unatoč negativnoj procjeni utjecaja na područje i u nedostatku drugih pogodnih mogućnosti, plan ili projekt ipak moraju provesti zbog imperativnih razloga prevladavajućeg javnog interesa, uključujući interese socijalne ili gospodarske prirode, država članica poduzima sve kompenzacijske mjere kako bi osigurala zaštitu koherentnosti mreže Natura 2000. Ona Komisiju izvješćuje o usvojenim kompenzacijskim mjerama.
   Kad se u određenom području nalazi prioritetni prirodni stanišni tip i/ili prioritetna vrsta, mogu se razmatrati samo ona pitanja koja se odnose na zdravlje ljudi ili javnu sigurnost, na korisne posljedice od primarnog značaja za okoliš ili, nastavno na mišljenje Komisije, na ostale imperativne razloge prevladavajućeg javnog interesa.
   Članak 7.
   Obveze koje proizlaze iz članka 6. stavaka 2., 3. i 4. ove Direktive zamjenjuju sve obveze koje proizlaze iz prve rečenice članka 4. stavka 4. Direktive 79/409/EEZ u vezi područja klasificiranih na temelju članka 4. stavka 1. ili slično priznatih prema njezinom članku 4. stavku 2. od datuma provedbe ove Direktive ili datuma klasifikacije ili priznanja od strane države članice u skladu s Direktivom 79/409/EEZ, pod uvjetom da je potonji datum kasniji.
   Članak 8.
   1.   Usporedno s prijedlozima područja koji ispunjavaju uvjete da ih se odredi posebnim područjima očuvanja, u kojima se nalaze prioritetni prirodni stanišni tipovi i/ili prioritetne vrste, države članice prema potrebi Komisiji šalju svoje procjene u vezi sufinanciranja na razini Zajednice, koje smatraju potrebnim za ispunjenje obveza na temelju članka 6. stavka 1.
   2.   Komisija, u dogovoru sa svakom od dotičnih država članica, utvrđuje za područja od značaja za Zajednicu za koje se traži sufinanciranje, one mjere koje su bitne za održavanje ili povrat u povoljno stanje očuvanosti prioritetnih prirodnih stanišnih tipova i prioritetnih vrsta na dotičnim područjima, kao i ukupne troškove koji proizlaze iz tih mjera.
   3.   Komisija, u dogovoru s dotičnim državama članicama, procjenjuje financiranje, uključujući i sufinanciranje, potrebno za primjenu mjera navedenih u stavku 2., uzimajući u obzir, između ostalog, zastupljenost prioritetnih prirodnih stanišnih tipova i/ili prioritetnih vrsta na teritoriju države članice te opterećenja koja proizlaze iz tih mjera.
   4.   Prema procjeni iz stavaka 2. i 3., Komisija usvaja, vodeći računa o raspoloživim financijskim sredstvima u okviru odgovarajućih instrumenata Zajednice i prema postupku utvrđenom u članku 21., akcijski okvir mjera rangiranih prema prioritetu koji obuhvaća sufinanciranje kad je područje određeno sukladno članku 4. stavku 4.
   5.   Mjere koje nisu zadržane u akcijskom okviru zbog nedostatnih sredstava, kao i one koje su uključene u gore navedeni akcijski okvir, ali nisu dobile potrebno sufinanciranje ili su bile samo djelomično sufinancirane, ponovno se razmatraju u skladu s postupkom utvrđenim u članku 21., u kontekstu revizije akcijskog okvira svake dvije godine, a države članice bi ih mogle odgoditi dok se ne provede takva revizija. Ova revizija prema potrebi uzima u obzir novo stanje dotičnog područja.
   6.   Na područjima u kojima su mjere koje ovise o sufinanciranju odgođene, države članice se uzdržavaju od usvajanja bilo kakvih novih mjera koje bi mogle rezultirati pogoršanjem tih područja.
   Članak 9.
   Komisija, djelujući u skladu s postupkom utvrđenim u članku 21., periodično ocjenjuje koliko Natura 2000 doprinosi postizanju ciljeva utvrđenih u člancima 2. i 3. U tom kontekstu, može se razmotriti deklasifikacija nekog posebnog područja očuvanja, tamo gdje to opravdavaju prirodne pojave primjećene kao rezultat nadzora predviđenog u članku 11.
   Članak 10.
   Države članice nastoje, gdje smatraju potrebnim, kod planiranja korištenja zemljišta i razvojne politike, a posebno s ciljem poboljšanja ekološke koherentnosti mreže Natura 2000, potaknuti upravljanje obilježjima krajobraza koja su od najvećeg značaja za divlju faunu i floru.
   Takva su obilježja ona koja su, na temelju svoje linearne i kontinuirane strukture (poput obala rijeka ili tradicionalnih sustava za označivanje granica između polja) ili njihove funkcije povezivanja (kao što su jezerca ili šumarci), bitna za migraciju, širenje i genetsku razmjenu divljih vrsta.
   Članak 11.
   Države članice provode nadzor nad stanjem očuvanosti prirodnih staništa i vrsta navedenih u članku 2, s posebnim osvrtom na prioritetne prirodne stanišne tipove i prioritetne vrste.

      Zaštita vrsta

   Članak 12.
   1.   Države članice poduzimaju sve potrebne mjere za uspostavu sustava stroge zaštite životinjskih vrsta navedenih u Prilogu IV., točki (a) u njihovom prirodnom arealu, zabranjujući:

               (a)

               sve oblike namjernog hvatanja ili ubijanja primjeraka tih vrsta u divljini;

               (b)

               namjerno uznemiravanje tih vrsta, posebno u vrijeme razmnožavanja, podizanja mladih, hibernacije i migracije;

               (c)

               namjerno uništavanje ili uzimanje jaja iz divljine;

               (d)

               oštećivanje ili uništavanje lokaliteta za razmnožavanje ili odmor.

         2.   Države članice zabranjuju držanje, prijevoz i prodaju ili razmjenu tih vrsta te ponudu na prodaju ili razmjenu primjeraka uzetih iz divljine, osim onih koji su zakonito uzeti prije provedbe ove Direktive.
   3.   Zabrana iz stavka 1. točaka (a) i (b) i stavka 2. odnosi se na sve životne faze životinja na koje se ovaj članak primjenjuje.
   4.   Države članice uspostavljaju sustav praćenja slučajnog hvatanja i ubijanja životinjskih vrsta navedenih u Prilogu IV., točki (a). U svjetlu prikupljenih informacija, države članice poduzimaju podrobnija istraživanja ili mjere očuvanja kako bi se osiguralo da slučajno hvatanje i ubijanje nemaju značajan negativan utjecaj na dotične vrste.
   Članak 13.
   1.   Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi uspostavile sustav stroge zaštite biljnih vrsta navedenih u Prilogu IV., točki (b), zabranjujući:

               (a)

               namjerno branje, skupljanje, rezanje, vađenje s korijenom ili uništavanje takvih biljaka u njihovom prirodnom arealu u divljini;

               (b)

               držanje, prijevoz i prodaju ili razmjenu i nuđenje na prodaju ili razmjenu primjeraka takvih vrsta uzetih iz divljine, osim onih koje su zakonito uzeti prije provedbe ove Direktive.

         2.   Zabrane iz stavka 1. točaka (a) i (b) odnose se na sve faze biološkog ciklusa biljaka na koje se ovaj članak primjenjuje.
   Članak 14.
   1.   Ako države članice, u svjetlu nadzora predviđenog u članku 11., smatraju potrebnim, poduzimaju mjere kako bi se osiguralo da uzimanje iz divljine primjeraka vrsta divlje faune i flore navedenih u Prilogu V. kao i njihovo iskorištavanje, bude u skladu s njihovim održavanjem u povoljnom stanju očuvanosti.
   2.   Kad se ovakve mjere smatraju potrebnima, one uključuju nastavak nadzora predviđenog u članku 11. Takve mjere mogu posebno uključiti:

               —

               propise o pristupu određenoj imovini,

               —

               privremenu ili lokalnu zabranu uzimanja primjeraka iz divljine i iskorištavanja određenih populacija,

               —

               reguliranje razdoblja i/ili metoda uzimanja vrsta,

               —

               primjenu, kad se primjerci uzimaju, lovnih i ribolovnih pravila koja vode računa o očuvanju takvih populacija,

               —

               uspostavu sustava dozvola za uzimanje vrsta ili određivanje kvota,

               —

               reguliranje kupovine, prodaje, ponude na prodaju, držanja radi prodaje ili prijevoza radi prodaje vrsta,

               —

               uzgajanje u zatočeništvu životinjskih vrsta kao i umjetno razmnožavanje biljnih vrsta, pod strogo kontroliranim uvjetima, kako bi se smanjilo uzimanje vrsta iz divljine,

               —

               procjenu učinka usvojenih mjera.

         Članak 15.
   U pogledu hvatanja ili ubijanja vrsta divlje faune navedenih u Prilogu V., točki (a) i u slučajevima u kojima se u skladu s člankom 16. primjenjuju odstupanja u vezi uzimanja, hvatanja ili ubijanja vrsta navedenih u Prilogu IV., točki (a) države članice zabranjuju uporabu svih neselektivnih mjera koje bi mogle uzrokovati lokalni nestanak ili ozbiljno uznemiravanje populacija takvih vrsta, a posebno:

               (a)

               uporabu sredstava hvatanja i ubijanja navedenih u Prilogu VI. točki (a);

               (b)

               bilo kakav oblik hvatanja i ubijanja zbog načina prijevoza navedenih u Prilogu VI., točka (b).

         Članak 16.
   1.   Pod uvjetom da ne postoji zadovoljavajuća alternativa i da odstupanje ne šteti održavanju populacija dotičnih vrsta u povoljnom stanju očuvanosti u njihovom prirodnom arealu, države članice mogu odstupiti od odredaba članaka 12., 13., 14. i 15. točaka (a) i (b):

               (a)

               u interesu zaštite divlje faune i flore te očuvanja prirodnih staništa;

               (b)

               radi sprečavanja ozbiljne štete, posebno na usjevima, stoci, šumama, ribnjacima i vodama te ostalim tipovima imovine;

               (c)

               u interesu javnog zdravlja i javne sigurnosti ili zbog ostalih imperativnih razloga prevladavajućeg javnog interesa, uključujući interese socijalne ili gospodarske prirode te korisnih posljedica od primarnog značaja za okoliš;

               (d)

               za potrebe istraživanja i obrazovanja, repopulacije i reintrodukcije tih vrsta te za to potrebnih postupaka razmnožavanja, uključujući umjetno razmnožavanje biljaka;

               (e)

               kako bi dopustile, pod strogo nadziranim uvjetima, na selektivnoj osnovi i u ograničenom razmjeru, uzimanje ili držanje određenih primjeraka vrsta navedenih u Prilogu IV., u ograničenom broju koji utvrđuju nadležna državna tijela.

         2.   Države članice Komisiji svake dvije godine dostavljaju izvješće, u obliku koji odredi odbor, o odstupanjima koja se primjenjuju u skladu sa stavkom 1. Komisija daje mišljenje o tim odstupanjima u roku od najviše 12 mjeseci nakon zaprimanja izvješća i obrazlaže ga odboru.
   3.   Izvješćima se točno navode:

               (a)

               vrste koje su predmet odstupanja i razlog odstupanja, uključujući prirodu rizika, s, ako je to potrebno, osvrtom na neprihvaćene alternative i korištene znanstvene podatke;

               (b)

               sredstva, naprave ili metode dozvoljene za hvatanje ili ubijanje životinjskih vrsta i razlog njihove uporabe;

               (c)

               okolnosti kada su i gdje su takva odstupanja odobrena;

               (d)

               tijelo ovlašteno za proglašenje potrebnih uvjeta i provjeru njihovog poštivanja te za odlučivanje koja se sredstva, naprave ili metode mogu koristiti, u kojim granicama, čijim posredstvom, te koje osobe izvršavaju taj zadatak;

               (e)

               korištene mjere nadzora i dobiveni rezultati.

      Informiranje

   Članak 17.
   1.   Svakih šest godina od datuma isteka razdoblja utvrđenog u članku 23., države članice izrađuju izvješće o provedbi poduzetih mjera u okviru ove Direktive. To izvješće posebno obuhvaća informacije u vezi mjera očuvanja navedenih u članku 6. stavku 1., kao i procjenu utjecaja tih mjera na stanje očuvanosti prirodnih stanišnih tipova iz Priloga I. i vrsta iz Priloga II. te glavne rezultate nadzora iz članka 11. To se izvješće dostavlja Komisiji u obliku koji odredi odbor i dostupno je javnosti.
   2.   Komisija priprema skupno izvješće utemeljeno na izvješćima iz stavka 1. To izvješće sadrži primjerenu ocjenu postignutog napretka, a posebno doprinosa mreže Natura 2000 postizanju ciljeva utvrđenih u članku 3. Nacrt dijela izvješća koji obuhvaća informacije koje je dala neka država članica upućuje se toj državi članici radi verifikacije. Nakon podnošenja odboru konačne verzije izvješća, Komisija ga objavljuje najkasnije u roku od dvije godine od zaprimanja izvješća navedenih u stavku 1. i prosljeđuje ga državama članicama, Europskom parlamentu, Vijeću te Gospodarskom i socijalnom odboru.
   3.   Države članice mogu označiti područja određena na temelju ove Direktive putem obavijesti Zajednice koje s tim ciljem oblikuje odbor.

      Istraživanje

   Članak 18.
   1.   Države članice i Komisija potiču potrebno istraživanje i znanstveni rad uzimajući u obzir ciljeve utvrđene u članku 2. i obvezu iz članka 11. One razmjenjuju informacije radi primjerene koordinacije istraživanja koje se provodi na razini država članica i Zajednice.
   2.   Posebna pozornost poklanja se znanstvenom radu koji je potreban za provedbu članaka 4. i 10., te se potiče prekogranična suradnja u istraživanju.

      Postupak izmjene priloga

   Članak 19.
   Izmjene potrebne za prilagodbu priloga I., II., III., V. i VI. tehničkom i znanstvenom napretku, usvaja Vijeće kvalificiranom većinom na prijedlog Komisije.
   Izmjene potrebne za prilagodbu Priloga IV. tehničkom i znanstvenom napretku usvaja Vijeće jednoglasno na prijedlog Komisije.

      Odbor

   Članak 20.
   Komisiji pomaže odbor koji čine predstavnici država članica, a kojim predsjedava predstavnik Komisije.
   Članak 21.
   1.   Predstavnik Komisije odboru podnosi nacrt mjera koje treba poduzeti. Odbor daje svoje mišljenje o nacrtu u vremenskom roku koji odredi predsjedatelj, ovisno o žurnosti pitanja. Mišljenje se donosi većinom, u skladu s člankom 148. stavkom 2. Ugovora o odlukama koje donosi Vijeće na prijedlog Komisije. Glasovi predstavnikâ država članica unutar odbora ponderiraju se na način određen u spomenutom članku. Predsjedatelj ne glasuje.
   2.   Komisija usvaja predviđene mjere ako su one u skladu s mišljenjem odbora.
   Ako predviđene mjere nisu u skladu s mišljenjem odbora ili ako mišljenje nije doneseno, Komisija bez odgode podnosi Vijeću prijedlog u vezi mjera koje se trebaju poduzeti. Vijeće odlučuje kvalificiranom većinom.
   Ako, po isteku tri mjeseca od dana upućivanja Vijeću, Vijeće nije donijelo odluku, predložene mjere usvaja Komisija.

      Dopunske odredbe

   Članak 22.
   U provedbi odredaba ove Direktive, države članice:

               (a)

               proučavaju poželjnost reintrodukcije vrsta iz Priloga IV. koje su zavičajne na njihovom području, kada bi to moglo doprinijeti njihovom očuvanju, pod uvjetom da je istraživanje, koje je također uzelo u obzir iskustvo ostalih država članica ili drugih zemalja, ustanovilo da takva reintrodukcija učinkovito doprinosi ponovnom dovođenju vrsta u povoljno stanje očuvanosti i da se provodi tek nakon primjerenih konzultacija sa zainteresiranom javnosti;

               (b)

               osiguravaju da se namjerna introdukcija u divljinu svih vrsta koje nisu zavičajne na njihovom području uređuje tako da ona ne šteti prirodnim staništima unutar njihovog prirodnog areala niti divljoj zavičajnoj fauni i flori i, ako smatraju nužnim, zabranjuju takvu introdukciju. Rezultati poduzete procjene upućuju se odboru radi njegovog informiranja;

               (c)

               promiču obrazovanje i opće informiranje o potrebi zaštite vrsta divlje faune i flore i očuvanja njihovih staništa i prirodnih staništa.

      Završne odredbe

   Članak 23.
   1.   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom, u razdoblju od dvije godine od dana njezina priopćenja. One o tome odmah obaviješćuju Komisiju.
   2.   Kada države članice donose ove mjere, te mjere prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
   3.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 24.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 21. svibnja 1992.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         Arlindo MARQUES CUNHA

      (1)  SL C 247, 21.9.1988., str. 3. i

      SL C 195, 3.8.1990., str. 1.

      (2)  SL C 75, 20.3.1991., str. 12.

      (3)  SL C 31, 6.2.1991., str. 25.

      (4)  SL C 328, 7.12.1987., str. 1.

      (5)  SL L 103, 25.4.1979., str. 1. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom 91/244/EEZ (SL L 115, 8.5.1991., str. 41.).
   PRILOG I.
   PRIRODNI STANIŠNI TIPOVI OD INTERESA ZAJEDNICE ČIJE OČUVANJE ZAHTIJEVA ODREĐIVANJE POSEBNIH PODRUČJA OČUVANJA

      Tumačenje

                  Šifra:

               Hijerarhijska klasifikacija staništa izrađena u okviru Programa Corine (1) (Projekt Corine staništa) je referentna za ovaj Prilog. Većina prirodnih stanišnih tipova koji se navode popraćena je odgovarajućom šifrom Corine navedenom u Tehničkom priručniku, Svezak 1, str. 73-109, Corine/Biotope/89/2.2, 19. svibnja 1988., djelomično nadopunjenom 14. veljače 1989.

         Znak „x” koji povezuje šifre označava kombinirane stanišne tipove, npr. 35.2 × 64.1 – Otvoreni pašnjak s vrstama rodova Corynephorus i Agrostis (35.2), u kombinaciji s kontinentalnim dinama (64.1).
   Znak „*” označava prioritetne stanišne tipove.
   OBALNA STANIŠTA I STANIŠTA S HALOFITIMA

      Otvoreno more i područja pod utjecajem plime i oseke

               11.25

               Pješčana dna trajno prekrivena morem

               11.34

               * Naselja posidonije (Posidonion oceanicae)

               13.2

               Estuariji

               14.

               Muljevita i pješčana dna izložena zraku za vrijeme oseke

               21.

               * Lagune

               —

               Velike plitke uvale i zaljevi

               —

               Grebeni

               —

               Podmorski „stupovi” u plitkom moru nastali istjecanjem plinova

      Morski grebeni i strmci te šljunčane ili kamene plaže

               17.2

               Vegetacija pretežno jednogodišnjih halofita na obalama s organskim nanosima

               17.3

               Višegodišnja vegetacija kamenih obala

               18.21

               Vegetacijom obrasli morski grebeni i strmci atlantskih i baltičkih obala

               18.22

               Mediteranski grebeni i strmci (obrasli endemičnim svojtama roda Limonium spp.)

               18.23

               Vegetacijom obrasli morski grebeni i strmci makaronezijskih obala (s endemičnom florom)

      Atlantske i kontinentalne slane močvare i slane livade

               15.11

               Muljevite i pjeskovite obale obrasle svojtama roda Salicornia i drugim jednogodišnjim halofitima

               15.12

               Sastojine roda Spartina (Spartinion)

               15.13

               Atlantske slane livade (Glauco-Puccinellietalia)

               15.14

               * Kontinentalne slane livade (Puccinellietalia distantis)

      Mediteranske i termoatlantske slane močvare i slane livade

               15.15

               Mediteranske sitine (Juncetalia maritimi)

               15.16

               Mediteranska i termoatlantska vegetacija halofilnih grmova (Arthrocnemetalia fruticosae)

               15.17

               Iberska halofilno-nitrofilna vegetacija grmova (Pegano-Salsoletea)

      Slane i sadrene kontinentalne stepe

               15.18

               * Slane stepe (Limonietalia)

               15.19

               * Sadrene stepe (Gypsophiletalia)

         OBALNE I KONTINENTALNE PJEŠČANE SIPINE

      Morske dine atlantskih, sjevernomorskih i baltičkih obala

               16.211

               Obalne pomične sipine u nastajanju

               16.212

               Pomične priobalne sipine s vrstom Ammophila arenaria („bijele dine”)

               16.221 do 16.227

               * Nepomične sipine obrasle zaljastom vegetacijom („sive dine”)

                           16.221

                           Galio-Koelerion albescentis

                           16.222

                           Euphorbio-Helichrysion

                           16.223

                           Crucianellion maritimae

                           16.224

                           Euphorbia terracina

                           16.225

                           Mesombrion

                           16.226

                           Trifolio-Gerantietea sanguinei, Galio maritimi-Geranion sanguinei

                           16.227

                           Thero-Airion, Botrychio-Polygaletum, Tuberarion guttatae

               16.23

               * Dekalcificirane nepomične sipine s vrstom Empetrum nigrum

               16.24

               * EU-atlantske dekalcificirane nepomične sipine (Calluno-Ulicetea)

               16.25

               Sipine s vrstom Hippophaë rhamnoides

               16.26

               Sipine s vrstom Salix arenaria

               16.29

               Šumom obrasle sipine atlantskih obala

               16.31 do 16.35

               Vlažna uleknuća sipina

               1.A

               „Machairs” (* (prioritetne) u Irskoj)

      Primorske sipine mediteranske obale

               16.223

               Nepomične sipine na plažama obrasle vegetacijom sveze Crucianellion maritimae

               16.224

               Sipine s vrstom Euphorbia terracina

               16.228

               Travnjaci reda Malcolmietalia na sipinama

               16.229

               Travnjaci na sipinama s jednogodišnjom vegetacijom reda Brachypodietalia

               16.27

               * Obalne vrištine s borovicom na sipinama (Juniperus spp.)

               16.28

               Vegetacija tvrdolisnih grmova reda na sipinama (Cisto-Lavenduletalia)

               16.29 × 42.8

               * Šumom prekrivene sipine s pinijom Pinus pinea i/ili primorskim borom Pinus pinaster

      Stare i dekalcificirane kontinentalne dine

               64.1 × 31.223

               Suhe pješčane vrištine sa svojtama roda Calluna i Genista

               64.1 ×31.227

               Suhe pješčane vrištine sa svojtama roda Calluna i vrstom Empetrum nigrum

               64.1 × 35.2

               Kontinentalne sipine s otvorenim travnjacima i svojtama roda Corynephorus i Agrostis

         SLATKOVODNA STANIŠTA

      Stajaćice

               22.11 × 22.31

               Oligotrofne vode, koje sadrže vrlo malo minerala, u atlantskim pješčanim nizinama s amfibijskom vegetacijom: rodovi Lobelia, Littorelia i Isoetes

               22.11 × 22.34

               Oligotrofne vode koje sadrže vrlo malo minerala u pješčanim nizinama zapadnog Mediterana, sa svojtama roda Isoetes spp.

               22.12 × (22.31 i 22.32)

               Oligotrofne vode srednjeeuropskog i perialpinskog područja s amfibijskom vegetacijom: rodovi Litorella ili Isoetes ili jednogodišnja vegetacija na izloženim obalama (Nanocyperetalia)

               22.12 × 22.44

               Tvrde oligo-mezotrofne vode s dnom obraslim svojtama parožina Chara spp.

               22.13

               Prirodna eutrofna jezera s vegetacijom sveze Hydrocharition ili Magnopotamion

               22.14

               Distrofična jezera

               22.34

               * Mediteranske povremene lokve

               —

               * Povremena krška jezera (Turloughs)

      Tekućice

   Dijelovi vodotoka s prirodnom i poluprirodnom dinamikom (manja, srednja i velika korita) gdje kvaliteta vode ne pokazuje značajna pogoršanja

               24.221 i 24.222

               Planinske rijeke i zeljasta vegetacija uz njihove obale

               24.223

               Drvenasta vegetacija s kebračem Myricaria germanica uz planinske rijeke

               24.224

               Drvenasta vegetacija sa sivkastom vrbom Salix eleagnos uz planinske rijeke

               24.225

               Mediteranski stalni riječni tokovi s vrstom Glaucium flavum

               24.4

               Plutajuća vegetacija žabnjaka nizinskih, submontanskih rijeka

               24.52

               Vegetacija sveze Chenopodion rubri submontanskih rijeka

               24.53

               Mediteranski stalni riječni tokovi s vegetacijom sveze Paspalo-Agrostidion zastirani sastojinama roda Salix i vrste Populus alba

               —

               Mediteranski povremeni riječni tokovi

         VRIŠTINE UMJERENOG POJASA

               31.11

               Sjevernoatlantske vlažne vrištine s vrstom Erica tetralix

               31.12

               * Južnoatlantske vlažne vrištine s vrstom Erica ciliaris i Erica tetralix

               31.2

               *Suhe vrištine (svi podtipovi)

               31.234

               * Suhe obalne vrištine s vrstama Erica vagans i Ulex maritimus

               31.3

               * Endemske makaronezijske suhe vrištine

               31.4

               Planinske i predplaninske vrištine

               31.5

               * Klekovina bora krivulja (Pinus mugo) s dlakavim pjenišnikom (Rhododendron hirsutum)

               31.622

               Subarktičke grmolike sastojine vrba

               31.7

               Endemske oromediteranske vrištine sa štipavcem

         TVRDOLISNE MAKIJE (MATORRAL)

      Grmolike sastojine submediteranskog i umjerenog pojasa

               31.82

               Postojane sastojine s vrstom Buxus sempervirens na vapnenačkim kamenitim kosinama (Berberidion p.p.)

               31.842

               Planinske sastojine vrste Genista purgans

               31.88

               Sastojine obične borovice Juniperus communis na vapnenačkim vrištinama ili travnjacima

               31.89

               * Sastojine vrste Cistus palhinhae na primorskim vlažnim vrištinama (Junipero-Cistetum palhinhae)

      Mediteranske šumolika tvrdolisna makija

               32.131 do 32.135

               Sastojine borovice

               32.17

               * Tvrdolisna makija sa svojtama roda Zyziphus

               32.18

               * Tvrdolisna makija s lovorom Laurus nobilis

      Termomediteransko i predstepsko šipražje

               32.216

               Šikare lovora Laurus nobilis

               32.217

               Niske sastojine svojti roda Euphorbia uz grebene i strmce

               32.22 do 32.26

               Svi tipovi

      Frigana

               33.1

               Frigane Astragalo-Plantaginetum subulatae

               33.3

               Frigane vrste Sarcopoterium spinosum

               33.4

               Sastojine na Kreti (Euphorbieto-Verbascion)

         PRIRODNI I POLUPROIRODNI TRAVNJACI

      Prirodni travnjaci

               34.11

               * Krški vapnenački travnjaci Kamenjarski (Alysso-Sedion albi)

               34.12

               * Suhi pješčani vapnenački travnjaci (Koelerion glaucae)

               34.2

               Travnjaci s velikim udjelom teških metala

               36.314

               Silikatni travnjaci vrste Festuca eskia u Pirinejima

               36.32

               Silikatni alpski i borealni travnjaci

               36.36

               Iberski travnjaci vrste Festuca indigesta

               36.41 do 36.45

               Planinski vapnenački travnjaci

               36.5

               Makaronezijski gorski travnjaci

      Poluprirodni suhi travnjaci i grmoliki facijes

               34.31 do 34.34

               Na vapnenačkoj podlozi (Festuco-Brometalia)
               (*važni lokaliteti za kaćune)

               34.5

               * Pseudostepe s travama i jednogodišnjim svojtama (Thero-Brachypodietea)

               35.1

               * Travnjaci tvrdače Nardus bogati vrstama na silikatnoj podlozi u brdskom pojasu (i brežuljkastom pojasu kontinentalne Europe)

      Tvrdolisne šume s ispašom (deheze)

               32.11

               Deheze s vrstama Quercus suber i/ili Quercus ilex

      Poluprirodne vlažne livade visokih zeleni

               37.31

               Livade beskoljenke Molinia na kredi i glini (Eu-Molinion)

               37.4

               Mediteranske livade visokih zeleni i sitova (Molinio-Holoschoenion)

               37.7 i 37.8

               Eutrofne visoke zeleni

               —

               Livade sveze Cnidion venosae podložne plavljenju

      Mezofilni travnjaci

               38.2

               Nizinske livade košanice (Alopecurus pratensis, Sanguisorba officinalis)

               38.3

               Brdske livade košanice (britanski tipovi s vrstom Geranium sylvaticum)

         CRETOVI

      Acidofilni cretovi sa svojtama roda Sphagnum

               51.1

               *Aktivni nadignuti cretovi

               51.2

               Degradirani nadignuti cretovi
               (kod kojih je moguća prirodna obnova)

               52.1 i 52.2

               Kompleksni cretovi (*prioritetni samo ako su aktivni)

               54.5

               Prijelazni cretovi

               54.6

               Depresije na tresetnoj podlozi (Rhynchosporion)

      Vapnenački bazofilni cretovi

               53.3

               * Bazofilni cretovi s vrstama Cladium mariscus i Carex davalliana

               54.12

               * Sedrotvorni izvori (Cratoneurion)

               54.2

               Bazofilni cretovi

               54.3

               * Planinske pionirske sastojine sveze Caricion bicoloris-atrofuscae

         STJENOVITA STANIŠTA I ŠPILJE

      Točila

               61.1

               Silikatna točila

               61.2

               Eutrična točila

               61.3

               Zapadnomediteranska i planinska termofilna točila

               61.4

               Točila Balkana

               61.5

               Srednjoeuropska silikatna točila

               61.6

               * Srednjoeuropska vapnenačka točila

      Hazmofitska vegetacija kamenitih padina

               62.1 i 62.1A

               Vapnenački podtipovi

               62.2

               Silkatni podtipovi

               62.3

               Pionirska vegetacija površina stijena

               62.4

               * Vapnenačke ploče

      Ostala staništa na stijenama

               65.

               Špilje i jame zatvorene za javnost

               —

               Polja lave i prirodne špilje/jame u lavi

               —

               Preplavljene ili dijelom preplavljene morske špilje

               —

               Stalni ledenjaci

         ŠUME
   Prirodna i doprirodna šumska vegetacija zavičajnih vrsta koja tvori šumske sastojine visokog drveća s tipičnim prizemnim slojem i zadovoljava sljedeće kriterije: rijetka je ili reliktna i/ili udomljuje vrste od interesa Zajednice

      Šume europskog umjerenog pojasa

               41.11

               Bukove šume Luzulo-Fagetum

               41.12

               Bukove šume sa svojtama rodova Ilex i Taxus, bogate epifitima (Ilici-Fagenion)

               41.13

               Bukove šume Asperulo-Fagetum

               41.15

               Subalpske bukove šume sa svojtama roda Acer i planinskom kiselicom Rumex arifolius

               41.16

               Bukove šume na vapnenačkoj podlozi (Cephalanthero-Fagion)

               41.24

               Hrastovo-grabove šume Stellario-Carpinetum

               41.26

               Hrastovo-grabove šume Galio-Carpinetum

               41.4

               * Šume klanaca sveze Tilio-Acerion

               41.51

               Stare hrastove acidofilne šume s lužnjakom Quercus robur na pješčanim nizinama

               41.53

               Stare hrastove šume sa svojtama roda Ilex i Blechnum na Britanskim otocima

               41.86

               Šume vrste Fraxinus angustifolia

               42.51

               * Kaledonske šume

               44.A1 do 44.A4

               * Cretne šume

               44.3

               *Rezidualne aluvijalne šume (Alnion glutinoso-incanae)

               44.4

               Miješane šume hrasta, brijesta i jasena uz velike rijeke

      Mediteranske listopadne šume

               41.181

               * Apeninske bukove šume s tisom Taxus i božikovinom Ilex

               41.184

               * Apeninske bukove šume s običnom jelom Abies alba i bukove šume s vrstom Abies nebrodensis

               41.6

               Galicijsko-portugalske hrastove šume s lužnjakom Quercus robur i vrstom Quercus pyrenaica

               41.77

               Šume vrste Quercus faginea (Iberski poluotok)

               41.85

               Šume vrste Quercus trojana (Italija i Grčka)

               41.9

               Šume pitomog kestena

               41.1A × 42.17

               Grčke bukove šume s vrstom Abies borisii-regis

               41.1B

               Šume vrste Quercus frainetto

               42.A1

               Šume vrsta roda Cupressus (Acero-Cupression)

               44.17

               Galerije bijele vrbe Salix alba i bijele topole Populus alba

               44.52

               Obalne sastojine na povremenim mediteranskim vodotocima s vrstom Rhododendron ponticum, svojtama roda Salix i drugima

               44.7

               Šume vrste Platanus orientalis (Platanion orientalis)

               44.8

               Termomediteranske priobalne galerije (Nerio- Tamaricetea) i priobalne galerije jugozapadnog dijela Iberskog poluotoka (Securinegion tinctoriae)

      Mediteranske tvrdolisne šume

               41.7C

               Kretske šume vrste Quercus brachyphylla

               45.1

               Šume masline i rogača (Olea i Ceratonia)

               45.2

               Šume vrste Quercus suber

               45.3

               Vazdazelene šume česmine Quercus ilex

               45.5

               Šume vrste Quercus macrolepis

               45.61 do 45.63

               * Makaronezijske lovorolisne šume (Laurus, Ocotea)

               45.7

               * Šumarci palmi iz roda Phoenix

               45.8

               Šume božikovine Ilex aquifolium

      Planinske i pretplaninske šume umjerenog pojasa

               42.21 do 42.23

               Acidofilne šume (Vaccinio-Piceetea)

               42.31 i 42.32

               Alpske šume ariša Larix decidua i/limbe Pinus cembra

               42.4

               Šume vrste Pinus uncinata (prioritetne kada rastu na sadri ili vapnencu)

      Mediteranske brdske šume četinjača

               42.14

               * Šume obične jele Abies alba i smreke Picea excelsa na Apeninima

               42.19

               Šume vrste Abies pinsapo

               42.61 do 42.66

               * Mediteranske borove šume s endemičnim crnim borom

               42.8

               Mediteranske borove šume s endemičnim primorskim borom, uključujući Pinus mugo i Pinus leucodermis

               42.9

               Makaronezijske šume endemičnih borova

               42.A2 do 42.A5 i 42.A8

               * Endemične mediteranske šume sa svojtama roda Juniperus spp.

               42.A6

               * Šume s vrstom Tetraclinis articulata (Andaluzija)

               42.A71 do 42.A73

               * Šume tise Taxux baccata

      (1)  Corine: Odluka Vijeća 85/338/EEZ od 27.6.1985. (SL L 176, 6.7.1985., str. 14).
   PRILOG II.
   ŽIVOTINJSKE I BILJNE VRSTE OD INTERESA ZAJEDNICE ČIJE OČUVANJE ZAHTIJEVA ODREĐIVANJE POSEBNIH PODRUČJA OČUVANJA

      Tumačenje

               (a)

               Prilog II. proizlazi iz Priloga I. radi uspostave konzistentne mreže posebnih područja očuvanja.

               (b)

               Vrste navedene u ovom Prilogu označene su:

                           —

                           imenom vrste ili podvrste, ili

                           —

                           skupinom vrsta koje pripadaju višoj sistemskoj kategoriji ili određenom dijelu te kategorije.

                     Kratica „spp.” nakon imena porodice ili roda označava sve vrste koje pripadaju toj porodici ili rodu.

               (c)

                  Simboli

               Zvjezdica (*) prije imena vrste označava prioritetnu vrstu.
               Većina vrsta navedenih u ovom Prilogu također je navedena u Prilogu IV.
               Ako se vrsta pojavljuje u ovom Prilogu, ali se ne pojavljuje u Prilogu IV. ili Prilogu V., nakon imena vrsta slijedi simbol (o); ako se vrsta koja se pojavljuje u ovom Prilogu također pojavljuje u Prilogu V., ali ne i u Prilogu IV., nakon njezinog imena slijedi simbol (V).

         (a)
         ŽIVOTINJE

      KRALJEŽNJACI

      SISAVCI

   INSECTIVORA

      Talpidae

   Galemys pyrenaicus
   CHIROPTERA

      Rhinolophidae

               Rhinolophus blasii

               Rhinolophus euryale

               Rhinolophus ferrumequinum

               Rhinolophus hipposideros

               Rhinolophus mehelyi

      Vespertilionidae

               Barbastella barbastellus

               Miniopterus schreibersi

               Myotis bechsteini

               Myotis blythi

               Myotis capaccinii

               Myotis dasycneme

               Myotis emarginatus

               Myotis myotis

         RODENTIA

      Sciuridae

   Spermophilus citellus

      Castoridae

   Castor fiber

      Microtidae

               Microtus cabrerae

               *Microtus oeconomus arenicola

         CARNIVORA

      Canidae

   *Canis lupus (samo španjolske populacije južno od Duera i grčke populacije južno od 39. paralele)

      Ursidae

   *Ursus arctos

      Mustelidae

               Lutra lutra

               Mustela lutreola

      Felidae

               Lynx lynx

               *Lynx pardina

      Phocidae

               Halichoerus grypus (V)

               *Monachus monachus

               Phoca vitulina (V)

         ARTIODACTYLA

      Cervidae

   *Cervus elaphus corsicanus

      Bovidae

               Capra aegagrus (prirodne populacije)

               *Capra pyrenaica pyrenaica

               Ovis ammon musimon (prirodne populacije – Korzika i Sardinija)

               Rupicapra rupicapra balcanica

               *Rupicapra ornata

         CETACEA

               Tursiops truncatus

               Phocoena phocoena

      GMAZOVI

   TESTUDINATA

      Testudinidae

               Testudo hermanni

               Testudo graeca

               Testudo marginata

      Cheloniidae

   *Caretta caretta

      Emydidae

               Emys orbicularis

               Mauremys caspica

               Mauremys leprosa

         SAURIA

      Lacertidae

               Lacerta monticola

               Lacerta schreiberi

               Gallotia galloti insulanagae

               *Gallotia simonyi

               Podarcis lilfordi

               Podarcis pityusensis

      Scincidae

   Chalcides occidentalis

      Gekkonidae

   Phyllodactylus europaeus
   OPHIDIA

      Colubridae

               Elaphe quatuorlineata

               Elaphe situla

      Viperidae

               *Vipera schweizeri

               Vipera ursinii

      VODOZEMCI

   CAUDATA

      Salamandridae

               Chioglossa lusitanica

               Mertensiella luschani

               *Salamandra salamandra aurorae

               Salamandrina terdigitata

               Triturus cristatus

      Proteidae

   Proteus anguinus

      Plethodontidae

               Speleomantes ambrosii

               Speleomantes flavus

               Speleomantes genei

               Speleomantes imperialis

               Speleomantes supramontes

         ANURA

      Discoglossidae

               Bombina bombina

               Bombina variegata

               Discoglossus jeanneae

               Discoglossus montalentii

               Discoglossus sardus

               *Alytes muletensis

      Ranidae

   Rana latastei

      Pelobatidae

   *Pelobates fuscus insubricus

      RIBE

   PETROMYZONIFORMES

      Petromyzonidae

               Eudontomyzon spp. (o)

               Lampetra fluviatilis (V)

               Lampetra planeri (o)

               Lethenteron zanandrai (V)

               Petromyzon marinus (o)

         ACIPENSERIFORMES

      Acipenseridae

               *Acipenser naccarii

               *Acipenser sturio

         ATHERINIFORMES

      Cyprinodontidae

               Aphanius iberus (o)

               Aphanius fasciatus (o)

               *Valencia hispanica

         SALMONIFORMES

      Salmonidae

               Hucho hucho (natural populations) (V)

               Salmo salar (only in fresh water) (V)

               Salmo marmoradus (o)

               Salmo macrostigma (o)

      Coregonidae

   *Coregonus oxyrhynchus (anadromne populacije u određenim dijelovima Sjevernog mora)
   CYPRINIFORMES

      Cyprinidae

               Alburnus vulturius (o)

               Alburnus albidus (o)

               Anaecypris hispanica

               Aspius aspius (o)

               Barbus plebejus (V)

               Barbus meridionalis (V)

               Barbus capito (V)

               Barbus comiza (V)

               Chalcalburnus chalcoides (o)

               Chondrostoma soetta (o)

               Chondrostoma polylepis (o)

               Chondrostoma genei (o)

               Chondrostoma lusitanicum (o)

               Chondrostoma toxostoma (o)

               Gobio albipinnatus (o)

               Gobio uranoscopus (o)

               Iberocypris palaciosi (o)

               *Ladigesocypris ghigii (o)

               Leuciscus lucomonis (o)

               Leuciscus souffia (o)

               Phoxinellus spp. (o)

               Rutilus pigus (o)

               Rutilus rubilio (o)

               Rutilus arcasii (o)

               Rutilus macrolepidotus (o)

               Rutilus lemmingii (o)

               Rutilus friesii meidingeri (o)

               Rutilus alburnoides (o)

               Rhodeus sericeus amarus (o)

               Scardinius graecus (o)

      Cobitidae

               Cobitis conspersa (o)

               Cobitis larvata (o)

               Cobitis trichonica (o)

               Cobitis taenia (o)

               Misgurnis fossilis (o)

               Sabanejewia aurata (o)

         PERCIFORMES

      Percidae

               Gymnocephalus schraetzer (V)

               Zingel spp. [(o) osim Zingel asper i Zingel zingel (V)]

      Gobiidae

               Pomatoschistus canestrini (o)

               Padogobius panizzai (o)

               Padogobius nigricans (o)

         CLUPEIFORMES

      Clupeidae

   Alosa spp. (V)
   SCORPAENIFORMES

      Cottidae

               Cottus ferruginosus (o)

               Cottus petiti (o)

               Cottus gobio (o)

         SILURIFORMES

      Siluridae

   Silurus aristotelis (V)

      BESKRALJEŽNJACI

      ČLANKONOŠCI

   CRUSTACEA

      Decapoda

   Austropotamobius pallipes (V)
   INSECTA

      Coleoptera

               Buprestis splendens

               *Carabus olympiae

               Cerambyx cerdo

               Cucujus cinnaberinus

               Dytiscus latissimus

               Graphoderus bilineatus

               Limoniscus violaceus (o)

               Lucanus cervus (o)

               Morimus funereus (o)

               *Osmoderma eremita

               *Rosalia alpina

      Lepidoptera

               *Callimorpha quadripunctata (o)

               Coenonympha oedippus

               Erebia calcaria

               Erebia christi

               Eriogaster catax

               Euphydryas aurinia (o)

               Graellsia isabellae (V)

               Hypodryas maturna

               Lycaena dispar

               Maculinea nausithous

               Maculinea teleius

               Melanagria arge

               Papilio hospiton

               Plebicula golgus

      Mantodea

   Apteromantis aptera

      Odonata

               Coenagrion hylas (o)

               Coenagrion mercuriale (o)

               Cordulegaster trinacriae

               Gomphus graslinii

               Leucorrhina pectoralis

               Lindenia tetraphylla

               Macromia splendens

               Ophiogomphus cecilia

               Oxygastra curtisii

      Orthoptera

   Baetica ustulata

      MEKUŠCI

   GASTROPODA

               Caseolus calculus

               Caseolus commixta

               Caseolus sphaerula

               Discula leacockiana

               Discula tabellata

               Discus defloratus

               Discus guerinianus

               Elona quimperiana

               Geomalacus maculosus

               Geomitra moniziana

               Helix subplicata

               Leiostyla abbreviata

               Leiostyla cassida

               Leiostyla corneocostata

               Leiostyla gibba

               Leiostyla lamellosa

               Vertigo angustior (o)

               Vertigo genesii (o)

               Vertigo geyeri (o)

               Vertigo moulinsiana (o)

         BIVALVIA

      Unionoida

               Margaritifera margaritifera (V)

               Unio crassus

         (b)
         BILJKE

      PTERIDOPHYTA

   ASPLENIACEAE
   Asplenium jahandiezii (Litard.) Rouy
   BLECHNACEAE
   Woodwardia radicans (L.) Sm.
   DICKSONIACEAE
   Culcita macrocarpa C. Presl
   DRYOPTERIDACEAE
   *Dryopteris corleyi Fraser-Jenk.
   HYMENOPHYLLACEAE
   Trichomanes speciosum Willd.
   ISOETACEAE

               Isoetes boryana Durieu

               Isoetes malinverniana Ces. & De Not.

         MARSILEACEAE

               Marsilea batardae Launert

               Marsilea quadrifolia L.

               Marsilea strigosa Willd.

         OPHIOGLOSSACEAE

               Botrychium simplex Hitchc.

               Ophioglossum polyphyllum A. Braun

      GYMNOSPERMAE

   PINACEAE
   *Abies nebrodensis (Lojac.) Mattei

      ANGIOSPERMAE

   ALISMATACEAE

               Caldesia parnassifolia (L.) Parl.

               Luronium natans (L.) Raf.

         AMARYLLIDACEAE

               Leucojum nicaeense Ard.

               Narcissus asturiensis (Jordan) Pugsley

               Narcissus calcicola Mendonça

               Narcissus cyclamineus DC.

               Narcissus fernandesii G. Pedro

               Narcissus humilis (Cav.) Traub

               *Narcissus nevadensis Pugsley

               Narcissus pseudonarcissus L.

                           subsp. nobilis (Haw.) A. Fernandes

               Narcissus scaberulus Henriq.

               Narcissus triandrus (Salisb.) D. A. Webb

                           subsp. capax (Salisb.) D. A. Webb.

               Narcissus viridiflorus Schousboe

         BORAGINACEAE

               *Anchusa crispa Viv.

               *Lithodora nitida (H. Ern) R. Fernandes

               Myosotis lusitanica Schuster

               Myosotis rehsteineri Wartm.

               Myosotis retusifolia R. Afonso

               Omphalodes kuzinskyana Willk.

               *Omphalodes littoralis Lehm.

               Solenanthus albanicus (Degen & al.) Degen & Baldacci

               *Symphytum cycladense Pawl.

         CAMPANULACEAE

               Asyneuma giganteum (Boiss.) Bornm.

               *Campanula sabatia De Not.

               Jasione crispa (Pourret) Samp.

                           subsp. serpentinica Pinto da Silva

               Jasione lusitanica A. DC.

         CARYOPHYLLACEAE

               *Arenaria nevadensis Boiss. & Reuter

               Arenaria provincialis Chater & Halliday

               Dianthus cintranus Boiss. & Reuter

                           subsp. cintranus Boiss. & Reuter

               Dianthus marizii (Samp.) Samp.

               Dianthus rupicola Biv.

               *Gypsophila papillosa P. Porta

               Herniaria algarvica Chaudri

               Herniaria berlengiana (Chaudhri) Franco

               *Herniaria latifolia Lapeyr.

                           subsp. litardierei gamis

               Herniaria maritima Link

               Moehringia tommasinii Marches.

               Petrocoptis grandiflora Rothm.

               Petrocoptis montsicciana O. Bolos & Rivas Mart.

               Petrocoptis pseudoviscosa Fernandez Casas

               Silene cintrana Rothm.

               *Silene hicesiae Brullo & Signorello

               Silene hifacensis Rouy ex Willk.

               *Silene holzmanii Heldr. ex Boiss.

               Silene longicilia (Brot.) Otth.

               Silene mariana Pau

               *Silene orphanidis Boiss.

               *Silene rothmaleri Pinto da Silva

               *Silene velutina Pourret ex Loisel.

         CHENOPODIACEAE

               *Bassia saxicola (Guss.) A. J. Scott

               *Kochia saxicola Guss.

               *Salicornia veneta Pignatti & Lausi

         CISTACEAE

               Cistus palhinhae Ingram

               Halimium verticillatum (Brot.) Sennen

               Helianthemum alypoides Losa & Rivas Goday

               Helianthemum caput-felis Boiss.

               *Tuberaria major (Willk.) Pinto da Silva & Roseira

         COMPOSITAE

               *Anthemis glaberrima (Rech. f.) Greuter

               *Artemisia granatensis Boiss.

               *Aster pyrenaeus Desf. ex DC.

               *Aster sorrentinii (Tod) Lojac.

               *Carduus myriacanthus Salzm. ex DC.

               *Centaurea alba L.

                           subsp. heldreichii (Halacsy) Dostal

               *Centaurea alba L.

                           subsp. princeps (Boiss. & Heldr.) Gugler

               *Centaurea attica Nyman

                           subsp. megarensis (Halacsy & Hayek) Dostal

               *Centaurea balearica J. D. Rodriguez

               *Centaurea borjae Valdes-Berm. & Rivas Goday

               *Centaurea citricolor Font Quer

               Centaurea corymbosa Pourret

               Centaurea gadorensis G. Bianca

               *Centaurea horrida Badaro

               *Centaurea kalambakensis Freyn & Sint.

               Centaurea kartschiana Scop.

               *Centaurea lactiflora Halacsy

               Centaurea micrantha Hoffmanns. & Link

                           subsp. herminii (Rouy) Dostál

               *Centaurea niederi Heldr.

               *Centaurea peucedanifolia Boiss. & Orph.

               *Centaurea pinnata Pau

               Centaurea pulvinata (G. Bianca) G. Bianca

               Centaurea rothmalerana (Arčnes) Dostál

               Centaurea vicentina Mariz

               *Crepis crocifolia Boiss. & Heldr.

               Crepis granatensis (Willk.) B. Bianca & M. Cueto

               Erigeron frigidus Boiss. ex DC.

               Hymenostemma pseudanthemis (Kunze) Willd.

               *Jurinea cyanoides (L.) Reichenb.

               *Jurinea fontqueri Cuatrec.

               *Lamyropsis microcephala (Moris) Dittrich & Greuter

               Leontodon microcephalus (Boiss. ex DC.) Boiss.

               Leontodon boryi Boiss.

               *Leontodon siculus (Guss.) Finch & Sell

               Leuzea longifolia Hoffmanns. & Link

               Ligularia sibirica (L.) Cass.

               Santolina impressa Hoffmanns. & Link

               Santolina semidentata Hoffmanns. & Link

               *Senecio elodes Boiss. ex DC.

               Senecio nevadensis Boiss. & Reuter

         CONVOLVULACEAE

               *Convolvulus argyrothamnus Greuter

               *Convolvulus Fernandes Pinto da Silva & Teles

         CRUCIFERAE

               Alyssum pyrenaicum Lapeyr.

               Arabis sadina (Samp.) P. Cout.

               *Biscutella neustriaca Bonnet

               Biscutella vincentina (Samp.) Rothm.

               Boleum asperum (Pers.) Desvaux

               Brassica glabrescens Poldini

               Brassica insularis Moris

               *Brassica macrocarpa Guss.

               Coincya cintrana (P. Cout.) Pinto da Silva

               *Coincya rupestris Rouy

               *Coronopus navasii Pau

               Diplotaxis ibicensis (Pau) Gomez-Campo

               *Diplotaxis siettiana Maire

               Diplotaxis vicentina (P. Cout.) Rothm.

               Erucastrum palustre (Pirona) Vis.

               *Iberis arbuscula Runemark

               Iberis procumbens Lange

                           subsp. microcarpa Franco & Pinto da Silva

               *Ionopsidium acaule (Desf.) Reichenb.

               Ionopsidium savianum (Caruel) Ball ex Arcang.

               Sisymbrium cavanillesianum Valdes & Castroviejo

               Sisymbrium supinum L.

         CYPERACEAE

               *Carex panormitana Guss.

               Eleocharis carniolica Koch

         DIOSCOREACEAE
   *Borderea chouardii (Gaussen) Heslot
   DROSERACEAE
   Aldrovanda vesiculosa L.
   EUPHORBIACEAE

               *Euphorbia margalidiana Kuhbier & Lewejohann

               Euphorbia transtagana Boiss.

         GENTIANACEAE

               *Centaurium rigualii Esteve Chueca

               *Centaurium somedanum Lainz

               Gentiana ligustica R. de Vilm. & Chopinet

               Gentianella angelica (Pugsley) E. F. Warburg

         GERANIACEAE

               *Erodium astragaloides Boiss. & Reuter

               Erodium paularense Fernandez-Gonzalez & Izco

               *Erodium rupicola Boiss.

         GRAMINEAE

               Avenula hackelii (Henriq.) Holub

               Bromus grossus Desf. ex DC.

               Coleanthus subtilis (Tratt.) Seidl

               Festuca brigantina (Markgr.-Dannenb.) Markgr.-Dannenb.

               Festuca duriotagana Franco & R. Afonso

               Festuca elegans Boiss.

               Festuca henriquesii Hack.

               Festuca sumilusitanica Franco & R. Afonso

               Gaudinia hispanica Stace & Tutin

               Holcus setiglumis Boiss. & Reuter

                           subsp. duriensis Pinto da Silva

               Micropyropsis tuberosa Romero - Zarco & Cabezudo

               Pseudarrhenatherum pallens (Link) J. Holub

               Puccinellia pungens (Pau) Paunero

               *Stipa austroitalica Martinovsky

               *Stipa bavarica Martinovsky & H. Scholz

               *Stipa veneta Moraldo

         GROSSULARIACEAE
   *Ribes sardum Martelli
   HYPERICACEAE
   *Hypericum aciferum (Greuter) N. K. B. Robson
   JUNCACEAE
   Juncus valvatus Link
   LABIATAE

               Dracocephalum austriacum L.

               *Micromeria taygetea P. H. Davis

               Nepeta dirphya (Boiss.) Heldr. ex Halacsy

               *Nepeta sphaciotica P. H. Davis

               Origanum dictamnus L.

               Sideritis incana

                           subsp. glauca (Cav.) Malagarriga

               Sideritis javalambrensis Pau

               Sideritis serrata Cav. ex Lag.

               Teucrium lepicephalum Pau

               Teucrium turredanum Losa & Rivas Goday

               *Thymus camphoratus Hoffmanns. & Link

               Thymus carnosus Boiss.

               *Thymus cephalotos L.

         LEGUMINOSAE

               Anthyllis hystrix Cardona, Contandr. & E. Sierra

               *Astragalus algarbiensis Coss. ex Bunge

               *Astragalus aquilanus Anzalone

               Astragalus centralpinus Braun-Blanquet

               *Astragalus maritimus Moris

               Astragalus tremolsianus Pau

               *Astragalus verrucosus Moris

               *Cytisus aeolicus Guss. ex Lindl.

               Genista dorycnifolia Font Quer

               Genista holopetala (Fleischm. ex Koch) Baldacci

               Melilotus segetalis (Brot.) Ser.

                           subsp. fallax Franco

               *Ononis hackelii Lange

               Trifolium saxatile All.

               *Vicia bifoliolata J. D. Rodriguez

         LENTIBULARIACEAE
   Pinguicula nevadensis (Lindb.) Casper
   LILIACEAE

               Allium grosii Font Quer

               *Androcymbium rechingeri Greuter

               *Asphodelus bento-rainhae P. Silva

               Hyacinthoides vicentina (Hoffmanns. & Link) Rothm.

               *Muscari gussonei (Parl.) Tod.

         LINACEAE
   *Linum muelleri Moris
   LYTHRACEAE
   *Lythrum flexuosum Lag.
   MALVACEAE
   Kosteletzkya pentacarpos (L.) Ledeb.
   NAJADACEAE
   Najas flexilis (Willd.) Rostk. & W. L. Schmidt
   ORCHIDACEAE

               *Cephalanthera cucullata Boiss. & Heldr.

               Cypripedium calceolus L.

               Liparis loeselii (L.) Rich.

               *Ophrys lunulata Parl.

         PAEONIACEAE

               Paeonia cambessedesii (Willk.) Willk.

               Paeonia parnassica Tzanoudakis

               Paeonia clusii F. C. Stern

                           subsp. rhodia (Stearn) Tzanoudakis

         PALMAE
   Phoenix theophrasti Greuter
   PLANTAGINACEAE

               Plantago algarbiensis Samp.

               Plantago almogravensis Franco

         PLUMBAGINACEAE

               Armeria berlengensis Daveau

               *Armeria helodes Martini & Pold

               Armeria negleta Girard

               Armeria pseudarmeria (Murray) Mansfeld

               *Armeria rouyana Daveau

               Armeria soleirolii (Duby) Godron

               Armeria velutina Welv. ex Boiss. & Reuter

               Limonium dodartii (Girard) O. Kuntze

                           subsp. lusitanicum (Daveau) Franco

               *Limonium insulare (Beg. & Landi) Arrig. & Diana

               Limonium lanceolatum (Hoffmanns. & Link) Franco

               Limonium multiflorum Erben

               *Limonium pseudolaetum Arrig. & Diana

               *Limonium strictissimum (Salzmann) Arrig.

         POLYGONACEAE

               Polygonum praelongum Coode & Cullen

               Rumex rupestris Le Gall

         PRIMULACEAE

               Androsace mathildae Levier

               Androsace pyrenaica Lam.

               *Primula apennina Widmer

               Primula palinuri Petagna

               Soldanella villosa Darracq.

         RANUNCULACEAE

               *Aconitum corsicum Gayer

               Adonis distorta Ten.

               Aquilegia bertolonii Schott

               Aquilegia kitaibelii Schott

               *Aquilegia pyrenaica D. C.

                           subsp. cazorlensis (Heywood) Galiano

               *Consolida samia P. H. Davis

               Pulsatilla patens (L.) Miller

               *Ranunculus weyleri Mares

         RESEDACEAE
   *Reseda decursiva Forssk.
   ROSACEAE
   Potentilla delphinensis Gren. & Godron
   RUBIACEAE

               *Galium litorale Guss.

               *Galium viridiflorum Boiss. & Reuter

         SALICACEAE
   Salix salvifolia Brot.

               subsp. australis Franco

         SANTALACEAE
   Thesium ebracteatum Hayne
   SAXIFRAGACEAE

               Saxifraga berica (Beguinot) D. A. Webb

               Saxifraga florulenta Moretti

               Saxifraga hirculus L.

               Saxifraga tombeanensis Boiss. ex Engl.

         SCROPHULARIACEAE

               Antirrhinum charidemi Lange

               Chaenorrhinum serpyllifolium (Lange) Lange

                           subsp. lusitanicum R. Fernandes

               *Euphrasia genargentea (Feoli) Diana

               Euphrasia marchesettii Wettst. ex Marches.

               Linaria algarviana Chav.

               Linaria coutinhoi Valdés

               *Linaria ficalhoana Rouy

               Linaria flava (Poiret) Desf.

               *Linaria hellenica Turrill

               *Linaria ricardoi Cout.

               *Linaria tursica B. Valdes & Cabezudo

               Linaria tonzigii Lona

               Odontites granatensis Boiss.

               Verbascum litigiosum Samp.

               Veronica micrantha Hoffmanns. & Link

               *Veronica oetaea L.-A. Gustavson

         SELAGINACEAE
   *Globularia stygia Orph. ex Boiss.
   SOLANACEAE
   *Atropa baetica Willk.
   THYMELAEACEAE

               Daphne petraea Leybold

               *Daphne rodriguezii Texidor

         ULMACEAE
   Zelkova abelicea (Lam.) Boiss.
   UMBELLIFERAE

               *Angelica heterocarpa Lloyd

               Angelica palustris (Besser) Hoffm.

               *Apium bermejoi Llorens

               Apium repens (Jacq.) Lag.

               Athamanta cortiana Ferrarini

               *Bupleurum capillare Boiss. & Heldr.

               *Bupleurum kakiskalae Greuter

               Eryngium alpinum L.

               *Eryngium viviparum Gay

               *Laserpitium longiradium Boiss.

               *Naufraga balearica Constans & Cannon

               *Oenanthe conioides Lange

               Petagnia saniculifolia Guss.

               Rouya polygama (Desf.) Coincy

               *Seseli intricatum Boiss.

               Thorella verticillatinundata (Thore) Brig.

         VALERIANACEAE
   Centranthus trinervis (Viv.) Beguinot
   VIOLACEAE

               *Viola hispida Lam.

               Viola jaubertiana Mares & Vigineix

      Niže biljke

      MAHOVINE

               Bruchia vogesiaca Schwaegr. (o)

               *Bryoerythrophyllum machadoanum (Sergio) M. Hill (o)

               Buxbaumia viridis (Moug. ex Lam. & DC.) Brid. ex Moug. & Nestl. (o)

               Dichelyma capillaceum (With.) Myr. (o)

               Dicranum viride (Sull. & Lesq.) Lindb. (o)

               Distichophyllum carinatum Dix. & Nich. (o)

               Drepanocladus vernicosus (Mitt.) Warnst. (o)

               Jungermannia handelii (Schiffn.) Amak. (o)

               Mannia triandra (Scop.) Grolle (o)

               *Marsupella profunda Lindb. (o)

               Meesia longiseta Hedw. (o)

               Nothothylas orbicularis (Schwein.) Sull. (o)

               Orthotrichum rogeri Brid. (o)

               Petalophyllum ralfsii Nees & Goot. ex Lehm. (o)

               Riccia breidleri Jur. ex Steph. (o)

               Riella helicophylla (Mont.) Hook. (o)

               Scapania massolongi (K. Muell.) K. Muell. (o)

               Sphagnum pylaisii Brid. (o)

               Tayloria rudolphiana (Gasrov) B. & G. (o)

         VRSTE ZA MAKARONEZIJU

      PTERIDOPHYTA

   HYMENOPHYLLACEAE
   Hymenophyllum maderensis Gibby & Lovis
   DRYOPTERIDACEAE
   *Polystichum drepanum (Sw.) C. Presl.
   ISOETACEAE
   Isoetes azorica Durieu & Paiva
   MARSILIACEAE
   *Marsilea azorica Launert & Paiva

      ANGIOSPERMAE

   ASCLEPIADACEAE

               Caralluma burchardii N. E. Brown

               *Ceropegia chrysantha Svent.

         BORAGINACEAE

               Echium candicans L. fil.

               *Echium gentianoides Webb & Coincy

               Myosotis azorica H. C. Watson

               Myosotis maritima Hochst. in Seub.

         CAMPANULACEAE

               *Azorina vidalii (H. C. Watson) Feer

               Musschia aurea (L. f.) DC.

               *Musschia wollastonii Lowe

         CAPRIFOLIACEAE
   *Sambucus palmensis Link
   CARYOPHYLLACEAE
   Spergularia azorica (Kindb.) Lebel
   CELASTRACEAE
   Maytenus umbellata (R. Br.) Mabb.
   CHENOPODIACEAE
   Beta patula Ait.
   CISTACEAE

               Cistus chinamadensis Banares & Romero

               *Helianthemum bystropogophyllum Svent.

         COMPOSITAE

               Andryala crithmifolia Ait.

               *Argyranthemum lidii Humphries

               Argyranthemum thalassophylum (Svent.) Hump.

               Argyranthemum winterii (Svent.) Humphries

               *Atractylis arbuscula Svent. & Michaelis

               Atractylis preauxiana Schultz.

               Calendula maderensis DC.

               Cheirolophus duranii (Burchard) Holub

               Cheirolophus ghomerytus (Svent.) Holub

               Cheirolophus junonianus (Svent.) Holub

               Cheirolophus massonianus (Lowe) Hansen

               Cirsium latifolium Lowe

               Helichrysum gossypinum Webb

               Helichrysum oligocephala (Svent. & Bzamw.)

               *Lactuca watsoniana Trel.

               *Onopordum nogalesii Svent.

               *Onopordum carduelinum Bolle

               *Pericallis hadrosoma Svent.

               Phagnalon benettii Lowe

               Stemmacantha cynaroides (Chr. Son. in Buch) Ditt

               Sventenia bupleuroides Font Quer

               *Tanacetum ptarmiciflorum Webb & Berth

         CONVOLVULACEAE

               *Convolvulus caput-medusae Lowe

               *Convolvulus lopez-socasii Svent.

               *Convolvulus massonii A. Dietr.

         CRASSULACEAE

               Aeonium gomeraense Praeger

               Aeonium saundersii Bolle

               Aichryson dumosum (Lowe) Praeg.

               Monanthes wildpretii Banares & Scholz

               Sedum brissemoretii Raymond-Hamet

         CRUCIFERAE

               *Crambe arborea Webb ex Christ

               Crambe laevigata DC. ex Christ

               *Crambe sventenii R. Petters ex Bramwell & Sund.

               *Parolinia schizogynoides Svent.

               Sinapidendron rupestre (Ait.) Lowe

         CYPERACEAE
   Carex malato-belizii Raymond
   DIPSACACEAE
   Scabiosa nitens Roemer & J. A. Schultes
   ERICACEAE
   Erica scoparia L.

               subsp. azorica (Hochst.) D. A. Webb

         EUPHORBIACEAE

               *Euphorbia handiensis Burchard

               Euphorbia lambii Svent.

               Euphorbia stygiana H. C. Watson

         GERANIACEAE
   *Geranium maderense P. F. Yeo
   GRAMINEAE

               Deschampsia maderensis (Haeck. & Born.)

               Phalaris maderensis (Menezes) Menezes

         LABIATAE

               *Sideritis cystosiphon Svent.

               *Sideritis discolor (Webb ex de Noe) Bolle

               Sideritis infernalis Bolle

               Sideritis marmorea Bolle

               Teucrium abutiloides L’Hér

               Teucrium betonicum L’Hér

         LEGUMINOSAE

               *Anagyris latifolia Brouss. ex Willd.

               Anthyllis lemanniana Lowe

               *Dorycnium spectabile Webb & Berthel

               *Lotus azoricus P. W. Ball

               Lotus callis-viridis D. Bramwell & D. H. Davis

               *Lotus kunkelii (E. Chueca) D. Bramwell & al.

               *Teline rosmarinifolia Webb & Berthel.

               *Teline salsoloides Arco & Acebes.

               Vicia dennesiana H. C. Watson

         LILIACEAE

               *Androcymbium psammophilum Svent.

               Scilla maderensis Menezes

               Semele maderensis Costa

         LORANTHACEAE
   Arceuthobium azoricum Wiens & Hawksw
   MYRICACEAE
   *Myrica rivas-martinezii Santos.
   OLEACEAE

               Jasminum azoricum L.

               Picconia azorica (Tutin) Knobl.

         ORCHIDACEAE
   Goodyera macrophylla Lowe
   PITTOSPORACEAE
   *Pittosporum coriaceum Dryand. ex Ait.
   PLANTAGINACEAE
   Plantago malato-belizii Lawalree
   PLUMBAGINACEAE

               *Limonium arborescens (Brouss.) Kuntze

               Limonium dendroides Svent.

               *Limonium spectabile (Svent.) Kunkel & Sunding

               *Limonium sventenii Santos & Fernandez Galvan

         POLYGONACEAE
   Rumex azoricus Rech. fil.
   RHAMNACEAE
   Frangula azorica Tutin
   ROSACEAE

               *Bencomia brachystachya Svent.

               Bencomia sphaerocarpa Svent.

               *Chamaemeles coriacea Lindl.

               Dendriopterium pulidoi Svent.

               Marcetella maderensis (Born.) Svent.

               Prunus lusitanica L.

                           subsp. azorica (Mouillef.) Franco

               Sorbus maderensis (Lowe) Docle

         SANTALACEAE
   Kunkeliella subsucculenta Kammer
   SCROPHULARIACEAE

               *Euphrasia azorica Wats

               Euphrasia grandiflora Hochst. ex Seub.

               *Isoplexis chalcantha Svent. & O’Shanahan

               Isoplexis isabelliana (Webb & Berthel.) Masferrer

               Odontites holliana (Lowe) Benth.

               Sibthorpia peregrina L.

         SELAGINACEAE

               *Globularia ascanii D. Bramwell & Kunkel

               *Globularia sarcophylla Svent.

         SOLANACEAE
   *Solanum lidii Sunding
   UMBELLIFERAE

               Ammi trifoliatum (H. C. Watson) Trelease

               Bupleurum handiense (Bolle) Kunkel

               Chaerophyllum azoricum Trelease

               Ferula latipinna Santos

               Melanoselinum decipiens (Schrader & Wendl.) Hoffm.

               Monizia edulis Lowe

               Oenanthe divaricata (R. Br.) Mabb.

               Sanicula azorica Guthnick ex Seub.

         VIOLACEAE
   Viola paradoxa Lowe

      Niže biljke

      MAHOVINE

               *Echinodium spinosum (Mitt.) Jur. (o)

               *Thamnobryum fernandesii Sergio (o)

         PRILOG III.
   KRITERIJI ZA ODABIR PODRUČJA POGODNIH ZA ODREĐIVANJE KAO PODRUČJA OD ZNAČAJA ZA ZAJEDNICU I ODREĐENIH KAO POSEBNA PODRUČJA OČUVANJA
   FAZA 1:   Procjena na nacionalnoj razini relativnog značaja područja za svaki prirodni stanišni tip iz Priloga I. i za svaku vrstu iz Priloga II. (uključujući prioritetne prirodne stanišne tipove i prioritetne vrste)

   A.   Kriteriji procjene područja za određen prirodni stanišni tip iz Priloga I.

               (a)

               Stupanj reprezentativnosti stanišnog tipa na području.

               (b)

               Površina područja pokrivena prirodnim stanišnim tipom u odnosu na ukupnu površinu pokrivenu tim prirodnim stanišnim tipom na nacionalnom teritoriju.

               (c)

               Stupanj očuvanosti strukture i funkcija dotičnog prirodnog stanišnog tipa te mogućnosti obnove.

               (d)

               Globalna procjena vrijednosti područja za očuvanje dotičnog prirodnog stanišnog tipa.

         B.   Kriteriji za procjenu područja za određenu vrstu iz Priloga II.

               (a)

               Veličina i gustoća populacije vrsta koje su prisutne na području u odnosu na populacije prisutne na nacionalnom teritoriju.

               (b)

               Stupanj očuvanosti stanišnih obilježja koja su značajna za dotične vrste i mogućnosti obnove.

               (c)

               Stupanj izoliranosti populacije koja je prisutna na području u odnosu na prirodnu rasprostranjenost vrsta.

               (d)

               Globalna procjena vrijednosti područja za očuvanje dotične vrste.

         C.   Na temelju tih kriterija, države članice klasificiraju područja koje predlažu u nacionalan popis područja pogodnih za određivanje kao područja od značaja za Zajednicu, sukladno njihovoj relativnoj vrijednosti za očuvanje svakog prirodnog stanišnog tipa iz Priloga I. ili svake vrste iz Priloga II.
   D.   Taj popis navodi područja koji sadrže prioritetne prirodne stanišne tipove i prioritetne vrste, a koje su države članice odabrale na temelju gore navedenih kriterija pod A i B.
   FAZA 2:   Procjena područja uključenih na nacionalne popise u smislu značaja za Zajednicu

   1.   Sva područja koje su odredile države članice u fazi 1, a koja sadrže prioritetne prirodne stanišne tipove i/ili vrsta smatraju se područjima od značaja za Zajednicu.
   2.   Procjena značaja ostalih područja na popisima država članica za Zajednicu, to jest njihov doprinos održavanju ili ponovnoj uspostavi povoljnog stanja očuvanosti prirodnog staništa iz Priloga I. ili vrste iz Priloga II. i/ili koherentnosti mreže Natura 2000 uzima u obzir sljedeće kriterije:

               (a)

               relativnu vrijednost područja na nacionalnoj razini;

               (b)

               geografski smještaj područja u odnosu na migratorne rute vrsta iz Priloga II. te da li on pripada neprekinutom ekosustavu smještenom s obje strane jedne ili više unutarnjih granica Zajednice;

               (c)

               ukupna površina područja;

               (d)

               broj prirodnih stanišnih tipova iz Priloga I. i vrsta iz Priloga II. prisutnih na području;

               (e)

               globalna ekološka vrijednost područja za dotične biogeografske regije i/ili za cijelo područje navedeno u članku 2, u pogledu karakterističnog ili jedinstvenog izgleda njegovih obilježja i načina na koji su povezani.

         PRILOG IV.
   ŽIVOTINJSKE I BILJNE VRSTE OD ZNAČAJA ZA ZAJEDNICU I KOJIMA JE POTREBNA STROGA ZAŠTITA
   Vrste navedene u ovom Prilogu označene su:

               —

               imenom vrste ili podvrste, ili

               —

               skupinom vrsta koje pripadaju višoj sistemskoj kategoriji ili određenom dijelu te kategorije.

         Kratica „spp.” nakon imena porodice ili roda određuje sve vrste koje pripadaju toj porodici ili rodu.
   (a)
         ŽIVOTINJE

      KRALJEŽNJACI

      SISAVCI

   INSECTIVORA

      Erinaceidae

   Erinaceus algirus

      Soricidae

   Crocidura canariensis

      Talpidae

   Galemys pyrenaicus
   MICROCHIROPTERA
   sve vrste
   RODENTIA

      Gliridae

   Sve vrste osim Glis glis i Eliomys quercinus

      Sciuridae

               Citellus citellus

               Sciurus anomalus

      Castoridae

   Castor fiber

      Cricetidae

   Cricetus cricetus

      Microtidae

               Microtus cabrerae

               Microtus oeconomus arenicola

      Zapodidae

   Sicista betulina

      Hystricidae

   Hystrix cristata
   CARNIVORA

      Canidae

   Canis lupus (osim španjolskih populacija sjeverno od Duera i grčkih populacija sjeverno od 39. paralele)

      Ursidae

   Ursus arctos

      Mustelidae

               Lutra lutra

               Mustela lutreola

      Felidae

               Felis silvestris

               Lynx lynx

               Lynx pardina

      Phocidae

   Monachus monachus
   ARTIODACTYLA

      Cervidae

   Cervus elaphus corsicanus

      Bovidae

               Capra aegagrus (prirodne populacije)

               Capra pyrenaica pyrenaica

               Ovis ammon musimon (prirodne populacije – Korzika i Sardinija)

               Rupicapra rupicapra balcanica

               Rupicapra ornata

         CETACEA
   sve vrste

      GMAZOVI

   TESTUDINATA

      Testudinidae

               Testudo hermanni

               Testudo graeca

               Testudo marginata

      Cheloniidae

               Caretta caretta

               Chelonia mydas

               Lepidochelys kempii

               Eretmochelys imbricata

      Dermochelyidae

   Dermochelys coriacea

      Emydidae

               Emys orbicularis

               Mauremys caspica

               Mauremys leprosa

         SAURIA

      Lacertidae

               Algyroides fitzingeri

               Algyroides marchi

               Algyroides moreoticus

               Algyroides nigropunctatus

               Lacerta agilis

               Lacerta bedriagae

               Lacerta danfordi

               Lacerta dugesi

               Lacerta graeca

               Lacerta horvathi

               Lacerta monticola

               Lacerta schreiberi

               Lacerta trilineata

               Lacerta viridis

               Gallotia atlantica

               Gallotia galloti

               Gallotia galloti insulanagae

               Gallotia simonyi

               Gallotia stehlini

               Ophisops elegans

               Podarcis erhardii

               Podarcis filfolensis

               Podarcis hispanica atrata

               Podarcis lilfordi

               Podarcis melisellensis

               Podarcis milensis

               Podarcis muralis

               Podarcis peloponnesiaca

               Podarcis pityusensis

               Podarcis sicula

               Podarcis taurica

               Podarcis tiliguerta

               Podarcis wagleriana

      Scincidae

               Ablepharus kitaibelli

               Chalcides bedriagai

               Chalcides occidentalis

               Chalcides ocellatus

               Chalcides sexlineatus

               Chalcides viridianus

               Ophiomorus punctatissimus

      Gekkonidae

               Cyrtopodion kotschyi

               Phyllodactylus europaeus

               Tarentola angustimentalis

               Tarentola boettgeri

               Tarentola delalandii

               Tarentola gomerensis

      Agamidae

   Stellio stellio

      Chamaeleontidae

   Chamaeleo chamaeleon

      Anguidae

   Ophisaurus apodus
   OPHIDIA

      Colubridae

               Coluber caspius

               Coluber hippocrepis

               Coluber jugularis

               Coluber laurenti

               Coluber najadum

               Coluber nummifer

               Coluber viridiflavus

               Coronella austriaca

               Eirenis modesta

               Elaphe longissima

               Elaphe quatuorlineata

               Elaphe situla

               Natrix natrix cetti

               Natrix natrix corsa

               Natrix tessellata

               Telescopus falax

      Viperidae

               Vipera ammodytes

               Vipera schweizeri

               Vipera seoanni (osim španjolskih populacija)

               Vipera ursinii

               Vipera xanthina

      Boidae

   Eryx jaculus

      VODOZEMCI

   CAUDATA

      Salamandridae

               Chioglossa lusitanica

               Euproctus asper

               Euproctus montanus

               Euproctus platycephalus

               Salamandra atra

               Salamandra aurorae

               Salamandra lanzai

               Salamandra luschani

               Salamandrina terdigitata

               Triturus carnifex

               Triturus cristatus

               Triturus italicus

               Triturus karelinii

               Triturus marmoratus

      Proteidae

   Proteus anguinus

      Plethodontidae

               Speleomantes ambrosii

               Speleomantes flavus

               Speleomantes genei

               Speleomantes imperialis

               Speleomantes italicus

               Speleomantes supramontes

         ANURA

      Discoglossidae

               Bombina bombina

               Bombina variegata

               Discoglossus galganoi

               Discoglossus jeanneae

               Discoglossus montalentii

               Discoglossus pictus

               Discoglossus sardus

               Alytes cisternasii

               Alytes muletensis

               Alytes obstetricans

      Ranidae

               Rana arvalis

               Rana dalmatina

               Rana graeca

               Rana iberica

               Rana italica

               Rana latastei

               Rana lessonae

      Pelobatidae

               Pelobates cultripes

               Pelobates fuscus

               Pelobates syriacus

      Bufonidae

               Bufo calamita

               Bufo viridis

      Hylidae

               Hyla arborea

               Hyla meridionalis

               Hyla sarda

      RIBE

   ACIPENSERIFORMES

      Acipenseridae

               Acipenser naccarii

               Acipenser sturio

         ATHERINIFORMES

      Cyprinodontidae

   Valencia hispanica
   CYPRINIFORMES

      Cyprinidae

   Anaecypris hispanica
   PERCIFORMES

      Percidae

   Zingel asper
   SALMONIFORMES

      Coregonidae

   Coregonus oxyrhynchus (anadromne populacije u određenim dijelovima Sjevernog mora)

      BESKRALJEŽNJACI

      ČLANKONOŠCI

   INSECTA

      Coleoptera

               Buprestis splendens

               Carabus olympiae

               Cerambyx cerdo

               Cucujus cinnaberinus

               Dytiscus latissimus

               Graphoderus bilineatus

               Osmoderma eremita

               Rosalia alpina

      Lepidoptera

               Apatura metis

               Coenonympha hero

               Coenonympha oedippus

               Erebia calcaria

               Erebia christi

               Erebia sudetica

               Eriogaster catax

               Fabriciana elisa

               Hypodryas maturna

               Hyles hippophaes

               Lopinga achine

               Lycaena dispar

               Maculinea arion

               Maculinea nausithous

               Maculinea teleius

               Melanagria arge

               Papilio alexanor

               Papilio hospiton

               Parnassius apollo

               Parnassius mnemosyne

               Plebicula golgus

               Proserpinus proserpina

               Zerynthia polyxena

      Mantodea

   Apteromantis aptera

      Odonata

               Aeshna viridis

               Cordulegaster trinacriae

               Gomphus graslinii

               Leucorrhina albifrons

               Leucorrhina caudalis

               Leucorrhina pectoralis

               Lindenia tetraphylla

               Macromia splendens

               Ophiogomphus cecilia

               Oxygastra curtisii

               Stylurus flavipes

               Sympecma braueri

      Orthoptera

               Baetica ustulata

               Saga pedo

         ARACHNIDA

      Araneae

   Macrothele calpeiana

      MEKUŠCI

   GASTROPODA

      Prosobranchia

   Patella feruginea

      Stylommatophora

               Caseolus calculus

               Caseolus commixta

               Caseolus sphaerula

               Discula leacockiana

               Discula tabellata

               Discula testudinalis

               Discula turricula

               Discus defloratus

               Discus guerinianus

               Elona quimperiana

               Geomalacus maculosus

               Geomitra moniziana

               Helix subplicata

               Leiostyla abbreviata

               Leiostyla cassida

               Leiostyla corneocostata

               Leiostyla gibba

               Leiostyla lamellosa

         BIVALVIA

      Anisomyaria

               Lithophaga lithophaga

               Pinna nobilis

      Unionoida

               Margaritifera auricularia

               Unio crassus

         ECHINODERMATA

      Echinoidea

   Centrostephanus longispinus
   (b)
         BILJKE

   Prilog IV., točka (b) sadrži sve biljne vrste navedene u Prilogu II., točki (b) (1) uz dolje navedene

      PTERIDOPHYTA

   ASPLENIACEAE
   Asplenium hemionitis L.

      ANGIOSPERMAE

   AGAVACEAE
   Dracaena draco (L.) L.
   AMARYLLIDACEAE

               Narcissus longispathus Pugsley

               Narcissus triandrus L.

         BERBERIDACEAE
   Berberis maderensis Lowe
   CAMPANULACEAE

               Campanula morettiana Reichenb.

               Physoplexis comosa (L.) Schur.

         CARYOPHYLLACEAE
   Moehringia fontqueri Pau
   COMPOSITAE

               Argyranthemum pinnatifidum (L.f.) Lowe

                           subsp. succulentum (Lowe) C. J. Humphries

               Helichrysum sibthorpii Rouy

               Picris willkommii (Schultz Bip.) Nyman

               Santolina elegans Boiss. ex DC.

               Senecio caespitosus Brot.

               Senecio lagascanus DC.

                           subsp. lusitanicus (P. Cout.) Pinto da Silva

               Wagenitzia lancifolia (Sieber ex Sprengel) Dostal

         CRUCIFERAE
   Murbeckiella sousae Rothm.
   EUPHORBIACEAE
   Euphorbia nevadensis Boiss. & Reuter
   GESNERIACEAE

               Jankaea heldreichii (Boiss.) Boiss.

               Ramonda serbica Pancic

         IRIDACEAE

               Crocus etruscus Parl.

               Iris boissieri Henriq.

               Iris marisca Ricci & Colasante

         LABIATAE

               Rosmarinus tomentosus Huber-Morath & Maire

               Teucrium charidemi Sandwith

               Thymus capitellatus Hoffmanns. & Link

               Thymus villosus L.

                           subsp. villosus L.

         LILIACEAE

               Androcymbium europeum (Lange) K. Richter

               Bellevalia hackelli Freyn

               Colchicum corsicum Baker

               Colchicum cousturieri Greuter

               Fritillaria conica Rix

               Fritillaria drenovskii Dogen & Stoy.

               Fritillaria gussichiae (Degen & Doerfler) Rix

               Fritillaria obliqua Ker-Gawl.

               Fritillaria rhodocanakis Orph. ex Baker

               Ornithogalum reverchonii Degen & Herv.-Bass.

               Scilla beirana Samp.

               Scilla odorata Link

         ORCHIDACEAE

               Ophrys argolica Fleischm.

               Orchis scopulorum Simsmerh.

               Spiranthes aestivalis (Poiret) L. C. M. Richard

         PRIMULACEAE

               Androsace cylindrica DC.

               Primula glaucescens Moretti

               Primula spectabilis Tratt.

         RANUNCULACEAE
   Aquilegia alpina L.
   SAPOTACEAE
   Sideroxylon marmulano Banks ex Lowe
   SAXIFRAGACEAE

               Saxifraga cintrana Kuzinsky ex Willk.

               Saxifraga portosanctana Boiss.

               Saxifraga presolanensis Engl.

               Saxifraga valdensis DC.

               Saxifraga vayredana Luizet

         SCROPHULARIACEAE

               Antirrhinum lopesianum Rothm.

               Lindernia procumbens (Krocker) Philcox

         SOLANACEAE
   Mandragora officinarum L.
   THYMELAEACEAE
   Thymelaea broterana P. Cout.
   UMBELLIFERAE
   Bunium brevifolium Lowe
   VIOLACEAE

               Viola athois W. Becker

               Viola cazorlensis Gandoger

               Viola delphinantha Boiss.

      (1)  Osim Briophyta iz Priloga II, točke (b).
   PRILOG V.
   ŽIVOTINJSKE I BILJNE VRSTE OD INTERESA ZAJEDNICE ČIJE UZIMANJE U DIVLJINI I ISKORIŠTAVANJE MOŽE BITI PODLOŽNO MJERAMA UPRAVLJANJA
   Vrste navedene u ovom Prilogu označavaju se:

               —

               imenom vrste ili podvrste, ili

               —

               skupinom vrsta koje pripadaju višoj sistemskoj kategoriji ili određenom dijelu te kategorije.

         Kratica „spp.” nakon imena porodice ili roda određuje sve vrste koje pripadaju toj porodici ili rodu.
   (a)
         ŽIVOTINJE

      KRALJEŽNJACI

      SISAVCI

   CARNIVORA

      Canidae

               Canis aureus

               Canis lupus (španjolske populacije sjeverno od Duera i Grčke populacije sjeverno od 39. paralele)

      Mustelidae

               Martes martes

               Mustela putorius

      Phocidae

   sve vrste koje nisu navedene u Prilogu IV.

      Viverridae

               Genetta genetta

               Herpestes ichneumon

         DUPLICIDENTATA

      Leporidae

   Lepus timidus
   ARTIODACTYLA

      Bovidae

               Capra ibex

               Capra pyrenaica (osim Capra pyrenaica pyrenaica)

               Rupicapra rupicapra (osim Rupicapra rupicapra balcanica i Rupicapra ornata)

      VODOZEMCI

   ANURA

      Ranidae

               Rana esculenta

               Rana perezi

               Rana ridibunda

               Rana temporaria

      RIBE

   PETROMYZONIFORMES

      Petromyzonidae

               Lampetra fluviatilis

               Lethenteron zanandrai

         ACIPENSERIFORMES

      Acipenseridae

   sve vrste koje nisu navedene u Prilogu IV.
   SALMONIFORMES

      Salmonidae

               Thymallus thymallus

               Coregonus spp. (osim Coregonus oxyrhynchus – anadromne populacije u određenim dijelovima Sjevernog mora)

               Hucho hucho

               Salmo salar (samo u slatkim vodama)

      Cyprinidae

   Barbus spp.
   PERCIFORMES

      Percidae

               Gymnocephalus schraetzer

               Zingel zingel

         CLUPEIFORMES

      Clupeidae

   Alosa spp.
   SILURIFORMES

      Siluridae

   Silurus aristotelis

      BESKRALJEŽNJACI

      COELENTERATA

   CNIDARIA

      Corallium rubrum

      MEKUŠCI

   GASTROPODA - STYLOMMATOPHORA

      Helicidae

   Helix pomatia
   BIVALVIA - UNIONOIDA

      Margaritiferidae

   Margaritifera margaritifera

      Unionidae

               Microcondylaea compressa

               Unio elongatulus

      ANNELIDA

   HIRUDINOIDEA - ARHYNCHOBDELLAE

      Hirudinidae

   Hirudo medicinalis

      ČLANKONOŠCI

   CRUSTACEA - DECAPODA

      Astacidae

               Astacus astacus

               Austropotamobius pallipes

               Austropotamobius torrentium

      Scyllaridae

   Scyllarides latus
   INSECTA - LEPIDOPTERA

      Saturniidae

   Graellsia isabellae
   (b)
         BILJKE

      ALGE

   RHODOPHYTA
   CORALLINACEAE

               Lithothamnium coralloides Crouan frat.

               Phymatholithon calcareum (Poll.) Adey & McKibbin

      LIŠAJEVI

   CLADONIACEAE
   Cladonia L. subgenus Cladina (Nyl.) Vain.

      MAHOVINE

   MUSCI
   LEUCOBRYACEAE
   Leucobryum glaucum (Hedw.) Ĺngstr.
   SPHAGNACEAE
   Sphagnum L. spp. (osim Sphagnum pylasii Brid.)

      PTERIDOPHYTA

   Lycopodium spp.

      ANGIOSPERMAE

   AMARYLLIDACEAE

               Galanthus nivalis L.

               Narcissus bulbocodium L.

               Narcissus juncifolius Lagasca

         COMPOSITAE

               Arnica montana L.

               Artemisia eriantha Ten

               Artemisia genipi Weber

               Doronicum plantagineum L.

                           subsp. tournefortii (Rouy) P. Cout.

         CRUCIFERAE

               Alyssum pintadasilvae Dudley.

               Malcolmia lacera (L.) DC.

                           subsp. graccilima (Samp.) Franco

               Murbeckiella pinnatifida (Lam.) Rothm.

                           subsp. herminii (Rivas-Martinez) Greuter & Burdet

         GENTIANACEAE
   Gentiana lutea L.
   IRIDACEAE
   Iris lusitanica Ker-Gawler
   LABIATAE
   Teucrium salviastrum Schreber

               subsp. salviastrum Schreber

         LEGUMINOSAE

               Anthyllis lusitanica Cullen & Pinto da Silva

               Dorycnium pentaphyllum Scop.

                           subsp. transmontana Franco

               Ulex densus Welw. ex Webb.

         LILIACEAE

               Lilium rubrum Lmk

               Ruscus aculeatus L.

         PLUMBAGINACEAE
   Armeria sampaio (Bernis) Nieto Feliner
   ROSACEAE
   Rubus genevieri Boreau

               subsp. herminii (Samp.) P. Cout.

         SCROPHULARIACEAE

               Anarrhinum longipedicelatum R. Fernandes

               Euphrasia mendonçae Samp.

               Scrophularia grandiflora DC.

                           subsp. grandiflora DC.

               Scrophularia berminii Hoffmanns & Link

               Scrophularia sublyrata Brot.

         COMPOSITAE
   Leuzea rhaponticoides Graells
   PRILOG VI.
   ZABRANJENI NAČINI I SREDSTVA HVATANJA I UBIJANJA TE NAČINA PRIJEVOZA
   (a)   Neselektivna sredstva

   SISAVCI

               —

               slijepe ili osakaćene životinje koje se koriste kao živi mamci

               —

               magnetofoni

               —

               električne i elektroničke ubojite ili omamljujuće naprave

               —

               umjetni izvori svjetlosti

               —

               ogledala i ostale zasljepljujuće naprave

               —

               naprave za osvjetljavanje meta

               —

               optički nišani za noćni lov s mogućnošću elektronskog povećavanja ili pretvaranja slike

               —

               eksplozivi

               —

               mreže koje su načelno ili prema uvjetima uporabe neselektivne

               —

               zamke koje su načelno ili prema uvjetima uporabe neselektivne

               —

               samostrijeli

               —

               otrovi i otrovani ili omamljujući mamci

               —

               istjerivanje životinja iz skloništa plinom ili dimom

               —

               poluautomatsko i automatsko oružje sa spremnikom koji može sadržavati više od dva naboja

         RIBE

               —

               otrov

               —

               eksplozivi

         (b)   Načini prijevoza

               —

               zrakoplovom

               —

               motornim pokretnim vozilima