title: Direktiva Komisije 2006/119/EZ od 27. studenoga 2006. o izmjeni Direktive 2001/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima grijanja u motornim vozilima i njihovim prikolicama za potrebe prilagodbe tehničkom napretku  Tekst značajan za EGP

text:
                  13/Sv. 14

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  111

            32006L0119

                  L 330/12

                  SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

            DIREKTIVA KOMISIJE 2006/119/EZ
      od 27. studenoga 2006.
      o izmjeni Direktive 2001/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima grijanja u motornim vozilima i njihovim prikolicama za potrebe prilagodbe tehničkom napretku
      (Tekst značajan za EGP)
      KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
      uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
      uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 70/156/EEZ od 6. veljače 1970. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na homologaciju tipa motornih vozila i njihovih prikolica (1), a posebno njezin članak 13. stavak 2.,
      budući da:

                  (1)

                  Direktiva 2001/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2) jedna je od posebnih direktiva u sklopu postupka EZ homologacije tipa koji je donijela Direktiva 70/156/EEZ. Direktivom 2001/56/EZ određuju se zahtjevi za homologaciju tipa vozila s ugrađenim grijačima koji rade na principu izgaranja ili u kojima su ti grijači sastavni dijelovi.

                  (2)

                  Pravilnik br. 122 Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu koji se odnosi na homologaciju vozila M, N i O kategorija i njihovih sustava grijanja stupio je na snagu 18. siječnja 2006. Budući da se taj Pravilnik primjenjuje na Zajednicu potrebno je uskladiti zahtjeve određene u Direktivi 2001/56/EZ i one određene u Pravilniku br. 122 Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu. Stoga posebni zahtjevi određeni u Prilogu 9. Pravilniku br. 122 Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu, koji se odnose na sustave grijanja u vozilima koja prevoze opasne tvari, uvest će se i u Direktivu 2001/56/EZ.

                  (3)

                  Direktivu 2001/56/EZ treba stoga na odgovarajući način izmijeniti.

                  (4)

                  Mjere predviđene u ovoj Direktivi u skladu su s mišljenjem Odbora za prilagođavanje tehničkom napretku osnovanom prema članku 13. Direktive 70/156/EEZ,

            DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
      Članak 1.
      Izmjena Direktive 2001/56/EZ
      Direktiva 2001/56/EZ izmjenjuje se u skladu s tekstom navedenim u Prilogu ovoj Direktivi.
      Članak 2.
      Prijelazne odredbe
      1.   S učinkom od 1. listopada 2007., u vezi s tipovima vozila opremljenim sustavima grijanja na ukapljeni naftni plin (UNP) koji su u skladu sa zahtjevima utvrđenim u Direktivi 2001/56/EZ kako je izmijenjena ovom Direktivom, države članice ne smiju u pogledu sustava grijanja poduzimati sljedeće mjere:

                  (a)

                  odbiti EZ homologaciju tipa ni nacionalnu homologaciju tipa;

                  (b)

                  zabraniti prodaju ili stavljanje u uporabu vozila tog tipa.

            2.   S učinkom od 1. listopada 2007., u vezi s vrstom grijača koji za izgaranje upotrebljava UNP kao sastavni dio, koji zadovoljava zahtjeve utvrđene u Direktivi 2001/56/EZ kako je izmijenjena ovom Direktivom, države članice ne smiju poduzimati sljedeće mjere:

                  (a)

                  odbiti EZ homologaciju tipa ni nacionalnu homologaciju tipa;

                  (b)

                  zabraniti registraciju ni stavljanje u uporabu sastavnog dijela tog tipa.

            3.   S učinkom od 1. travnja 2008. u vezi s tipovima vozila opremljenima sustavima grijanja na UNP ili tipovima koji imaju grijač koji za izgaranje upotrebljava UNP kako sastavni dio, a koji ne zadovoljavaju zahtjeve određene u Direktivi 2001/56/EZ kako je izmijenjena ovom Direktivom, države članice odbijaju dodjelu EZ homologacije tipa i mogu odbiti dodjelu nacionalne homologacije tipa.
      Članak 3.
      Prijenos
      1.   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 30. rujna 2007. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba i korelacijsku tablicu između tih odredaba i ove Direktive.
      Kad države članice donose ove odredbe, te odredbe prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
      2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
      Članak 4.
      Stupanje na snagu
      Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

      Članak 5.
      Adresati
      Ova je Direktiva upućena državama članicama.

         Sastavljeno u Bruxellesu 27. studenoga 2006.

               Za Komisiju

            Günter VERHEUGEN

               Potpredsjednik

         (1)  SL L 42, 23.2.1970., str. 1. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom 2006/40/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 161, 14.6.2006., str. 12.).

         (2)  SL L 292, 9.11.2001., str. 21. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 2004/78/EZ (SL L 231, 30.6.2004., str. 69.).

         PRILOG
         Direktiva 2001/56/EZ mijenja se kako slijedi:

                     1.

                     Sljedeći redak dodaje se na kraju „popisa Priloga”:

                                 „Prilog IX.

                              Dodatne odredbe primjenjive na određena vozila kako je određeno u Direktivi 94/55/EZ”;

                     2.

                     Prilog VIII. mijenja se kako slijedi:

                                 (a)

                                 Naslov odjeljka 1. zamjenjuje se sljedećim:

                                 (b)

                                 Točka 1.1.6.2. zamjenjuje se sljedećim:

                                             „1.1.6.2.

                                             ne može doći do nekontroliranog otpuštanja zbog slučajnog prekida spoja. Trebaju se osigurati sredstva za zaustavljanje protoka UNP-a ugradnjom naprave izravno nakon, ili unutar, regulatora montiranog na cilindar ili odjeljak ili, ako je regulator ugrađen dalje od cilindra ili odjeljka, ugrađuje se naprava izravno ispred cijevi koja izlazi iz cilindra ili odjeljka, a dodatna naprava ugrađuje se na regulator ili iza regulatora.”;

                                 (c)

                                 Naslov odjeljka 2. zamjenjuje se sljedećim:

                     3.

                     Dodaje se sljedeći Prilog IX.:

                        „PRILOG IX.

                           DODATNE ODREDBE PRIMJENJIVE NA ODREĐENA VOZILA KAKO JE ODREĐENO U DIREKTIVI 94/55/EZ
                            (*)

                        1.   PODRUČJE PRIMJENE
                        Ovaj se Prilog odnosi na vozila na koja se odnose posebni zahtjevi za grijače koji rade na principu izgaranja i njihovu ugradbu određeni u Direktivi 94/55/EZ.
                        2.   DEFINICIJE
                        U smislu ovog Priloga primjenjuju se definicije oznaka vozila EX/II, EX/III, AT, FL i OX određene u poglavlju 9.1. Priloga B Direktivi 94/55/EZ.
                        3.   TEHNIČKE ODREDBE
                        3.1.   Općenito (EX/II, EX/III, AT, FL i OX vozila)

                        3.1.1.   Grijači na izgaranje i njihovi odvodi ispušnih plinova bit će konstruirani, postavljeni, zaštićeni ili pokriveni tako da se spriječi bilo kakav neprihvatljiv rizik zagrijavanja ili zapaljivanja tereta. Ovaj se zahtjev može smatrati zadovoljenim ako su spremnik s gorivom i sustav odvoda tog uređaja usklađeni s odredbama određenim u točkama 3.1.1.1. i 3.1.1.2. Usklađenost s tim odredbama bit će provjerena na dovršenom vozilu.
                        3.1.1.1.   Spremnici goriva za napajanje uređaja moraju zadovoljavati sljedeće zahtjeve:

                                    (a)

                                    u slučaju bilo kakvog propuštanja, gorivo mora otjecati na tlo ne dolazeći u dodir s vrućim dijelovima vozila ili tereta;

                                    (b)

                                    spremnici goriva koji sadrže benzin moraju biti opremljeni učinkovitim uređajem za gašenje postavljenim na otvoru za punjenje ili uređajem koji omogućuje nepropusno brtvljenje otvora.

                              3.1.1.2.   Ispušni sustav kao i ispušne cijevi moraju biti usmjerene ili zaštićene tako da se izbjegne svaka opasnost grijanja ili zapaljenja tereta. Dijelovi ispušnog sustava koji prolaze izravno ispod spremnika (dizelskog) goriva moraju biti udaljeni od njega najmanje 100 mm ili biti zaštićeni toplinskom oblogom.
                        3.1.2.   Grijač koji radi na principu izgaranja mora se uključivati ručno. Zabranjeni su uređaji s programiranjem.
                        3.2.   EX/II i EX/III vozila

                        Grijači sa sagorijevanjem na plinovita goriva nisu dopušteni.
                        3.3.   FL vozila

                        3.3.1.   Grijači koji rade na principu izgaranja moraju se moći isključivati najmanje sljedećim postupcima:

                                    (a)

                                    namjernim ručnim isključivanjem iz vozačeve kabine;

                                    (b)

                                    zaustavljanjem rada motora vozila; u tom slučaju vozač može ponovno uključiti uređaj ručno;

                                    (c)

                                    uključivanjem dobavne pumpe motornog vozila za opasni teret koji prevozi.

                              3.3.2.   Grijači koji rade na principu izgaranja mogu nastaviti raditi nakon što su bili isključeni. Ako su bili isključeni postupcima iz točaka (b) i (c) stavka 3.3.1., dovod zraka za izgaranje mora se prekinuti prikladnim načinima u razdoblju od najviše 40 sekunda. Moraju se upotrebljavati samo grijači za koje je predočen dokaz da izmjenjivač topline izdržava bez oštećenja to razdoblje od 40 sekunda, za vrijeme njihovog uobičajenog životnog vijeka.

            (*)  SL L 319, 21.12.1994., str. 7.”


title: 89/459/EEZ: Direktiva Vijeća od 18. srpnja 1989. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na dubinu gaznog sloja guma određenih kategorija cestovnih vozila i njihovih prikolica

text:
               13/Sv. 024

               HR

               Službeni list Europske unije

               18

         31989L0459

               L 226/4

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               18.07.1989.

      DIREKTIVA VIJEĆA

   od 18. srpnja 1989.
   o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na dubinu gaznog sloja guma određenih kategorija cestovnih vozila i njihovih prikolica
   (89/459/EEZ)
   VIJEĆE EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice, a posebno njegov članak 75.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije (1),
   uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (2),
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i socijalnog odbora (3).
   budući da su Vijeće i predstavnici vlada država članica, koji su se u okviru Vijeća sastali 19. prosinca 1984., donijeli rezoluciju o sigurnosti cestovnog prometa (4) pozivajući Komisiju da s tim u vezi Vijeću podnese prijedloge u tom kontekstu;
   budući da su pravila o najmanjoj dubini gaznog sloja guma, unatoč tome što je riječ o pojedinačnom i specifičnom problemu, među ciljevima i aktivnostima predviđenim za 1986. koja je u Zajednici bila proglašena Godinom sigurnosti cestovnog prometa;
   budući da je Europski parlament 18. veljače 1986. donio rezoluciju o programu rada Komisije u Godini sigurnosti cestovnog prometa 1986. (5) koji je kao jednu od odredaba koje Komisija treba donijeti što je prije moguće uključio dubinu gaznog sloja guma;
   budući da odredbe ove vrste trebaju osigurati veći stupanj sigurnosti;
   budući da se nacionalni zahtjevi kojima se uređuje pitanje dubine gaznog sloja guma razlikuju od jedne države članice do druge, te budući da takve razlike vozačima cestovnih vozila koji svoje automobile koriste na područjima različitih država članica uzrokuju probleme vezane uz pridržavanje cestovnih propisa;
   budući da će usklađivanje ovih zahtjeva olakšati slobodno kretanje vozila i pojedinačno prometovanje među državama članicama te pomoći uklanjanju zapreka trgovini i uklanjanju narušavanja tržišnog natjecanja,
   DONIJELO JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Države članice poduzimaju sve potrebne mjere kako bi osigurale da gume vozila kategorija M1, N1, 01 i 02, kako su utvrđene u Prilogu I. Direktivi Vijeća br. 70/156/EEZ od 6. veljače 1970. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na homologaciju tipa motornih vozila i njihovih prikolica (6), kako je zadnje izmijenjena Direktivom 87/403/EEZ (7), tijekom njihovog vijeka trajnosti u cestovnom prometu u glavnim brazdama gaznog sloja površine imaju dubinu gaznog sloja od najmanje 1,6 mm.
   Pojam „glavne brazde” znači široke brazde u središnjem dijelu gaznog sloja površine gume, koje pokrivaju oko tri četvrtine njezine širine.
   Članak 2.
   Nakon savjetovanja s Komisijom države članice mogu iz područja primjene ove Direktive isključiti vozila označena kao vozila od povijesnog značaja izvorno opremljena bilo pneumatskim, bilo drukčijim gumama, koje su kao nove imale dubinu gaznog sloja manju od 1,6 mm, pod uvjetom da su opremljena takvim gumama i da ih se koristi u posebnim prilikama, a nikada ili gotovo nikada, na javnim cestovnim prometnicama, ili za takva vozila trebaju sastaviti posebne odredbe.
   Članak 3.
   Nakon savjetovanja s Komisijom države članice donose i objavljuju prije 1. lipnja 1991. zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom prije 1. siječnja 1992. Države članice obavješćuju Komisiju o tekstu odredaba koje donesu radi provođenja ove Direktive.
   Članak 4.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 18. srpnja 1989.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         R. DUMAS

      (1)  SL C 279, 17.10.1987., str. 5.

      (2)  SL C 47, 27.2.1989., str. 185.

      (3)  SL C 80, 28.3.1988., str. 22.

      (4)  SL C 341, 21.12.1984., str. 1.

      (5)  SL C 68, 24.3.1986., str. 35.

      (6)  SL L 42, 23.2.1970., str. 1.

      (7)  SL L 220, 8.8.1987., str. 44.


title: Direktiva 2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 19. svibnja 2010. o označivanju potrošnje energije i ostalih resursa proizvoda povezanih s energijom uz pomoć oznaka i standardiziranih informacija o proizvodu (preinaka)  Tekst značajan za EGP

text:
               13/Sv. 050

               HR

               Službeni list Europske unije

               101

         32010L0030

               L 153/1

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               19.05.2010.

      DIREKTIVA 2010/30/EU EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

   od 19. svibnja 2010.
   o označivanju potrošnje energije i ostalih resursa proizvoda povezanih s energijom uz pomoć oznaka i standardiziranih informacija o proizvodu
   (preinaka)
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 194. stavak 2.,
   uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
   uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
   nakon savjetovanja s Odborom regija,
   djelujući u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),
   budući da:

               (1)

               Direktiva Vijeća 92/75/EEZ od 22. rujna 1992. o označivanju potrošnje energije i ostalih resursa kućanskih uređaja uz pomoć oznaka i standardnih informacija o proizvodu (3) u znatnoj je mjeri izmijenjena (4). Budući da su potrebne dodatne izmjene, spomenutu Direktivu treba preinačiti u interesu jasnoće.

               (2)

               Područje primjene Direktive 92/75/EEZ ograničeno je na kućanske uređaje. Komunikacijom Komisije od 16. srpnja 2008. o akcijskom planu za održivu potrošnju i proizvodnju i održivu industrijsku politiku utvrđeno je da se proširenjem područja primjene Direktive 92/75/EEZ na proizvode povezane s energijom, koji tijekom uporabe imaju značajan izravni ili neizravni utjecaj na potrošnju energije mogu povećati potencijalne sinergije između postojećih zakonodavnih mjera, a posebno Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavi okvira za utvrđivanje zahtjeva za ekološki dizajn proizvoda koji koriste energiju (5). Ovom se Direktivom ne bi trebalo dovoditi u pitanje primjena Direktive 2009/125/EZ. Zajedno s navedenom Direktivom i drugim instrumentima Unije, ova Direktiva čini dio šireg pravnog okvira i u kontekstu globalnog pristupa donosi dodatne uštede energije i dobrobiti za okoliš.

               (3)

               Predsjedništvo Europskog Vijeća u svojim zaključcima od 8. i 9. ožujka 2007. naglasilo je potrebu povećavanja energetske učinkovitosti u Uniji s ciljem ostvarenja 20 %-tne uštede u potrošnji Unije do 2020., postavilo je ciljeve razvoja obnovljivih energija na razini EU-a i smanjenje emisija stakleničkih plinova te je pozvalo na cjelovitu i brzu provedbu ključnih područja koje je Komisija odredila u svojem priopćenju od 19. listopada 2006. pod naslovom „Akcijski plan za energetsku učinkovitost: ostvarivanje potencijala“. Tim se akcijskim planom ističu ogromne mogućnosti uštede energije u sektoru proizvoda.

               (4)

               Unapređivanje učinkovitosti proizvoda povezanih s energijom kroz informirani izbor koji se omogućuje potrošačima korisno je za gospodarstvo EU-a u cjelini.

               (5)

               Pružanjem točnih, relevantnih i usporedivih informacija o specifičnoj potrošnji energije proizvoda povezanih s energijom, krajnje korisnike treba usmjeriti da biraju one proizvode koji tijekom uporabe troše manje ili posredno rezultiraju manjom potrošnjom energije i drugih resursa i time potaknuti proizvođače na poduzimanje mjera za smanjivanje potrošnje energije i drugih resursa proizvoda koje proizvode. Time isto tako neizravno treba potaknuti učinkovitu uporabu tih proizvoda koja bi pridonijela ostvarivanju cilja energetske učinkovitosti EU-a od 20 %. Bez tih informacija, samim djelovanjem tržišnih sila, neće doći do promicanja racionalne uporabe energije i ostalih bitnih resursa kod takvih proizvoda.

               (6)

               Treba podsjetiti da postojeće zakonodavstvo Unije i nacionalna zakonodavstva potrošačima daju određena prava u pogledu kupljenih proizvoda, uključujući naknadu za proizvod ili zamjenu proizvoda.

               (7)

               Komisija treba predvidjeti popis prioritetnih proizvoda povezanih s energijom koje treba urediti delegiranim aktom donesenim prema ovoj Direktivi. Taj bi se popis moglo uvrstiti u plan rada predviđen u Direktivi 2009/125/EZ.

               (8)

               Obaviještenost ima ključnu ulogu u djelovanju tržišnih sila pa je stoga nužno uvesti jednoobraznu oznaku za sve proizvode istog tipa, kojom se potencijalnim kupcima daju dodatne standardizirane informacije o troškovima koji se uz te proizvode vežu u smislu energije i potrošnje ostalih bitnih resursa i poduzeti mjere kojima bi se osiguralo da te informacije dobiju i oni potencijalni krajnji korisnici koji izloženi proizvod ne vide pa nisu u mogućnosti vidjeti oznaku. Kako bi bila učinkovita i uspješna, oznaka treba biti lako prepoznatljiva krajnjim korisnicima, jednostavna i sažeta. U tu svrhu postojeće oznake treba zadržati kao osnovu za obavješćivanje krajnjih kupaca o energetskoj učinkovitosti proizvoda. Potrošnju energije proizvoda i druge podatke o proizvodima treba mjeriti u skladu s usklađenim normama i metodama.

               (9)

               Kao što se napominje u procjeni utjecaja koju Komisija prilaže svojem prijedlogu za ovu Direktivu, sustav energetskih oznaka usvojen je kao model u raznim državama širom svijeta.

               (10)

               Države članice trebaju redovno nadzirati usklađenost s ovom Direktivom, posebno u pogledu odgovornosti dobavljača i distributera i relevantne podatke uvrstiti u izvješće koje su u skladu s ovom Direktivom obvezne dostavljati Komisiji svake četiri godine.

               (11)

               Uredba (EZ) br. 765/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. srpnja 2008. o utvrđivanju zahtjeva za akreditiranje i nadzor nad tržištem s obzirom na stavljanje proizvoda na tržište (6) sadrži opće odredbe o nadzoru nad tržištem s obzirom na stavljanje proizvoda na tržište. Da bi se ostvarili njezini ciljevi, ovom se Direktivom predviđaju detaljnije odredbe u tom pogledu. Te su odredbe usklađene s Uredbom (EZ) br. 765/2008.

               (12)

               Sustav koji bi bio u potpunosti dobrovoljan doveo bi do toga da samo neki proizvodi budu označeni ili da se uz samo neke od njih isporučuju standardizirane informacije o proizvodu, uz rizik da time neki krajnji korisnici budu zbunjeni ili čak pogrešno informirani. Postojećim sustavom stoga treba osigurati da za sve dotične proizvode potrošnja energije i drugih bitnih resursa bude navedena na oznaci i u standardiziranim informacijskim listovima za proizvod.

               (13)

               Proizvodi povezani s energijom imaju tijekom uporabe veliki izravni ili neizravni utjecaj na potrošnju najrazličitijih oblika energije od kojih su najznačajniji električna energija i plin. Ovom Direktivom stoga treba obuhvatiti proizvode povezane s energijom koji imaju izravni ili neizravni utjecaj na potrošnju bilo kojeg oblika energije.

               (14)

               Proizvode povezane s energijom koji tijekom uporabe imaju značajni izravni ili neizravni utjecaj na potrošnju energije ili, ako je to relevantno, bitnih resursa i koji nude dovoljne mogućnosti ostvarivanja veće učinkovitosti treba obuhvatiti delegiranim aktom ako pružanje informacija pomoću oznaka može potaknuti krajnje korisnike na kupnju učinkovitijih proizvoda.

               (15)

               Kako bi se ispunili ciljevi Unije u pogledu promjene klime i energetske sigurnosti, a s obzirom da se očekuje da će ukupna energija koju proizvodi troše nastaviti dugoročno rasti, u delegiranim aktima u skladu s ovom Direktivom moglo bi se prema potrebi predvidjeti da na oznaci bude istaknuta i povećana ukupna potrošnja energije dotičnog proizvoda.

               (16)

               Više država članica ima uvedenu politiku javne nabave koja propisuje da su tijela koja zaključuju ugovore s dobavljačima obvezna nabavljati energetski učinkovite proizvode. U više država članica uvedeni su i poticaji za energetski učinkovite proizvode. Kriteriji koje proizvodi moraju zadovoljiti da bi ušli u postupak javne nabave ili poticaja mogu se znatno razlikovati od jedne države članice do druge. Upućivanje na klase radnih značajki kao na razine za određene proizvode, kako se utvrđuje u delegiranim aktima donesenim u skladu s ovom Direktivom, moglo bi smanjiti rascjepkanost javne nabave i poticajnih mjera i favorizirati korištenje učinkovitih proizvoda.

               (17)

               Poticaji koje države članice mogu predvidjeti za promicanje učinkovitih proizvoda mogu predstavljati oblik državne potpore. Ovom se Direktivom ne dovodi u pitanje ishod bilo kojeg budućeg postupka za dobivanje državne potpore koji se u pogledu tih poticaja može poduzeti u skladu s člancima 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i ona ne bi trebala obuhvaćati oporezivanje i fiskalna pitanja. Države članice slobodno odlučuju o naravi tih poticaja.

               (18)

               Promicanje energetski učinkovitih proizvoda stavljanjem oznaka na proizvode, putem javne nabave i poticaja ne bi smjelo biti na štetu globalnog učinka tih proizvoda na okoliš i njihovog funkcioniranja.

               (19)

               Komisiju treba ovlastiti za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) u pogledu označivanja potrošnje energije i ostalih bitnih resursa koje proizvodi povezani s energijom troše tijekom uporabe, na oznakama i u standardiziranim informacijama o proizvodu. Posebno je važno da u pripremnim radnjama Komisija provede odgovarajuće konzultacije, uključujući i one na stručnoj razini.

               (20)

               Za EU i za svaku državu članicu odvojeno, Komisija treba redovito dostavljati Europskom parlamentu i Vijeću sažetak izvješća koje države članice podnose u skladu s ovom Direktivom o provedbenim aktivnostima i razini usklađenosti.

               (21)

               Komisiju treba zadužiti za prilagođavanje razreda koji se navode na oznaci kako bi se industriji omogućilo predviđanje proizvodnje, a kupcima da ih razumiju.

               (22)

               U mjeri koja varira ovisno o dotičnom proizvodu, tehnološki razvoj i potencijal za značajne dodatne uštede energije mogu učiniti nužnom daljnju diferencijaciju proizvoda i opravdati reviziju razvrstavanja. Tom revizijom treba obuhvatiti posebno mogućnost reskaliranja. Kod proizvoda koji zbog svojih inovativnih karakteristika mogu značajno doprinijeti energetskoj učinkovitosti, tu reviziju treba provesti u što je moguće kraćem roku.

               (23)

               Kod preispitivanja napretka i sastavljanja izvješća o provedbi akcijskog plana za održivu potrošnju i proizvodnju i održivu industrijsku politiku u 2012. godini, Komisija će posebno analizirati jesu li potrebne dodatne mjere za unapređenje energetskih i okolišnih značajki proizvoda, uključujući, inter alia, mogućnost da se za proizvode potrošačima dostavljaju podaci o otisku ugljika ili o njihovom utjecaju na okoliš tijekom životnog ciklusa proizvoda.

               (24)

               Obvezu prenošenja ove Direktive u nacionalno pravo treba ograničiti na odredbe koje predstavljaju bitnu promjenu u odnosu na Direktivu 92/75/EEZ. Obveza prenošenja nepromijenjenih odredbi proizlazi iz Direktive 92/75/EEZ.

               (25)

               Kad provode odredbe ove Direktive, države članice trebaju nastojati ne donositi mjere kojima bi se dotičnim sudionicima na tržištu, a posebno malim i srednjim poduzećima, nepotrebno nametale otežavajuće administrativne obveze.

               (26)

               Ovom se Direktivom ne dovode u pitanje obveze država članica koje se odnose na rokove za prenošenje Direktive 92/75/EEZ u nacionalno pravo i njezinu primjenu.

               (27)

               U skladu s točkom 34. Međuinstitucionalnog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva (7), države članice se potiče da za svoje potrebe i u interesu Unije sastavljaju vlastite tablice kojima će ilustrirati, koliko je to moguće, korelaciju između ove Direktive i prenesenih mjera, te da ih javno objavljuju,

         DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Područje primjene
   1.   Ovom se Direktivom uspostavlja okvir za usklađivanje nacionalnih mjera o informacijama za krajnje korisnike, posebno na oznakama i u standardiziranim informacijama o proizvodu, o potrošnji energije i, ako je to relevantno, ostalih bitnih resursa tijekom uporabe, te o dodatnim informacijama o proizvodima povezanih s energijom, čime se krajnjim korisnicima omogućuje da izaberu učinkovitije proizvode.
   2.   Ova se Direktiva primjenjuje na proizvode povezane s energijom, koji tijekom uporabe imaju značajan izravan ili neizravan utjecaj na potrošnju energije i, ako je to relevantno, drugih bitnih resursa.
   3.   Ova se Direktiva ne primjenjuje na:

               (a)

               rabljene proizvode;

               (b)

               prijevozna sredstva za osobe ili robu;

               (c)

               natpisnu ili sličnu pločicu koja se na proizvode pričvršćuje iz sigurnosnih razloga.

         Članak 2.
   Definicije
   Za potrebe ove Direktive:

               (a)

               „proizvod povezan s energijom” ili „proizvod” znači svaku robu koja tijekom uporabe utječe na potrošnju energije a koja se u Uniji stavlja na tržište i/ili pušta u rad, uključujući i dijelove namijenjene za ugradnju u proizvode povezane s energijom, obuhvaćene ovom Direktivom, koji se stavljaju na tržište i/ili puštaju u rad kao pojedinačni dijelovi za krajnje korisnike i čije se okolišne značajke mogu neovisno procijeniti;

               (b)

               „informacijski list” znači standardnu tablicu s informacijama o proizvodu;

               (c)

               „drugi bitni resursi” znači vodu, kemikalije ili bilo koju drugu tvar koju proizvod troši u normalnoj uporabi;

               (d)

               „dodatne informacije” znači ostale informacije, koje se zasnivaju na mjerljivim podacima, o radnim značajkama i svojstvima proizvoda koje se odnose na njegovu potrošnju, ili pomažu pri procjeni njegove potrošnje, energije ili drugih bitnih resursa;

               (e)

               „izravni utjecaj” znači utjecaj proizvoda koji tijekom uporabe stvarno troše energiju;

               (f)

               „neizravni utjecaj” znači utjecaj proizvoda koji ne troše energiju nego tijekom uporabe doprinose očuvanju energije;

               (g)

               „distributer” znači trgovac na malo ili druga osoba koja proizvode prodaje, iznajmljuje, nudi u najam ili za kupnju na otplatu ili izlaže krajnjim korisnicima;

               (h)

               „dobavljač” znači proizvođač ili njegov ovlašteni zastupnik u Uniji ili uvoznik koji proizvod u Uniji stavlja na tržište ili pušta u rad. Ako takvih nema, svaka fizička ili pravna osoba koja u Uniji stavlja na tržište ili pušta u rad proizvode obuhvaćene ovom Direktivom smatra se dobavljačem;

               (i)

               „stavljanje na tržište” znači prvo stavljanje na tržište Unije proizvoda koji time postaje dostupan za distribuciju ili uporabu unutar Unije bilo uz naknadu ili besplatno i neovisno o tehnici prodaje;

               (j)

               „puštanje u rad” znači prva uporaba proizvoda u Uniji u svrhu za koju je namijenjen;

               (k)

               „neovlaštena upotreba oznake” znači uporaba oznake od strane korisnika koji nije nadležno tijelo države članice niti institucija EU-a na način koji nije predviđen ovom Direktivom ni delegiranim aktom.

         Članak 3.
   Odgovornosti država članica
   1.   Države članice osiguravaju da:

               (a)

               svi dobavljači i distributeri s poslovnim nastanom na njihovom državnom području ispunjavaju obveze utvrđene u člancima 5. i 6.;

               (b)

               s obzirom na proizvode obuhvaćene ovom Direktivom, izlaganje drugih oznaka, znakova, simbola ili natpisa koji ne zadovoljavaju zahtjeve ove Direktive i relevantnih delegiranih akata bude zabranjeno ako bi njihovo prikazivanje krajnje korisnike moglo obmanuti ili zbuniti u pogledu potrošnje energije ili, ako je to relevantno, drugih bitnih resursa tijekom uporabe;

               (c)

               uvođenje sustava označivanja potrošnje ili očuvanja energije na oznakama ili u informacijskim listovima prate edukativno-promotivne informativne kampanje s ciljem promicanja energetske učinkovitosti i odgovornije uporabe energije od strane krajnjih korisnika;

               (d)

               se poduzimaju odgovarajuće mjere za poticanje relevantnih državnih ili regionalnih nadležnih tijela odgovornih za provedbu ove Direktive na suradnju i međusobnu razmjenu informacija kao i na razmjenu informacija s Komisijom, s ciljem lakše primjene ove Direktive. Administrativna suradnja i razmjena informacija počivaju na maksimalnom korištenju pogodnosti elektroničkih sredstava priopćavanja, troškovno su ekonomične i za njih se može dobiti potpora relevantnih programa EU-a. Takva suradnja prema potrebi jamči sigurnu i povjerljivu obradu i zaštitu osjetljivih informacija koje se u tom postupku dostavljaju. Komisija poduzima odgovarajuće mjere kojima države članice iz ove točke potiče na suradnju i doprinosi toj suradnji.

         2.   Ako država članica utvrdi da proizvod ne zadovoljava sve relevantne zahtjeve koji se u ovoj Direktivi i njezinim delegiranim aktima utvrđuju u pogledu oznake i informacijskog lista, dobavljač je dužan proizvod uskladiti s tim zahtjevima pod stvarnim uvjetima i u razmjeru kako to propisuje ta država članica.
   Ako o neusklađenosti proizvoda postoje dostatni dokazi, dotična država članica poduzima potrebne preventivne mjere kao i druge mjere s ciljem osiguravanja usklađenosti proizvoda u točno određenom vremenskom okviru, uzimajući u obzir nastalu štetu.
   Ako neusklađenost nije otklonjena, dotična država članica donosi odluku o ograničavanju ili zabrani stavljanja na tržište i/ili puštanja u rad dotičnog proizvoda ili osigurava da isti bude povučen s tržišta. U slučajevima povlačenja proizvoda s tržišta ili zabrane stavljanja proizvoda na tržište, Komisija i ostale države članice o tome se odmah obavješćuju.
   3.   Svake četiri godine države članice Komisiji dostavljaju izvješće koje sadrži detaljne informacije o njihovim provedbenim aktivnostima i razini usklađenosti na njihovom državnom području.
   Komisija može izraditi smjernice u kojima navodi detalje o zajedničkom sadržaju tih izvješća.
   4.   Komisija redovito dostavlja sažetak tih izvješća za informaciju Europskom parlamentu i Vijeću.
   Članak 4.
   Zahtjevi u pogledu informacija
   Države članice osiguravaju da:

               (a)

               se informacije koje se odnose na potrošnju električne energije, drugih oblika energije i prema potrebi drugih bitnih resursa tijekom uporabe kao i dodatne informacije, u skladu s delegiranim aktima donesenim prema ovoj Direktivi, stavljaju na znanje krajnjim korisnicima u informacijskom listu i na oznaci proizvoda koji se nudi za prodaju, u najam, najam s pravom kupnje ili se izravno ili neizravno izlaže krajnjim korisnicima bilo kojim sredstvom prodaje na daljinu, uključujući i internet;

               (b)

               se informacije iz točke (a) navode u odnosu na ugrađene ili instalirane proizvode samo kad se to propisuje mjerodavnim delegiranim aktom;

               (c)

               svako oglašavanje konkretnog modela proizvoda povezanih s energijom i obuhvaćenih delegiranim aktom u skladu s ovom Direktivom, u kojem se navodi informacija u odnosu na energiju ili o cijeni, sadrži uputu na razred energetske učinkovitosti tog proizvoda;

               (d)

               se svaki tehnički promotivni materijal o proizvodima povezanih s energijom koji opisuje konkretne tehničke parametre proizvoda, primjerice knjige tehničkih uputa i proizvođački prospekti, u tiskanom obliku ili na internetu, dostavlja krajnjim korisnicima s potrebnim informacijama u pogledu potrošnje energije ili da sadrži uputu na razred energetske učinkovitosti proizvoda.

         Članak 5.
   Odgovornosti dobavljača
   Države članice osiguravaju da:

               (a)

               dobavljači koji stavljaju na tržište ili puštaju u rad proizvode obuhvaćene delegiranim aktom, dostavljaju oznaku i informacijski list u skladu s ovom Direktivom i dotičnim delegiranim aktom;

               (b)

               tehnička dokumentacija koju predoče dobavljači bude dostatna da se na temelju nje može procijeniti točnost informacija na oznaci i u informacijskom listu. Tehnička dokumentacija obuhvaća:

                           i.

                           opći opis proizvoda;

                           ii.

                           rezultate provedenih projektnih izračuna, kad je to relevantno;

                           iii.

                           kad je to relevantno, izvješća o ispitivanju uključujući i ona koja su provele relevantne ovlaštene organizacije kako su utvrđene u skladu s ostalim zakonodavstvom Unije;

                           iv.

                           kad se navode vrijednosti za slične modele, upute koje omogućuju identifikaciju tih modela.

                     U tu svrhu dobavljači mogu koristiti već postojeću dokumentaciju izrađenu u skladu sa zahtjevima utvrđenim u relevantnom zakonodavstvu Unije;

               (c)

               dobavljači osiguravaju dostupnost tehničke dokumentacije u svrhu kontrole u razdoblju koje završava pet godina nakon što je proizveden posljednji dotični proizvod.
               Dobavljači na zahtjev osiguravaju dostupnost elektroničke verzije tehničke dokumentacije tijelima država članica nadležnim za nadzor tržišta i Komisiji u roku od 10 radnih dana po primitku zahtjeva nadležnog tijela države članice ili Komisije;

               (d)

               u pogledu označivanja i dostavljanja informacija o proizvodu, potrebne oznake dobavljači dostavljaju distributerima besplatno.
               Ne dovodeći u pitanje pravo dobavljača da izaberu svoje sustave za dostavu oznaka, na zahtjev distributera dobavljači oznake dostavljaju žurno;

               (e)

               osim oznaka, dobavljači dostavljaju informacijski list za proizvod;

               (f)

               dobavljači u svaki prospekt za proizvod umeću informacijski list. Ako prospekte za proizvod ne dostavlja dobavljač, dobavljač dostavlja informacijski list s drugom literaturom koja se isporučuje uz proizvod;

               (g)

               dobavljači su odgovorni za točnost oznaka i informacijskih listova koje dostavljaju;

               (h)

               se za dobavljače smatra da su dali pristanak na objavljivanje informacija navedenih na oznaci ili u informacijskom listu.

         Članak 6.
   Odgovornosti distributera
   Države članice osiguravaju da:

               (a)

               distributeri stavljaju oznake pravilno, tako da budu vidljive i čitljive, te da informacijski list prilože prospektu proizvoda ili drugoj literaturi koja se isporučuje uz proizvod koji se prodaje krajnjim korisnicima;

               (b)

               kad god se izlaže proizvod obuhvaćen delegiranim aktom, distributeri na njega stavljaju odgovarajuću oznaku na relevantnom jeziku na jasno vidljivo mjesto navedeno u mjerodavnom delegiranom aktu.

         Članak 7.
   Prodaja na daljinu i drugi oblici prodaje
   Ako se proizvodi nude na prodaju, u najam ili najam s pravom kupnje uz naručivanje putem pošte, kataloški, preko interneta, televizijskom prodajom ili na neki drugi način koji podrazumijeva da se ne može očekivati da potencijalni krajnji korisnik vidi izložen proizvod, u delegiranim aktima donose se odredbe kojima se osigurava da informacije navedene na oznaci za proizvod i u informacijskom listu potencijalni krajnji korisnici dobiju prije kupnje proizvoda. U delegiranim aktima prema potrebi se navodi način na koji se oznaka ili informacijski list ili informacije koje oni sadrže pokazuju ili dostavljaju potencijalnom krajnjem korisniku.
   Članak 8.
   Sloboda kretanja
   1.   Države članice na svom državnom području ne zabranjuju, ne ograničavaju niti sprečavaju stavljanje na tržište niti puštanje u rad proizvoda koji su obuhvaćeni i usklađeni s ovom Direktivom i mjerodavnim delegiranim aktom.
   2.   Dok se ne dokaže suprotno, države članice smatraju da su oznake i listovi usklađeni s odredbama ove Direktive i delegiranim aktima. Države članice zahtijevaju od dobavljača da pruže dokaze u smislu članka 5. o točnosti informacija koje daju na svojim oznakama ili u listovima ako imaju razloga sumnjati da te informacije nisu točne.
   Članak 9.
   Javna nabava i poticaji
   1.   Za proizvod obuhvaćen delegiranim aktom, javni naručitelji koji sklapaju ugovore o javnim radovima, opskrbi ili usluzi navedene u Direktivi 2004/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 31. ožujka 2004. o usklađivanju postupaka za sklapanje ugovora o javnim radovima, ugovora o javnoj nabavi robe te ugovora o javnim uslugama (8), koji nisu isključeni u skladu s njezinim člancima od 12. do 18., nastoje nabavljati samo one proizvode koji zadovoljavaju kriterije najviše razine radnih značajki i pripadaju najvišem razredu energetske učinkovitosti. Države članice isto tako mogu propisati da javni naručitelji nabavljaju samo one proizvode koji zadovoljavaju te kriterije. Države članice mogu zahtijevati da uvjet za primjenu tih kriterija bude ekonomičnost u pogledu troškova, ekonomska izvedivost i tehnička održivost kao i dostatna razina konkurentnosti.
   2.   Stavak 1. primjenjuje se na ugovore čija je vrijednost jednaka ili veća od graničnih vrijednosti utvrđenih u članku 7. Direktive 2004/18/EZ.
   3.   Kad države članice predviđaju bilo koje poticaje za proizvod obuhvaćen delegiranim aktom, oni imaju za cilj najviše razine radnih značajki, što uključuje i najviši razred energetske učinkovitosti utvrđen u mjerodavnom delegiranom aktu. Oporezivanje i fiskalne mjere ne predstavljaju poticaje u smislu ove Direktive.
   4.   Kada države članice predviđaju poticaje za proizvode, kako za krajnje korisnike koji upotrebljavaju visoko učinkovite proizvode tako i za industrije koje ih proizvode, razine radnih značajki izražavaju kao razrede kako su definirani u mjerodavnom delegiranom aktu, osim kad propisuju razine radnih značajki više od granične vrijednosti koja je u delegiranom aktu utvrđena kao najviši razred energetske učinkovitosti. Države članice mogu propisati razine radnih značajki veće od granične vrijednosti koja je u delegiranom aktu utvrđena kao najviši razred energetske učinkovitosti.
   Članak 10.
   Delegirani akti
   1.   Pojedinosti koje se odnose na oznaku i informacijski list Komisija utvrđuje u delegiranim aktima u skladu s člancima od 11. do 13., za svaki tip proizvoda u skladu s ovim člankom.
   Proizvod koji ispunjava kriterije iz stavka 2. obuhvaćen je delegiranim aktom u skladu sa stavkom 4.
   Odredbe delegiranih akata o informacijama o potrošnji energije i drugih bitnih resursa tijekom upotrebe koje se navode na oznaci i u informacijskom listu omogućuju krajnjim korisnicima da donose bolje informirane odluke o kupnji, a tijelima nadležnim za nadzor tržišta da verificiraju odgovaraju li proizvodi navedenim informacijama.
   Kad se istim delegiranim aktom predviđaju odredbe o energetskoj učinkovitosti i odredbe o potrošnji bitnih resursa za neki proizvod, oblikom i sadržajem oznake naglašava se energetska učinkovitost tog proizvoda.
   2.   Kriteriji iz stavka 1. su sljedeći:

               (a)

               prema najnovijim dostupnim podacima i uzimajući u obzir količine koje se stavljaju na tržište Unije, proizvodi imaju značajan potencijal za uštedu energije i, ako je to relevantno, drugih bitnih resursa;

               (b)

               proizvodi ekvivalentne funkcionalnosti koji su dostupni na tržištu imaju znatno različite relevantne razine radnih značajki;

               (c)

               Komisija uzima u obzir relevantno zakonodavstvo Unije i samoregulaciju, kao što su dobrovoljni sporazumi za koje se očekuje da će ciljeve politika ostvariti brže ili uz niže troškove nego obvezujući zahtjevi.

         3.   U pripremi nacrta delegiranog akta, Komisija:

               (a)

               uzima u obzir okolišne parametre utvrđene u Prilogu I. dijelu 1. Direktive 2009/125/EZ koji su identificirani kao značajni u relevantnoj provedbenoj mjeri donesenoj u skladu s Direktivom 2009/125/EZ i koji su tijekom uporabe proizvoda relevantni za krajnjeg korisnika;

               (b)

               procjenjuje utjecaj akta na okoliš, krajnje korisnike i proizvođače uključujući i mala i srednja poduzeća (MSP), u smislu konkurentnosti uključujući i konkurentnost na tržištima izvan Unije, inovacija, pristupa tržištu, troškova i koristi;

               (c)

               provodi odgovarajuće konzultacije sa zainteresiranim stranama;

               (d)

               utvrđuje rok(ove) provedbe, etapne ili privremene mjere ili razdoblja, posebno uzimajući u obzir moguće utjecaje na MSP ili na specifične skupine proizvoda koji se proizvode prvenstveno u MSP.

         4.   U delegiranim aktima navodi se posebno:

               (a)

               točna definicija tipa proizvoda koji se uvrštavaju;

               (b)

               mjeriteljske norme ili metode koje treba koristiti za dobivanje informacija iz članka 1. stavka 1.;

               (c)

               pojedinosti iz tehničke dokumentacije koja se zahtijeva u smislu članka 5.;

               (d)

               oblik i sadržaj oznake iz članka 4., koja u najvećoj mogućoj mjeri imaju jednoobrazni karakterističan oblik po skupinama proizvoda te je u svakom slučaju jasno vidljiva i čitljiva. U modelu oznake kao osnova zadržava se razvrstavanje slovima od „A” do „G”; stupnjevi razvrstavanja odgovaraju značajnoj uštedi energije i troškova iz perspektive krajnjeg korisnika.
               U funkciji tehnološkog napretka, razvrstavanju se mogu dodati tri dodatna razreda. Ti dodatni razredi označavaju se znakovima A+, A++ te A+++ za razred najviše učinkovitosti. U načelu, ukupan broj razreda ograničen je na sedam, osim ako ima još popunjenih razreda.
               Ljestvica boje sastoji se od najviše sedam različitih boja od tamnozelene do crvene. Najviši razred uvijek je tamnozelene boje. Ako ima više od sedam razreda, samo se crvena boja može ponavljati.
               Razvrstavanje se preispituje posebno kad značajan udio proizvoda na unutarnjem tržištu dostigne dva najviša razreda energetske učinkovitosti i kad se daljnjom diferencijacijom proizvoda mogu ostvariti dodatne uštede.
               Detaljni kriteriji za eventualno ponovno razvrstavanje proizvoda prema potrebi se utvrđuju od slučaja do slučaja u relevantnom delegiranom aktu;

               (e)

               mjesto na koje se oznaka postavlja na proizvod koji se izlaže i način na koji se dostavlja oznaka i/ili informacije kad se radi o ponudama za prodaju iz članka 7. Prema potrebi, u delegiranim aktima može se predvidjeti da se oznaka stavi na proizvod ili tiska na ambalaži, ili se mogu navesti točni zahtjevi u pogledu označavanja za tiskanje u katalozima, za prodaju na daljinu ili internetsku prodaju;

               (f)

               sadržaj i prema potrebi format i drugi detalji o oznaci ili dodatne informacije iz članka 4. i članka 5. točke (c). Informacije s oznake unose se i u informacijski list;

               (g)

               specifičan sadržaj oznake za oglašavanje, uključujući prema potrebi energetski razred i druge relevantne razine radnih značajki za dotični proizvod u čitljivom i vidljivom obliku;

               (h)

               koliko je dugo proizvod razvrstan u razred naveden na oznaci, prema potrebi, u skladu s točkom (d);

               (i)

               razina točnosti izjava na oznaci i u informacijskim listovima;

               (j)

               rok za ocjenjivanje i eventualnu reviziju delegiranog akta, uzimajući u obzir brzinu tehnološkog razvitka.

         Članak 11.
   Izvršavanje delegiranih ovlasti
   1.   Ovlast donošenja delegiranih akata iz članka 10. povjerava se Komisiji na rok od pet godina počevši od 19. lipnja 2010. Najkasnije šest mjeseci prije isteka tog petogodišnjeg razdoblja Komisija sastavlja izvješće o delegiranim ovlastima. Delegirane ovlasti automatski se produžuju za razdoblja jednakog trajanja ako ih Europski parlament ili Vijeće ne opozovu u skladu s člankom 12.
   2.   Čim donese delegirani akt, Komisija o tome istovremeno obavješćuje Europski parlament i Vijeće.
   3.   Ovlasti za donošenje delegiranih akata povjerene su Komisiji podložno uvjetima utvrđenim u člancima 12. i 13.
   Članak 12.
   Opoziv delegiranih ovlasti
   1.   Europski parlament ili Vijeće mogu opozvati delegirane ovlasti iz članka 10.
   2.   Institucija koja je započela unutarnji postupak odlučivanja o opozivu delegiranih ovlasti nastoji druge institucije i Komisiju o tome obavijestiti u razumnom roku prije donošenja konačne odluke, navodeći delegirane ovlasti koje bi mogle biti opozvane i moguće razloge opoziva.
   3.   Odlukom o opozivu prestaje delegirana ovlast iz te odluke. Opoziv stupa na snagu odmah ili kasnije, na dan naveden u odluci. Opoziv nema utjecaja na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. Objavljuje se u Službenom listu Europske unije.
   Članak 13.
   Prigovori na delegirane akte
   1.   Europski parlament ili Vijeće mogu uložiti prigovor na delegirani akt u roku od dva mjeseca od datuma priopćenja.
   Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.
   2.   Ako do isteka tog roka ni Europski parlament niti Vijeće nisu uložili prigovor na delegirani akt, akt se objavljuje u Službenom listu Europske unije i stupa na snagu na datum koji je u njemu naveden.
   Delegirani akt može se objaviti u Službenom listu Europske unije i stupiti na snagu prije isteka tog roka ako su i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da ne namjeravaju uložiti prigovor.
   3.   Delegirani akt na koji Europski parlament ili Vijeće uloži prigovor ne može stupiti na snagu. Institucija koja ulaže prigovor na delegirani akt navodi razloge iz kojih to čini.
   Članak 14.
   Ocjenjivanje
   Najkasnije do 31. prosinca 2014. Komisija preispituje učinkovitost ove Direktive i njezinih delegiranih akata i podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću.
   Tom prilikom Komisija također procjenjuje:

               (a)

               doprinos članka 4. točke (c) cilju ove Direktive;

               (b)

               učinkovitost članka 9. stavka 1.;

               (c)

               potrebu za izmjenu članka 10. stavka 4. točke (d) s obzirom na tehnički razvoj i potrošačevo razumijevanje izgleda oznake.

         Članak 15.
   Sankcije
   Države članice utvrđuju pravila o sankcijama koje se primjenjuju na kršenje nacionalnih odredaba donesenih u skladu s ovom Direktivom i njezinim delegiranim aktima, uključujući neovlaštenu uporabu oznake, i poduzimaju sve potrebne mjere kako bi osigurale njihovu primjenu. Predviđene sankcije su učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće. Države članice obavješćuju Komisiju o tim odredbama do 20. lipnja 2011., a o svakoj naknadnoj izmjeni koja ima utjecaja na te odredbe obavješćuju Komisiju bez odlaganja.
   Članak 16.
   Prenošenje
   1.   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 20. lipnja 2011. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba.
   One primjenjuju te odredbe od 20. srpnja 2011.
   Kad države članice donose ove odredbe, te odredbe prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. One sadržavaju i izjavu da se u postojećim zakonima i drugim propisima upućivanje na Direktivu 92/75/EEZ smatra upućivanjem na ovu Direktivu. Načine tog upućivanja i sadržaj izjave određuju države članice.
   2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 17.
   Stavljanje izvan snage
   Direktiva 92/75/EEZ, kako je izmijenjena Uredbom navedenom u Prilogu I. dijelu A, stavlja se izvan snage od 21. srpnja 2011., ne dovodeći u pitanje obveze država članica u pogledu rokova koji se za prenošenje te Direktive u nacionalno pravo i njezinu primjenu utvrđene u Prilogu I. dijelu B.
   Upućivanja na Direktivu 92/75/EEZ smatraju se upućivanjima na ovu Direktivu i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom iz Priloga II.
   Članak 18.
   Stupanje na snagu
   Ova Direktiva stupa na snagu dan nakon objave u Službenom listu Europske unije.

   Članak 5. točke (d), (g) i (h) primjenjuju se od 31. srpnja 2011.
   Članak 19.
   Adresati
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Strasbourgu 19. svibnja 2010.

            Za Europski parlament

            Predsjednik

         J. BUZEK

            Za Vijeće

            Predsjednik

         D. LÓPEZ GARRIDO

      (1)  SL C 228, 22.9.2009., str. 90.

      (2)  Mišljenje Europskog parlamenta od 5. svibnja 2009. (još nije objavljeno u Službenom listu), stajalište Vijeća na prvom čitanju od 14. travnja 2010. (još nije objavljeno u Službenom listu), stajalište Europskog parlamenta od 18. svibnja 2010. (još nije objavljeno u Službenom listu).

      (3)  SL L 297, 13.10.1992., str. 16.

      (4)  Vidi Prilog I. dio A.

      (5)  SL L 285, 31.10.2009., str. 10.

      (6)  SL L 218, 13.8.2008., str. 30.

      (7)  SL C 321, 31.12.2003., str. 1.

      (8)  SL L 134, 30.4.2004., str. 114.
   PRILOG I.
   DIO A

      Direktiva stavljena izvan snage s njezinim uzastopnim izmjenama

      (iz članka 17.)

               Direktiva Vijeća 92/75/EEZ
               (SL L 297, 13.10.1992., str. 16.).

               Uredba (EZ) br. 1882/2003
               (SL L 284, 31.10.2003., str. 1.).

               Samo točka 32. Priloga III.

         DIO B

      Popis rokova za prenošenje u nacionalno pravo

      (iz članka 16.)

               Direktiva

               Rok za prijenos

               92/75/EEZ

               1. siječnja 1994.

         PRILOG II.

      Korelacijska tablica

               Direktiva 92/75/EEZ

               Ova Direktiva

               Članak 1. stavak 1. uvodni tekst, prva rečenica

               Članak 1. stavak 1.

               Članak 1. stavak 1. uvodni tekst, druga rečenica

               Članak 1. stavak 2.

               Članak 1. stavak 1. od prve do sedme alineje

               —

               Članak 1. stavak 2.

               —

               —

               Članak 1. stavak 3. točke (a) i (b)

               Članak 1. stavak 3.

               Članak 1. stavak 3. točka (c)

               —

               Članak 2. točke (a) i (b)

               Članak 1. stavak 4. prva i druga alineja

               Članak 2. točke (g) i (h)

               Članak 1. stavak 4. treća alineja

               —

               Članak 1. stavak 4. četvrta alineja

               Članak 2. točka (c)

               Članak 1. stavak 4. peta alineja

               Članak 2. točka (d)

               —

               Članak 2. točke (e), (f), (i), (j) i (k)

               Članak 1. stavak 5.

               —

               Članak 2. stavak 1.

               Članak 4. točka (a)

               —

               Članak 4. točke (b), (c) i (d)

               Članak 2. stavak 2.

               —

               Članak 2. stavak 3.

               Članak 5. točka (b)

               Članak 2. stavak 4.

               Članak 5. točke (b) i (c)

               Članak 3. stavak 1.

               Članak 5. točka (a)

               Članak 3. stavak 2.

               Članak 5. točke (e) i (f)

               Članak 3. stavak 3.

               Članak 5. točka (g)

               Članak 3. stavak 4.

               Članak 5. točka (h)

               —

               Članak 6. točka (a)

               Članak 4. točka (a)

               Članak 6. točka (b)

               Članak 4. točka (b)

               Članak 5. točka (d)

               Članak 5.

               Članak 7.

               Članak 6.

               —

               Članak 7. točka (a)

               Članak 3. stavak 1. točka (a)

               Članak 7. točka (b)

               Članak 3. stavak 1. točka (b)

               Članak 7. točka (c)

               Članak 3. stavak 1. točka (c)

               —

               Članak 3. stavak 1. točka (d)

               —

               Članak 3. stavci 2., 3. i 4.

               Članak 8. stavak 1.

               Članak 8. stavak 1.

               Članak 8. stavak 2.

               Članak 8. stavak 2.

               Članak 9.

               —

               —

               Članak 9.

               Članak 10.

               —

               —

               Članak 10. stavak 1., 2. i 3.

               Članak 11.

               —

               Članak 12. točka (a)

               Članak 10. stavak 4. točka (a)

               Članak 12. točka (b)

               Članak 10. stavak 4. točka (b)

               Članak 12. točka (c)

               Članak 10. stavak 4. točka (c)

               Članak 12. točka (d)

               Članak 10. stavak 4. točka (d)

               Članak 12. točka (e)

               Članak 10. stavak 4. točka (e)

               Članak 12. točka (f)

               Članak 10. stavak 4. točka (f)

               Članak 12. točka (g)

               —

               —

               Članak 10. stavak 4. točke (g), (h), (i) i (j)

               —

               Članci od 11. do 15.

               Članak 13.

               Članak 17.

               Članak 14.

               Članak 16.

               —

               Članak 18.

               Članak 15.

               Članak 19.

               —

               Prilog I.

               —

               Prilog II.


title: Direktiva Vijeća 93/60/EEZ od 30. lipnja 1993. o izmjeni Direktive 88/407/EEZ o utvrđivanju zahtjeva zdravlja životinja koji se primjenjuju na trgovinu unutar Zajednice i na uvoz duboko smrznutog sjemena domaćih životinja vrste goveda i o njezinom proširenju kako bi obuhvatila uvoz svježeg sjemena bikova

text:
               03/Sv. 018

               HR

               Službeni list Europske unije

               56

         31993L0060

               L 186/28

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               30.06.1993.

      DIREKTIVA VIJEĆA 93/60/EEZ
   od 30. lipnja 1993.
   o izmjeni Direktive 88/407/EEZ o utvrđivanju zahtjeva zdravlja životinja koji se primjenjuju na trgovinu unutar Zajednice i na uvoz duboko smrznutog sjemena domaćih životinja vrste goveda i o njezinom proširenju kako bi obuhvatila uvoz svježeg sjemena bikova
   VIJEĆE EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice, a posebno njegov članak 43.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije (1),
   uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (2),
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i socijalnog odbora (3),
   budući da su Direktivom 88/407/EEZ (4) utvrđeni zahtjevi zdravlja životinja koji se primjenjuju na trgovinu unutar Zajednice i na uvoz duboko smrznutog sjemena domaćih životinja vrste goveda;
   budući da su člankom 4. navedene Direktive određene privremene mjere koje se odnose na trgovinu sjemenom bikova koji su serološki pozitivni na zarazni goveđi rinotraheitis (IBR); budući da te zahtjeve treba preispitati na temelju izvješća Komisije; budući da navedeno izvješće ukazuje kako je potrebno izlučiti bikove koji su serološki pozitivni ili bikove nepoznatog zdravstvenog statusa prije cijepljenja u centru do 1998. te zadržati mogućnost cijepljenja u centru u budućnosti; budući da je s tim u vezi potrebno izmijeniti gore navedeni članak;
   budući da je redovno cijepljenje protiv slinavke i šapa ukinuto u Zajednici od kolovoza 1991.; budući da je stoga potrebno izmijeniti odredbe Direktive 88/407/EEZ kako bi se u obzir uzela ova promjena politike; budući da navedena promjena također omogućava trgovinu svježim sjemenom bikova prema usklađenim pravilima;
   budući da je primjereno izvršiti i druge izmjene navedene Direktive kako bi se razjasnila pojedina pitanja te kako bi se uzeo u obzir tehnički napredak posebno s obzirom na liječenje bikova od leptospiroze i kako bi se uskladila pravila u vezi s brucelozom, tuberkulozom i leukozom s onima utvrđenima Direktivom 64/432/EEZ (5);
   budući da je primjereno osigurati izmjene priloga u skladu s postupkom koji utvrđuje blisku suradnju između država članica i Komisije u Stalnom veterinarskom odboru,
   DONIJELO JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Direktiva 88/407/EEZ mijenja se kako slijedi:

               1.

               U naslovu i u članku 1. riječi „duboko smrznuti” brišu se.

               2.

               Članak 4. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
               „1.   Ne dovodeći u pitanje stavak 2., države članice odobravaju uvoz sjemena bikova koji imaju negativnu reakciju na serum neutralizacijski test ili Elisa test na zarazni goveđi rinotraheitis/zarazni pustularni vulvovaginitis ili imaju pozitivni rezultat na cijepljenje u skladu s ovom Direktivom.
               Države članice mogu do 31. prosinca 1998. odobriti uvoz sjemena bikova koji imaju pozitivnu reakciju na serum neutralizacijski test ili Elisa test na zarazni goveđi rinotraheitis/zarazni pustularni vulvovaginitis i koji nisu cijepljeni u skladu s ovom Direktivom.
               U tom se slučaju sve pošiljke moraju ispitati cijepljenjem žive životinje i/ili testom za izolaciju virusa.
               Ovaj se zahtjev ne primjenjuje na sjeme životinja koje prije prvog redovnog cijepljenja u centru za osjemenjivanje imaju negativnu reakciju na testove iz prvog podstavka. Međutim, sjeme životinja koje su hitno cijepljene zbog izbijanja IBR-a mora proći test za izolaciju virusa.
               Ta se ispitivanja mogu bilateralnim sporazumom obavljati u zemlji u kojoj se prikuplja sjeme ili u zemlji odredišta.
               U tom se slučaju mora pregledati najmanje 10 % od svakog prikupljanja sjemena (najmanje pet slamki).
               Protokoli za ispitivanja koji se koriste u skladu s ovim člankom utvrđuju se u skladu s postupkom iz članka 18.”

               3.

               Članak 4. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
               „3.   Države članice ne mogu se protiviti uvozu sjemena bikova koji su cijepljeni protiv slinavke i šapa. Međutim, ako je sjeme dobiveno od bika koji je cijepljen protiv slinavke i šapa u razdoblju od 12 mjeseci prije prikupljanja sjemena, tada 5 % sjemena iz svakog prikupljanja (najmanje pet slamki) namijenjeno slanju u drugu državu članicu mora imati negativne rezultate na testu za izolaciju virusa slinavke i šapa u laboratoriju države članice odredišta ili laboratoriju koji ona odredi.”

               4.

               Članak 12. zamjenjuje se sljedećim:
               „Članak 12.
               Pravila utvrđena Direktivom Vijeća 90/675/EEZ od 10. prosinca 1990. o utvrđivanju načela kojima se uređuje organizacija veterinarskih pregleda proizvoda koji ulaze u Zajednicu iz trećih zemalja (6) posebno se primjenjuju na organizaciju i daljnje preglede koje države članice trebaju obavljati i na sigurnosne mjere koje je potrebno primijeniti.

               5.

               Članci 13. i 14. brišu se.

               6.

               U Prilogu A, poglavlju II., točki (f) podtočki i. dodaje se sljedeće:
               „Duboko smrznuti zameci također se mogu pohraniti u odobrenim centrima pod uvjetom da:

                           —

                           je nadležno tijelo odobrilo takvo pohranjivanje,

                           —

                           zameci udovoljavaju zahtjevima Direktive Vijeća 89/556/EEZ od 25. rujna 1989. o uvjetima zdravlja životinja kojima se uređuje trgovina unutar Zajednice zamecima domaćih životinja vrste goveda i njihov uvoz iz trećih zemalja (7),

                           —

                           se zameci pohranjuju u odvojenim tikvicama u prostorima za pohranjivanje odobrenog sjemena.

               7.

               U Prilogu A, poglavlju II., točka (f) podtočka vii. zamjenjuje se sljedećim:

                           „vii.

                           svaka pojedinačna doza sjemena mora se jasno označiti na način koji omogućava jasno utvrđivanje datuma prikupljanja sjemena, pasminu i identifikaciju životinje donora, naziv centra i serološki status životinje donora u pogledu zaraznog goveđeg rinotraheitisa i zaraznog pustularnog vulvovaginitisa, po mogućnosti u obliku koda; karakteristike i oblik tog označivanja utvrđuju se u skladu s postupkom utvrđenim u članku 19.”

               8.

               U Prilogu B, poglavlju I., stavak 1. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:

                           „(b)

                           prije smještaja u prostor za izolaciju opisan u točki (a), pripadali su stadu u kojem je službeno potvrđeno da nema ni tuberkuloze niti bruceloze u skladu s Direktivom 64/432/EEZ. Nije dozvoljeno prethodno držati životinje u jednom stadu ili više stada nižeg statusa.”

               9.

               U Prilogu B, poglavlju I., prvi podstavak stavka 1. točke (c) zamjenjuje se sljedećim:
               „dolaze iz stada u kojem nema zarazne goveđe leukoze, kako je određeno u Direktivi 64/432/EEZ, ili potječu od ženki koje imaju negativni rezultat na agar-gel imunodifuzijski test obavljen u skladu s Prilogom G Direktivi 64/432/EEZ, nakon njihova odvajanja od ženki. U slučaju životinja dobivenih prijenosom zametka, ‚ženka’ znači primatelj zametka.”

               10.

               U Prilogu B, poglavlju I., stavak 1. točka (d) podtočka ii. zamjenjuje se sljedećim:

                           „ii.

                           test aglutinacije seruma koji se obavlja u skladu s postupkom opisanim u Prilogu C Direktivi 64/432/EEZ koji pokazuje titar na brucelu manji od 30 IU aglutinacije po mililitru ili reakcija vezanja komplementa koja pokazuje titar na brucelu niži od 20 EEZ jedinica po mililitru (20 ICFT jedinica).”

               11.

               U Prilogu B, poglavlju I., stavak 1. točka (e) podtočka i. zamjenjuje se sljedećim:

                           „i.

                           test aglutinacije seruma koji je u skladu s postupkom opisanim u Prilogu C Direktivi 64/432/EEZ koji pokazuje titar na brucelu niži od 30 IU aglutinacije po mililitru ili reakcija vezanja komplemenata koja pokazuje titar na brucelu niži od 20 EEZ jedinica po mililitru (20 ICFT jedinica).”

               12.

               U Prilogu B, poglavlju I., zadnjoj rečenici stavka 1. točke (e) brišu se riječi „i liječene su protiv leptospiroze dvjema injekcijama streptomicina u razmaku od 14 dana (25 mg po kilogramu žive vage)”.

               13.

               Prilogu B, poglavlju I. dodaje se sljedeći stavak:

                           „6.

                           Međutim, do 1. srpnja 1995. države članice mogu primati u ovlaštene centre za osjemenjivanje životinje vrste goveda podrijetlom iz stada u kojima nema bruceloze. U tom slučaju, životinje moraju tijekom gore navedenog razdoblja proći test reakcije vezanja komplemenata koji pokazuje titar na brucelu niži od 20 EEZ jedinica po mililitru (20 ICFT jedinica), kako je predviđeno u točki (d) podtočki ii. i točki (e) podtočki i.”

               14.

               U Prilogu B, poglavlju II., stavak 1. točka ii. zamjenjuje se sljedećim:

                           „ii.

                           test aglutinacije seruma na brucelozu koji se obavlja u skladu s postupkom opisanim u Prilogu C Direktivi 64/432/EEZ koji pokazuje titar niži od 30 IU aglutinacije po mililitru ili reakcija vezanja komplemenata koja pokazuje titar na brucelu niži od 20 EEZ jedinica po mililitru (20 ICFT jedinica).”

               15.

               U Prilogu B, poglavlju II., stavak 1. točka iii. zamjenjuje se sljedećim:

                           „iii.

                           test provjere na zaraznu goveđu leukozu koji se obavlja u skladu s postupkom opisanim u Prilogu G Direktivi 64/432/EEZ, s negativnim rezultatom;”

               16.

               U Prilogu B, poglavlju II., stavku 1. točki iv., riječi „do 31. prosinca 1992.” brišu se.

               17.

               U Prilogu B, poglavlju II., stavku 3., treći podstavak zamjenjuje se sljedećim podstavcima:
               „Ove se odredbe ne odnose na seropozitivne bikove koji prije svojeg prvog cijepljenja u centru za osjemenjivanje u skladu s ovom Direktivom imaju negativnu reakciju na serum neutralizacijski test ili Elisa test na zarazni goveđi rinotraheitis ili zarazni pustularni vulvovaginitis.
               Seropozitivni bikovi iz drugog podstavka članka 4. stavka 1. moraju se izolirati budući da njihovo sjeme može biti predmet trgovine unutar Zajednice u skladu s odredbama za trgovinu sjemenom tih bikova.”

               18.

               U Prilogu C, stavku 1. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:

                           „(b)

                                       i.

                                       nisu cijepljeni protiv slinavke i šapa 12 mjeseci prije prikupljanja; ili

                                       ii.

                                       cijepljeni su protiv slinavke i šapa tijekom 12 mjeseci prije prikupljanja, a u tom se slučaju 5 % (najmanje pet slamki) od svakog prikupljanja mora podvrgnuti testu za izolaciju virusa slinavke i šapa i imati negativni rezultat;”

               19.

               U Prilogu C, stavku 1., točka (d) zamjenjuje se sljedećim:

                           „(d)

                           bile su smještene u ovlaštenom centru za osjemenjivanje u neprekidnom razdoblju od najmanje 30 dana prije prikupljanja sjemena u slučaju prikupljanja svježeg sjemena;”

               20.

               U Prilogu C, stavku 1., točke (f) i (g) zamjenjuju se sljedećim:

                           „(f)

                           smještene su u centrima za osjemenjivanje u kojima nije bilo slinavke i šapa najmanje tri mjeseca prije prikupljanja sjemena i 30 dana nakon prikupljanja ili, u slučaju svježeg sjemena, do datuma otpreme te su smještene u središtu područja promjera 10 kilometara u kojem najmanje 30 dana nije bilo nijednog slučaja slinavke i šapa;

                           (g)

                           bile su smještene u centrima za osjemenjivanje u kojima tijekom razdoblja koje započinje 30 dana prije prikupljanja i završava 30 dana nakon prikupljanja sjemena ili, u slučaju svježeg sjemena, do datuma otpreme nije bilo bolesti životinja vrste goveda koje se obvezno prijavljuju u skladu s Prilogom E Direktivi 64/432/EEZ;”

               21.

               U Prilogu C, stavak 3. točka i. zamjenjuje se sljedećim:

                           „i.

                           pohranjeno u odobrenim uvjetima najmanje 30 dana prije otpreme. Ovaj se zahtjev ne odnosi na svježe sjeme;”

               22.

               U Prilogu D dijelu IV., stavku 4. točki iii., riječ „pošiljka” zamjenjuje se riječju „prikupljanje”.

               23.

               U Prilogu D dijelu IV., stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:
               5.   gore opisano sjeme prikuplja se od bikova:

                           i.

                           koji nisu cijepljeni protiv slinavke i šapa 12 mjeseci prije prikupljanja (1); ili

                           ii.

                           koji su cijepljeni protiv slinavke i šapa unutar 12 mjeseci prije prikupljanja u kojem slučaju sjeme dolazi iz prikupljanja u kojem je 5 % od svakog prikupljanja namijenjenog trgovini (najmanje 5 slamki) podvrgnuto testu za izolaciju virusa slinavke i šapa u … laboratoriju (2), s negativnim rezultatom;”

               24.

               U Prilogu D, dijelu IV., dodaje se sljedeće:
               6.   sjeme je bilo pohranjeno u odobrenim uvjetima najmanje 30 dana prije otpreme (3).”

               25.

               U Prilogu D, bilješki 2., riječi „drugi podstavak članka 4. stavka 1.” zamjenjuju se riječima „članak 4.”

               26.

               U Prilogu D, sljedeće se dodaje kao bilješka 3.:

                           „(3)

                           Može se brisati za svježe sjeme.”

         Članak 2.
   Komisija predaje Vijeću, najkasnije do 1. siječnja 1998., izvješće o ovoj Direktivi, uzimajući u obzir stečena iskustva te tehnički i znanstveni razvoj, posebno u borbi protiv bolesti i njihovom iskorjenjivanju, zajedno sa svim primjerenim prijedlozima. Vijeće o tim prijedlozima odlučuje kvalificiranom većinom do 30. lipnja 1998.
   Članak 3.
   1.   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom do 1. srpnja 1994. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.
   Kada države članice usvajaju ove odredbe, te odredbe prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
   2.   Države članice dostavljaju tekst glavnih odredbi nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 4.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Luxembourgu 30. lipnja 1993.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         S. BERGSTEIN

      (1)  SL C 324, 10.12.1992., str. 13.

      (2)  SL L 72, 15.3.1993., str. 153.

      (3)  SL C 108, 19.4.1993., str. 12.

      (4)  SL L 194, 22.7.1988., str. 10. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom 90/425/EEZ (SL L 224, 18.8.1990., str. 29.)

      (5)  Direktiva Vijeća 64/432/EEZ od 26. lipnja 1964. o zdravstvenim problemima životinja koji utječu na trgovinu govedima i svinjama unutar Zajednice (SL L 121, 29.7.1964., str. 1977/64.). Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom 92/102/EEZ (SL L 355, 5.12.1992., str. 32.).

      (6)  SL L 373, 31.12.1990., str. 1. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EEZ) br. 1601/92 (SL L 173, 27.6.1992., str. 13.).”

      (7)  SL L 302, 19.10.1989., str. 1. Direktiva kako je izmijenjena Direktivom 90/425/EEZ (SL L 224, 18.8.1990., str. 29.).”


title: Direktiva Komisije 2011/71/EU od 26. srpnja 2011. o izmjeni Direktive 98/8/EZ Europskog parlamenta i Vijeća radi uvrštenja kreozota kao aktivne tvari u njezin Prilog I.  Tekst značajan za EGP

text:
               03/Sv. 41

               HR

               Službeni list Europske unije

               287

         32011L0071

               L 195/46

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         DIREKTIVA KOMISIJE 2011/71/EU
   od 26. srpnja 2011.
   o izmjeni Direktive 98/8/EZ Europskog parlamenta i Vijeća radi uvrštenja kreozota kao aktivne tvari u njezin Prilog I.
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Direktivu 98/8/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 1998. o stavljanju biocidnih pripravaka na tržište (1), a posebno drugi podstavak njezinog članka 16. stavka 2.,
   budući da:

               (1)

               Uredbom Komisije (EZ) br. 1451/2007 od 4. prosinca 2007. o drugoj fazi desetogodišnjeg radnog programa iz članka 16. stavka 2. Direktive 98/8/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju biocidnih pripravaka na tržište (2) utvrđen je popis aktivnih tvari koje treba ocijeniti radi njihovoga eventualnog uvrštavanja u Priloge I., I.A ili I.B Direktivi 98/8/EZ. Taj popis uključuje kreozot.

               (2)

               Na temelju Uredbe (EZ) br. 1451/2007, te u skladu s člankom 11. stavkom 2. Direktive 98/8/EZ ocijenjena je uporaba kreozota u vrsti pripravaka 8, sredstvima za zaštitu drva, kako su utvrđeni u Prilogu V. toj Direktivi.

               (3)

               Državom članicom izvjestiteljicom imenovana je Švedska, koja je 31. listopada 2007. podnijela Komisiji izvješće nadležnog tijela zajedno s preporukom u skladu s člankom 14. stavcima 4. i 6. Uredbe (EZ) br. 1451/2007. Iz izvješća proizlazi da ocjena obuhvaća samo kreozot klase B i klase C, kako je utvrđen u europskoj normi EN 13991:2003.

               (4)

               Savjetovanje sa zainteresiranim stranama započelo je 30. travnja 2008. Rezultat savjetovanja je objavljen i o njemu se raspravljalo na 30. sastanku predstavnika nadležnih tijela država članica o provedbi Direktive 98/8/EZ o stavljanju biocidnih pripravaka na tržište.

               (5)

               Izvješće nadležnog tijela pregledale su države članice i Komisija. U skladu s člankom 15. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1451/2007, 17. prosinca 2010. nalazi tog pregleda uvršteni su u izvješće o ocjeni u okviru Stalnog odbora za biocidne pripravke.

               (6)

               Iz provedenih ispitivanja proizlazi da se za sredstva za zaštitu drva koja sadrže kreozot može očekivati da će ispuniti zahtjeve utvrđene u članku 5. Direktive 98/8/EZ ako se nanose na drvo prema nekima od ocijenjenih scenarija. Nadalje, na gore je spomenutom savjetovanju interesnih strana istaknuto kako postoje snažni pokazatelji da neke uporabe kreozota donose značajne društveno-gospodarske koristi. Analize životnog ciklusa koje su podnesene i objavljene u sklopu savjetovanja ukazuju na to da u nekim slučajevima za kreozot ne postoje odgovarajuće zamjenske tvari koje bi bile manje štetne za okoliš. Stoga je primjereno uvrstiti kreozot u Prilog I.

               (7)

               Međutim, prilikom procjene rizika za neke scenarije uporabe na drvu, koji su predstavljeni u izvješću o ocjeni, utvrđeni su neprihvatljivi rizici za okoliš.

               (8)

               Nadalje, kreozot se smatra kancerogenom tvari bez praga djelovanja i svrstan je kao kancerogena tvar kategorije 1.B u skladu s Uredbom (EZ) 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o razvrstavanju, označivanju i pakiranju tvari i smjesa, o izmjeni i stavljanju izvan snage Direktive 67/548/EEZ i Direktive 1999/45/EZ i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1907/2006 (3).

               (9)

               Kreozot, koji je smjesa stotina spojeva, sadrži uglavnom policikličke aromatske ugljikovodike („PAH”). Za neke od njih Odbor za procjenu rizika pri Europskoj agenciji za kemikalije smatra da su postojani, bioakumulativni i toksični („PBT”; antracen (4)) ili vrlo postojani i vrlo bioakumulativni („vPvB”; fluoranten, fenantren i piren (5)) u skladu s mjerilima utvrđenima u Prilogu XIII. Uredbi (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH), osnivanju Europske agencije za kemikalije te o izmjeni Direktive 1999/45/EZ i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 793/93 i Uredbe Komisije (EZ) br. 1488/94 kao i Direktive Vijeća 76/769/EEZ i direktiva Komisije 91/155/EEZ, 93/67/EEZ, 93/105/EZ i 2000/21/EZ (6).

               (10)

               PAH spojevi navedeni su kao tvari koje podliježu odredbama o smanjenju emisija iz Priloga III. Protokolu o postojanim organskim onečišćujućim tvarima („POP”) uz Konvenciju o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka iz 1979. i Priloga III. Uredbi (EZ) br. 850/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o postojanim organskim onečišćujućim tvarima i o izmjeni Direktive 79/117/EEZ (7).

               (11)

               U smjernicama donesenima Odlukom 2009/4 izvršnog tijela Konvencije o dalekosežnom prekograničnom onečišćavanju zraka iz 1979. godine navedene su najbolje raspoložive tehnike za kontrolu emisija postojanih organskih onečišćujućih tvari (POP tvari) iz velikih stacionarnih izvora. Dio E odjeljka V. tih smjernica posebno se odnosi na emisije policikličkih aromatskih ugljikohidrata (PAH spojeva) povezanih sa zaštitom drva uz uporabu derivata ugljenog katrana koji sadrže PAH spojeve, kao što je kreozot. Te se tehnike odnose na impregnaciju, skladištenje, rukovanje i uporabu drva, te uključuju uporabu zamjenskih tvari koje svode na najmanju moguću mjeru uporabu pripravaka na osnovi PAH spojeva. Sadrže također preporuke o najboljim raspoloživim tehnikama koje treba primjenjivati pri spaljivanju obrađenoga drva.

               (12)

               U skladu s drugim podstavkom članka 6. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 850/2004, koji se primjenjuje u povezanosti s Prilogom III. toj Uredbi, države članice moraju donijeti akcijske planove koji sadrže mjere za promicanje razvoja i, ako to smatraju primjerenim, zahtijevati uporabu zamjenskih ili izmijenjenih materijala, pripravaka i postupaka radi sprečavanja stvaranja i ispuštanja PAH spojeva. Na temelju članka 3. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 850/2004, države članice i Komisija, u okviru sustava ocjene i izdavanja odobrenja za postojeće kemikalije i pesticide u skladu s odgovarajućim zakonodavstvom Unije, poduzimaju odgovarajuće mjere za kontrolu postojećih kemikalija i pesticida koji pokazuju svojstva postojanih organskih onečišćujućih tvari.

               (13)

               Direktivom Europskog parlamenta i Vijeća 2000/60/EZ od 23. listopada 2000. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području vodne politike (8) utvrđuje se da su PAH spojevi prioritetne opasne tvari i da treba prekinuti ili postupno smanjivati onečišćenje površinskih voda uzrokovano ispuštanjem, emisijama ili nenamjernim ispuštanjem tih tvari.

               (14)

               Stoga je primjereno ograničiti uvrštenje kreozota na samo 5 godina te ga prije njegova ponovnog uvrštenja u Prilog I. podvrgnuti komparativnoj procjeni rizika u skladu s drugim podstavkom članka 10. stavka 5. točke i. Direktive 98/8/EZ.

               (15)

               Nadalje, biocidne pripravke koji sadrže kreozot treba odobravati za uporabu samo u slučajevima ako, uzevši u obzir sve lokalne i druge okolnosti, ne postoje odgovarajuće alternative. Stoga prilikom podnošenja zahtjeva za izdavanje odobrenja za pripravke ili za uzajamno priznavanje, država članica koja zaprimi zahtjev treba od podnositelja zahtjeva zatražiti analizu tehničke i gospodarske izvedivosti zamjene. Na temelju te analize i drugih raspoloživih podataka država članica koja izdaje odobrenje treba obrazložiti svoj zaključak da ne postoje odgovarajući zamjenski pripravci i Komisiji dostaviti obrazloženje kada se može očekivati da će biti izdana odobrenja za pripravke. U tom je kontekstu radi veće transparentnosti primjereno zahtijevati od država članica da u svoja izvješća uvrste podatke o načinu promicanja razvoja zamjenskih pripravaka u skladu s člankom 6. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 850/2004, i to izravno ili upućivanjem na objavljeni akcijski plan. Radi još veće transparentnosti, primjereno je osigurati javno objavljivanje tih podataka.

               (16)

               Na razini Unije nisu ocijenjene sve moguće uporabe drva obrađenog kreozotom. Stoga je primjereno da države članice ocijene te uporabe ili scenarije izloženosti i one rizike za ljude i okoliš koji nisu reprezentativno uzeti u obzir u okviru procjene rizika na razini Unije, te da prilikom izdavanja odobrenja za pripravke osiguraju poduzimanje odgovarajućih mjera ili donošenje posebnih uvjeta kako bi se utvrđeni rizici smanjili na prihvatljivu razinu.

               (17)

               Unosom br. 31 iz Priloga XVII. Uredbi (EZ) br. 1907/2006 utvrđeni su uvjeti uporabe kreozota za obradu drva i stavljanja drva obrađenog kreozotom na tržište. Primjereno je propisati da se odobrenja za biocidne pripravke koji sadrže kreozot izdaju na temelju poštivanja tih ograničenja. Odlukama Komisije 1999/832/EZ od 26. listopada 1999. o nacionalnim odredbama u vezi s ograničenjima za stavljanje na tržište i uporabu kreozota, koje je objavila Kraljevina Nizozemska (9), 2002/59/EZ od 23. siječnja 2002. o nacrtu nacionalnih odredaba o ograničenjima za stavljanje na tržište i uporabu drva obrađenog kreozotom, koji je Kraljevina Nizozemska objavila u skladu s člankom 95. stavkom 5. Ugovora o EZ-u (10), i 2002/884/EZ od 31. listopada 2002. o nacionalnim odredbama o ograničenjima za stavljanje na tržište i uporabu drva obrađenog kreozotom, koje je Nizozemska objavila u skladu s člankom 95. stavcima 4. i 5. Ugovora o EZ-u (11), Komisija je odobrila Nizozemskoj da zadrži postojeće strože nacionalne odredbe objavljene u skladu s Ugovorom o EZ-u. Na temelju članka 67. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 1907/2006 i kako je navedeno u obavijesti Komisije u skladu s člankom 67. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1907/2006 (12), ta je ograničenja moguće zadržati do 1. lipnja 2013. Ona uključuju zabranu uporabe drva obrađenog kreozotom za primjene kod kojih dolazi do doticaja s površinskim ili podzemnim vodama.

               (18)

               S obzirom na nalaze navedene u izvješću o ocjeni, primjereno je na razini izdavanja odobrenja za pripravke propisati primjenu mjera za ublažavanje rizika u vezi s pripravcima koji sadrže kreozot i koji se koriste kao sredstva za zaštitu drva. Uslijed kancerogenih svojstava kreozota primjereno je propisati da se na izdavanje odobrenja za biocidne pripravke koji sadrže tu tvar primjenjuje zahtjev za provedbom svih mogućih mjera u skladu s Uredbom (EZ) br. 1907/2006 i Direktivom 2004/37/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o zaštiti radnika od rizika zbog izloženosti kancerogenim ili mutagenim tvarima na radu (Šesta pojedinačna direktiva u smislu članka 16. stavka 1. Direktive Vijeća 89/391/EEZ) (13) radi zaštite radnika, uključujući krajnje korisnike, od izloženosti tijekom obrade drva i rukovanja obrađenim drvom. S obzirom na rizike utvrđene za kopnene i vodene ekosustave, treba poduzeti odgovarajuće mjere za njihovu zaštitu. Stoga treba donijeti upute u kojima će biti navedeno da se svježe obrađeno drvo nakon obrade mora skladištiti pod nadstrešnicom i/ili na nepropusnoj tvrdoj podlozi i da se sve nenamjerno ispuštene količine moraju prikupljati za ponovnu uporabu ili zbrinjavanje.

               (19)

               Važno je da se odredbe ove Direktive primjenjuju istodobno u svim državama članicama kako bi se na tržištu osiguralo jednako postupanje s biocidnim pripravcima koji sadrže aktivnu tvar kreozot, te olakšalo uredno funkcioniranje tržišta biocidnih pripravaka općenito.

               (20)

               Prije uvrštenja aktivne tvari u Prilog I. potrebno je osigurati razumno vremensko razdoblje kako bi se omogućilo državama članicama i zainteresiranim stranama da se pripreme na ispunjavanje novih zahtjeva koje to uvrštenje donosi i kako bi se osiguralo da podnositelji zahtjeva koji su izradili tehničke dosjee mogu u potpunosti iskoristiti 10-godišnje razdoblje zaštite podataka, koje u skladu s člankom 12. stavkom 1. točkom (c) podtočkom ii. Direktive 98/8/EZ počinje od dana uvrštenja.

               (21)

               Nakon uvrštenja državama članicama treba odobriti razumno vremensko razdoblje za provedbu članka 16. stavka 3. Direktive 98/8/EZ.

               (22)

               Direktivu 98/8/EZ treba stoga na odgovarajući način izmijeniti.

               (23)

               Odbor osnovan na temelju članka 28. stavka 1. Direktive 98/8/EZ nije donio mišljenje o mjerama predviđenima ovom Direktivom, te je stoga Komisija podnijela Vijeću prijedlog u vezi s tim mjerama i proslijedila ga Europskom parlamentu. Vijeće nije djelovalo u roku od dva mjeseca, kako je predviđeno člankom 5.a Odluke Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji (14), te je stoga Komisija bez odlaganja podnijela prijedlog Europskom parlamentu. Europski se parlament nije suprotstavio tim mjerama u roku od 4 mjeseca od gore spomenutog podnošenja prijedloga,

         DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Prilog I. Direktivi 98/8/EZ izmjenjuje se u skladu s Prilogom ovoj Direktivi.
   Članak 2.
   Prenošenje
   1.   Države članice donose i objavljuju zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom do 30. travnja 2012.
   One primjenjuju te odredbe od 1. svibnja 2013.
   Kada države članice donose ove odredbe, te odredbe prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
   2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst najvažnijih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 3.
   Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Članak 4.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 26. srpnja 2011.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  SL L 123, 24.4.1998., str. 1.

      (2)  SL L 325, 11.12.2007., str. 3.

      (3)  SL L 353, 31.12.2008., str. 1.

      (4)  Prateći dokument Odbora država članica za identifikaciju antracena kao tvari posebno zabrinjavajućih svojstava, donesen 8. listopada 2008.

      (5)  Prateći dokument Odbora država članica za identifikaciju antracenskog ulja s niskim sadržajem antracena kao tvari posebno zabrinjavajućih svojstava zbog njegovih svojstava CMR, PBT in vPvB, donesen 4. prosinca 2009.

      (6)  SL L 396, 30.12.2006., str. 1.

      (7)  SL L 158, 30.4.2004., str. 7.

      (8)  SL L 327, 22.12.2000., str. 1.

      (9)  SL L 329, 22.12.1999., str. 25.

      (10)  SL L 23, 25.1.2002., str. 37.

      (11)  SL L 308, 9.11.2002., str. 30.

      (12)  SL L 130, 9.6.2009., str. 3.

      (13)  SL L 158, 30.4.2004., str. 50.

      (14)  SL L 184, 17.7.1999., str. 23.

      PRILOG
      U Prilogu I. Direktivi 98/8/EZ dodaje se sljedeći unos:

                     „45

                     Kreozot

                     Kreozot
                     EZ br.: 232-287-5
                     CAS br.: 8001-58-9

                     Kreozot klase B ili klase C u skladu s europskom normom EN 13991:2003

                     1. svibnja 2013.

                     30. travnja 2015.

                     30. travnja 2018.

                     8

                     Biocidni pripravci koji sadrže kreozot smiju se odobravati za uporabu samo ako država članica koja izdaje odobrenje, na temelju analize tehničke i gospodarske izvedivosti zamjene koju će zatražiti od podnositelja zahtjeva, te bilo kojih drugih podataka kojima raspolaže, zaključi da ne postoje odgovarajući zamjenski pripravci. Države članice koje te pripravke odobravaju na vlastitome državnom području trebaju najkasnije do 31. srpnja 2016. podnijeti Komisiji izvješće s obrazloženjem zaključka da ne postoje odgovarajući zamjenski pripravci i navesti način promicanja razvoja zamjenskih pripravaka. Komisija će ta izvješća staviti na raspolaganje javnosti.
                     Prije ponovnog uvrštenja u Prilog I. aktivnu tvar treba obvezno podvrgnuti komparativnoj procjeni rizika u skladu s drugim podstavkom članka 10. stavka 5. točke i.
                     Pri razmatranju zahtjeva za izdavanje odobrenja za pripravak u skladu s člankom 5. i Prilogom VI. države članice ocjenjuju, ako je to bitno za odnosni pripravak, one uporabe ili scenarije izloženosti, te rizike za ljude i okoliš, koji nisu reprezentativno uzeti u obzir u procjeni rizika na razini Unije.
                     Države članice moraju osigurati da se odobrenja izdaju pod sljedećim uvjetima:

                                 (1)

                                 Kreozot se smije koristiti samo u uvjetima navedenima u točki 2. u drugome stupcu unosa br. 31. iz Priloga XVII. Uredbi (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH), osnivanju Europske agencije za kemikalije i o izmjeni Direktive 1999/45/EZ i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 793/93 i Uredbe Komisije (EZ) br. 1488/94, te Direktive Vijeća 76/769/EEZ i direktiva Komisije 91/155/EEZ, 93/67/EEZ, 93/105/EZ i 2000/21/EZ (1).

                                 (2)

                                 Kreozot se ne smije koristiti za obradu drva namijenjenoga za uporabe navedene u točki 3. u drugome stupcu unosa br. 31 iz Priloga XVII. Uredbi (EZ) br. 1907/2006.

                                 (3)

                                 Potrebno je poduzeti odgovarajuće mjere za ublažavanje rizika radi zaštite radnika, uključujući krajnje korisnike, od izloženosti tijekom obrade drva i rukovanja obrađenim drvetom u skladu s Uredbom (EZ) br. 1907/2006 i Direktivom 2004/37/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o zaštiti radnika od rizika zbog izloženosti kancerogenim ili mutagenim tvarima na radu (šesta pojedinačna Direktiva u smislu članka 16. stavka 1. Direktive Vijeća 89/391/EEZ) (2).

                                 (4)

                                 Potrebno je poduzeti odgovarajuće mjere za ublažavanje rizika radi zaštite kopnenih i vodenih ekosustava. Posebno se na oznakama i, ako postoje, u sigurnosno-tehničkim listovima odobrenih proizvoda navodi da se svježe obrađeno drvo nakon obrade mora skladištiti pod nadstrešnicom i/ili na nepropusnoj tvrdoj podlozi kako bi se spriječilo izravno nenamjerno istjecanje pripravka u tlo ili vodu, te da se ostaci pripravaka nakon uporabe moraju prikupljati za ponovnu uporabu ili zbrinjavanje.”

         (1)  SL L 396, 30.12.2006., str. 1.

         (2)  SL L 158, 30.4.2004., str. 50.