title: Direktiva Vijeća 92/106/EEZ od 7. prosinca 1992. o utvrđivanju zajedničkih pravila za određene vrste kombiniranog prijevoza robe između država članica

text:
               07/Sv. 002

               HR

               Službeni list Europske unije

               31

         31992L0106

               L 368/38

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               07.12.1992.

      DIREKTIVA VIJEĆA 92/106/EEZ
   od 7. prosinca 1992.
   o utvrđivanju zajedničkih pravila za određene vrste kombiniranog prijevoza robe između država članica
   VIJEĆE EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice, a posebno njegove članke 75. i 84. stavak 2.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije (1),
   uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (2),
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i socijalnog odbora (3),
   budući da je Direktiva Vijeća 75/130/EEZ od 17. veljače 1975. o utvrđivanju zajedničkih pravila za određene vrste kombiniranog cestovnog/željezničkog prijevoza robe između država članica (4) nekoliko puta izmijenjena; budući da bi u slučaju daljnjih izmjena, u interesu jasnoće, Direktivu trebalo preinačiti;
   budući da unutarnje tržište dovodi do povećanja prometa; budući da Zajednica mora poduzeti mjere potrebne za osiguranje optimalnog upravljanja svojim prijevoznim izvorima u interesu svih građana, što znači upotrebu kombiniranog prijevoza;
   budući da sve veći problemi vezani uz zagušenje cesta, okoliš i sigurnost cesta, zahtijevaju u javnom interesu daljnji razvoj kombiniranog prijevoza kao alternative cestovnom prijevozu;
   budući da se moraju poduzeti mjere kako bi se omogućio razvoj i daljnje poboljšanje načina prijevoza, koji se zasnivaju na intermodalnosti oblika prijevoza i posebnim sredstvima i zahtjevima prijevoznika i korisnika; budući da takve mjere moraju pokrivati kombinirane oblike prijevoza, povezujući cestovni s ostalim načinima prijevoza, poput željezničkog, riječnog i pomorskog prijevoza;
   budući da će sloboda od svih količinskih ograničenja i ukidanje raznih ograničavajućih upravnih propisa koji još uvijek postoje u području cestovnog prometa potaknuti veću upotrebu kombiniranog prijevoza;
   budući da bi se, kako bi metode kombiniranog prijevoza rezultirale stvarnim smanjenjem cestovnog zagušenja, takva liberalizacija trebala odnositi na cestovna putovanja ograničenih udaljenosti;
   budući da se liberalizacija početnih i završnih dionica kombiniranog prijevoza treba proširiti na kombinirani prijevoz, uključujući korištenje pomorskih putova pod uvjetom da putovanje morem predstavlja važan dio kombiniranog prijevoza;
   budući da Komisija svake dvije godine treba podnijeti izvješće o primjeni ove Direktive, počevši od 1. srpnja 1995.;
   budući da bi poticajne mjere također olakšale razvoj kombiniranog prijevoza i budući da je stoga prikladno smanjiti oporezivanje korištenja ili posjedovanja gospodarskih vozila, u mjeri u kojoj se ona prevoze željeznicom, kao i izuzeti početne i završne dionice cestovnog prijevoza od carinskih uredaba s obveznom primjenom;
   budući da je potrebno olakšati pristup prijevoza za vlastite potrebe kombiniranom prijevozu;
   budući da ova Direktiva ne smije utjecati na obveze država članica u pogledu prenošenja vremenskih rokova u nacionalno pravo i provedbu promijenjenih verzija Direktiva,
   DONIJELO JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   1.   Ova se Direktiva primjenjuje na postupanje u kombiniranom prijevozu, ne dovodeći u pitanje Uredbu (EEZ) br. 881/92 (5).
   U smislu ove Direktive, „kombinirani prijevoz” je prijevoz robe između država članica, pri čemu se kamion, prikolica, poluprikolica, s vučnim vozilom ili bez njega, izmjenjivi sanduk ili kontejner od 20 stopa ili više, koristi na cesti pri početnoj ili završnoj dionici putovanja, a u drugoj dionici, željezničkim ili unutarnjim plovnim putom ili pomorskim prijevozom, ako je ta dionica dulja od 100 km zračne linije i čini početnu ili završnu dionicu cestovnog prijevoza na tom putovanju:

               —

               između točke utovara robe i najbliže odgovarajuće utovarne željezničke postaje pri početnoj dionici te između najbliže odgovarajuće istovarne željezničke postaje i točke istovara pri završnoj dionici, ili

               —

               unutar promjera koji nije veći od 150 km zračne linije od luke unutarnjeg plovnog puta ili pomorske luke utovara ili istovara.

         Članak 2.
   Svaka država članica oslobađa, do 1. srpnja 1993., usluge kombiniranog prijevoza navedenog u članku 1., svih sustava kvota i ovlaštenja.
   Članak 3.
   U slučaju kombiniranog prijevoza za najam ili naknadu, u putnoj ispravi koja ispunjava barem zahtjeve predviđene člankom 6. Uredbe Vijeća br. 11 od 27. lipnja 1960. o ukidanju diskriminacije u cijenama i uvjetima prijevoza, u provedbi članka 79. stavka 3. Ugovora o osnivanju Europske ekonomske zajednice (6), također se navode željezničke utovarne i istovarne postaje koje se odnose na tu željezničku dionicu ili utovarne i istovarne luke unutarnjeg plovnog puta koje se odnose na tu dionicu unutarnjeg plovnog puta ili pomorske utovarne ili istovarne luke koje se odnose na pomorski dio tog putovanja. Te se pojedinosti bilježe prije obavljanja samog prijevoza i potvrđuju pečatom, koji stavljaju nadležna tijela željeznice ili luke u dotičnim željezničkim postajama ili lukama unutarnjih plovnih putova ili pomorskim lukama, nakon završetka tog dijela putovanja koje se odvija željeznicom, unutarnjim plovnim putem ili morem.
   Članak 4.
   Svi prijevoznici s poslovnim nastanom u državi članici, koji zadovoljavaju uvjete poslovanja i pristupa tržištu prijevoza robe između država članica, moraju imati pravo obavljanja, u okviru kombiniranog prijevoza između država članica, početnih i/ili završnih dionica cestovnog prijevoza koje su sastavni dio kombiniranog prijevoza i koje mogu ili ne moraju uključivati prelazak granice.
   Članak 5.
   1.   Svake dvije godine, počevši od 1. srpnja 1995., Komisija mora sastaviti izvješće za Vijeće o:

               —

               gospodarskom razvoju kombiniranog prijevoza

               —

               primjeni prava Zajednice u ovom području

               —

               definiranju, kada je to potrebno, daljnjih mjera za promicanje kombiniranog prijevoza.

         2.   Pri sastavljanju izvješća iz stavka 1. Komisiji u prikupljanju informacija pomažu predstavnici država članica.
   U izvješću se posebice ispituju podaci i statistika koji se odnose na:

               —

               prometne veze koje se koriste u kombiniranom prijevozu,

               —

               broj vozila (teretno vozilo s prikolicom se računa kao jedno vozilo), izmjenjivih sanduka i kontejnera, koji se prevoze raznim prometnim vezama,

               —

               prevezeni teret u tonama,

               —

               obavljene usluge u tonama/kilometrima.

         U izvješću se, ako je prikladno, predlažu mjere za daljnje poboljšanje takvih podataka i stanja u sektoru kombiniranog prijevoza.
   Članak 6.
   1.   Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da se porezi navedeni u stavku 3., koji se primjenjuju na cestovna vozila (kamioni, tegljači, prikolice ili poluprikolice), kada se radi o pravcima kombiniranog prijevoza, smanje ili nadoknade bilo u standardnom iznosu ili u omjeru prema putovanjima, koja takva vozila obavljaju željeznicom, unutar granica i u skladu s uvjetima i pravilima koja će utvrditi nakon konzultacije s Komisijom.
   Smanjenja ili naknade iz prvog stavka odobrava država u kojoj su ta vozila registrirana, na temelju putovanja željeznicom obavljenih unutar te države.
   Države članice mogu, međutim, odobriti ta smanjenja ili naknade na temelju putovanja željeznicom, koja su djelomično ili u potpunosti obavljena izvan države članice, u kojoj su ta vozila registrirana.
   2.   Ne dovodeći u pitanje odredbe koje su rezultat mogućeg ponovnog ustroja nacionalnog poreznog sustava za gospodarska vozila na razini Zajednice, vozila koja koriste isključivo cestovni prijevoznici na kratkim dionicama ili za krajnju isporuku unutar kombiniranog prijevoza, mogu se, ako se oporezuju zasebno, izuzeti od poreza navedenih u stavku 3.
   3.   Porezi navedeni u stavcima 1. i 2. su sljedeći:

               —

               Belgija:
               taxe de circulation sur les véhicules automobiles/verkeersbelasting op de autovoertuigen;

               —

               Danska:
               vægtafgift af motorkøretøjer mv.;

               —

               Njemačka:
               Kraftfahrzeugsteuer;

               —

               Francuska:
               taxe spéciale sur certains véhicules routiers;

               —

               Grčka:
               τελη κυκλοΦοριαζ αυτοκινητων

               —

               Španjolska:

                           (a)

                           impuesto sobre actividades económicas,

                           (b)

                           impuesto sobre vehículos de tracción mecánica;

               —

               Irska:
               vehicle excise duties;

               —

               Italija:

                           (a)

                           tassa automobilistica,

                           (b)

                           addizionale del 5 % sulla tassa automobilistica;

               —

               Luksemburg:
               taxe sur les véhicules automoteurs;

               —

               Nizozemska:
               motorrijtuigenbelasting;

               —

               Portugal:

                           (a)

                           imposto de camionagem,

                           (b)

                           imposto de circulação;

               —

               Ujedinjena Kraljevina:
               vehicle excise duties.

         Članak 7.
   Ako prikolicu ili poluprikolicu koja pripada poduzetniku i koji ju koristi za prijevoz za vlastite potrebe, na završnom dijelu puta tegli tegljač koji pripada poduzetniku koji se bavi prijevozom za najam ili naknadu, prijevoz koji se vrši na taj način izuzima se od obveze podnošenja putne isprave predviđene u članku 3.; međutim, mora se osigurati druga putna isprava kojom se dokazuje putovanje koje je obavljeno ili se treba obaviti željeznicom, unutarnjim plovnim putem ili morem.
   Članak 8.
   Početne ili završne dionice cestovnog prijevoza, koje su dio kombiniranog prijevoza, izuzete su od primjene uredaba o obveznim carinama.
   Članak 9.
   Kada, kao dio kombiniranog prijevoza, poduzetnik koji šalje robu obavlja početnu dionicu cestovnog prijevoza za vlastiti račun, u smislu Prve direktive Vijeća od 23. srpnja 1962. o utvrđivanju zajedničkih pravila za određene vrste cestovnog prijevoza robe (7), poduzetnik koji treba primiti prevezenu robu može, bez obzira na definiciju iz spomenute Direktive, obaviti za vlastiti račun završnu dionicu cestovnog prijevoza robe u njihovo odredište, koristeći tegljač kojega je vlasnik, a koji je kupio uz odgodu plaćanja ili unajmio sukladno Direktivi Vijeća 84/647/EEZ od 19. prosinca 1984. o korištenju vozila unajmljenih bez vozača za cestovni prijevoz robe (8) te koje voze njegovi zaposlenici, čak i ako je prikolicu ili poluprikolicu registrirao ili iznajmio poduzetnik koje šalje robu.
   Početna dionica prijevoza robe u kombiniranom prijevozu, koju poduzetnik koji šalje robu obavlja koristeći tegljač kojega je vlasnik, a koji je kupio uz odgodu plaćanja, ili iznajmio sukladno Direktivi 86/647/EEZ te koji voze njegovi zaposlenici, dok je prikolicu ili poluprikolicu registrirao ili iznajmio poduzetnik koji treba primiti prevezenu robu, također će se smatrati, bez obzira na Direktivu od 23. srpnja 1962., vlastitim prijevozom, ako poduzetnik-primatelj obavi završnu dionicu cestovnog prijevoza za vlastiti račun, u skladu s potonjom Direktivom.
   Članak 10.
   1.   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktive do 1. srpnja 1993. godine. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.
   Kada države članice donose ove odredbe, te odredbe prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
   2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 11.
   1.   Ovime se ukida Direktiva 75/130/EEZ (9), ne dovodeći u pitanje obveze država članica u pogledu rokova za prenošenje i provedbu navedene u Prilogu, dijelu A.
   2.   Pozivanje na ukinutu Direktiva smatra se pozivanjem na ovu Direktivu i tumači se u skladu s korelacijskom tablicom u Prilogu, dijelu B.
   Članak 12.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 7. prosinca 1992.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         J. MacGREGOR

      (1)  SL L C 282, 30.10.1992., str. 8.

      (2)  Mišljenje doneseno 20. studenoga 1992. (još nije objavljeno u Službenom listu).

      (3)  Mišljenje doneseno 24. studenoga 1992. (još nije objavljeno u Službenom listu).

      (4)  SL L 48, 22.2.1975., str. 31. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EEZ) br. 881/92 (SL L 95, 9.4.1992., str. 1.).

      (5)  Uredba Vijeća (EEZ) br. 881/92 od 26. ožujka 1992. o pristupu tržištu cestovnog prijevoza robe unutar Zajednice prema ili iz državnog područja države članice ili prelaskom preko državnog područja jedne ili više država članica (SL L 95, 9.4.1992., str. 1.).

      (6)  SL L 52, 16.8.1960., str. 1121/60.

      (7)  SL L 70, 6.8.1962., str. 2205/62. Zadnje izmijenjena Uredbom (EEZ-a) br. 881/92 (SL L 95, 9.4.1992., str. 1.).

      (8)  SL L 335, 22.12.1984., str. 72. Izmijenjena Direktivom 90/398/EEZ (SL L 202, 31.7.1990., str. 46.).

      (9)  Uključujući akte kojima se izmjenjuje, tj. odgovarajuću odredbu Akta o pristupanju iz 1985. i Direktive 79/5/EEZ, 82/3/EEZ, 82/603/EEZ, 86/544/EEZ i 91/224/EEZ.
   PRILOG

      DIO A

      Vremenski rokovi za prenošenje u nacionalno zakonodavstvo i provedbu

               Direktiva

               Rok za prenošenje i provedbu

               75/130/EEZ (SL L 48, 22.2.1975., str. 31.)

               30. lipnja 1975.

               79/5/EEZ (SL L 5, 9.1.1979., str. 33.)

               1. srpnja 1979.

               82/3/EEZ (SL L 5, 9.1.1982., str. 12.)

               —

               82/603/EEZ (SL L 247, 23.8.1982., str. 6.)

               1. travnja 1983.

               86/544/EEZ (SL L 320, 15.11.1986., str. 33.)

               1. srpnja 1987.

               91/224/EEZ (SL L 103, 23.4.1991., str. 1.)

               1. siječnja 1992.

      DIO B

      Korelacijska tablica

               Ova Direktiva

               Direktiva 75/130/EEZ

               Članak 1.

               Članak 1.

               Članak 2.

               Članak 2.

               Članak 3.

               Članak 3.

               Članak 4.

               Članak 6.

               Članak 5.

               Članak 7.

               Članak 6.

               Članak 8.

               Članak 7.

               Članak 9.

               Članak 8.

               Članak 11.

               Članak 9.

               Članak 12.

               Članak 10.

               —

               Članak 11.

               —

               Članak 12.

               Članak 13.

               Prilog

               —


title: Direktiva Komisije 1999/66/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju zahtjeva za oznaku ili za drugi dokument koji sastavlja dobavljač sukladno Direktivi Vijeća 98/56/EZ

text:
               03/Sv. 54

               HR

               Službeni list Europske unije

               30

         31999L0066

               L 164/76

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         DIREKTIVA KOMISIJE 1999/66/EZ
   od 28. lipnja 1999.
   o utvrđivanju zahtjeva za oznaku ili za drugi dokument koji sastavlja dobavljač sukladno Direktivi Vijeća 98/56/EZ
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 98/56/EZ od 20. srpnja 1998. o stavljanju reprodukcijskog materijala ukrasnog bilja na tržište (1), a posebno njezin članak 8. stavak 3.,

               (1)

               budući da se na oznaci ili drugim dokumentima moraju navesti podaci potrebni za službeni nadzor i informiranje uzgajivača;

               (2)

               budući da, kad se uz reprodukcijski materijal nalazi biljna putovnica na temelju sustava zaštite bilja u Zajednici, biljna putovnica može u određenim uvjetima predstavljati oznaku ili drugi dokument koji sastavlja dobavljač;

               (3)

               budući da su mjere utvrđene u ovoj Direktivi u skladu s mišljenjem Stalnog odbora za reprodukcijski materijal za ukrasno bilje,

         DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Ovom se Direktivom utvrđuju zahtjevi za oznake i druge dokumente koje sastavlja dobavljač reprodukcijskog materijala za ukrasno bilje iz članka 8. Direktive 98/56/EZ.
   Članak 2.
   1.   Oznaka dobavljača ili dokument iz članka 1. moraju biti od odgovarajućeg materijala koji nije prethodno korišten i moraju se tiskati na barem jednom od službenih jezika Zajednice. Oznaka ili dokument mora sadržavati sljedeće podatke:

               i.

               oznaku „kakvoća EZ-a”;

               ii.

               oznaku šifre države članice EZ-a;

               iii.

               oznaku odgovornog službenog tijela ili njegovu razlikovnu šifru;

               iv.

               registarski broj;

               v.

               pojedinačni serijski, tjedni ili kontrolni broj;

               vi.

               botanički naziv;

               vii.

               naziv sorte, ako je to primjenjivo. U slučaju podloge, naziv ili oznaku sorte;

               viii.

               naziv skupine biljaka, ako se radi o skupini;

               ix.

               količinu;

               x.

               u slučaju uvoza iz trećih zemalja sukladno članku 11. stavku 2. Direktive 98/56/EZ, naziv države proizvodnje.

         2.   U slučaju kad reprodukcijski materijal prati biljna putovnica u skladu s Direktivom Komisije 92/105/EEZ (2), biljna putovnica može predstavljati deklaraciju dobavljača ili dokument iz stavka 1. Neovisno o tome, mora se staviti oznaka „kakvoća EZ-a” i oznaka nadležnog državnog tijela sukladno Direktivi 98/56/EEZ i, ako je potrebno, uputa na naziv sorte, podloge ili skupine biljaka. Prilikom uvoza iz trećih zemalja sukladno članku 11. stavku 2. Direktive 98/56/EZ, mora se navesti i zemlja podrijetla. Ti podaci mogu se nalaziti na istom dokumentu na kojem je i biljna putovnica, ali jasno razdvojeni.
   Članak 3.
   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom 31. prosinca 1999. O tome odmah obavješćuju Komisiju.
   Kad države članice donose ove mjere, te mjere prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Postupak za takvu uputu donose države članice.
   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba domaćeg prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 4.
   Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europskih zajednica.
   Članak 5.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 28. lipnja 1999.

            Za Komisiju

         Franz FISCHLER

            Član Komisije

      (1)  SL L 226, 13.8.1998., str. 16.

      (2)  SL L 4, 8.1.1993., str. 22.


title: Direktiva Komisije 2006/35/EZ od 24. ožujka 2006. o izmjeni priloga I. do IV. Direktivi Vijeća 2000/29/EEZ o zaštitnim mjerama protiv unošenja u Zajednicu organizama štetnih za bilje ili biljne proizvode i protiv njihovog širenja unutar Zajednice

text:
               03/Sv. 64

               HR

               Službeni list Europske unije

               111

         32006L0035

               L 088/9

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         DIREKTIVA KOMISIJE 2006/35/EZ
   od 24. ožujka 2006.
   o izmjeni priloga I. do IV. Direktivi Vijeća 2000/29/EEZ o zaštitnim mjerama protiv unošenja u Zajednicu organizama štetnih za bilje ili biljne proizvode i protiv njihovog širenja unutar Zajednice
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/29/EZ od 8. svibnja 2000. o zaštitnim mjerama protiv unošenja u Zajednicu organizama štetnih za bilje ili biljne proizvode i protiv njihovog širenja unutar Zajednice (1), a posebno njezin članak 14. drugi stavak točku (c),
   nakon savjetovanja s dotičnim državama članicama,
   budući da:

               (1)

               Direktivom 2000/29/EZ utvrđuju se određene mjere protiv unošenja organizama štetnih za bilje ili biljne proizvode u države članice iz drugih država članica ili trećih zemalja. Njome se također neka područja priznaju kao zaštićena područja.

               (2)

               Iz podataka koje je dostavio Portugal proizlazi da je Bemisia tabaci Genn. (europske populacije) sada prisutna u regiji Alentejo i nekim općinama regije Ribatejo e Oeste. Stoga se ti dijelovi portugalskog državnog područja više ne bi trebali smatrati zaštićenim područjem u pogledu toga štetnog organizma.

               (3)

               Iz podataka koje je dostavila Slovenija proizlazi da je Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. sada prisutna u regijama Gorenjska i Maribor. Stoga se te regije više ne bi trebale smatrati zaštićenim područjem u pogledu organizma Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al.

               (4)

               Iz podataka koje je dostavila Slovačka proizlazi da je Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. sada prisutna u nekim općinama okruga Dunajská Streda, Levice, Topoľčany, Poltár, Rožňava i Trebišov. Stoga se te općine više ne bi trebale smatrati zaštićenim područjima u pogledu organizma Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al.

               (5)

               Italija je dostavila podatke iz kojih proizlazi da je Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. sada prisutna u nekim dijelovima njezinog državnog područja. Stoga se ti dijelovi talijanskog državnog područja više ne bi trebali smatrati zaštićenim područjima u pogledu organizma Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al.

               (6)

               Litva je dostavila podatke iz kojih je vidljivo da je virus nekrotične žute žiličavosti (Beet necrotic yellow vein virus) sada prisutan u nekim dijelovima njezinog državnog područja. Stoga se Litva više ne bi trebala smatrati zaštićenim područjem u pogledu virusa nekrotične žute žiličavosti.

               (7)

               Odgovarajuće priloge Direktivi 2000/29/EZ trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

               (8)

               Mjere predviđene ovom Direktivom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za biljno zdravstvo,

         DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Prilozi I. do IV. Direktivi 2000/29/EZ mijenjaju se u skladu s tekstom sadržanim u Prilogu ovoj Direktivi.
   Članak 2.
   1.   Države članice donose i objavljuju zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s odredbama ove Direktive najkasnije do 30. travnja 2006. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba i korelacijsku tablicu između tih odredaba i ove Direktive.
   One primjenjuju te odredbe od 1. svibnja 2006.
   Kad države članice donose te odredbe, te odredbe prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
   2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 3.
   Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Članak 4.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 24. ožujka 2006.

            Za Komisiju

         Markos KYPRIANOU

            Član Komisije

      (1)  SL L 169, 10.7.2000., str. 1. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 2006/14/EZ (SL L 34, 7.2.2006., str. 24.).

      PRILOG
      Prilozi I. do IV. Direktivi 2000/29/EZ mijenjaju se kako slijedi:

                  1.

                  U Prilogu I. dio B mijenja se kako slijedi:

                              (a)

                              u rubrici (a) točki 1. riječi unutar zagrada nakon „P” zamjenjuju se sljedećim:
                              „Azores, Beira Interior, Beira Litoral, Entre Douro e Minho, Madeira, Ribatejo e Oeste (općine Alcobaça, Alenquer, Bombarral, Cadaval, Caldas da Rainha, Lourinhã, Nazaré, Obidos, Peniche i Torres Vedras) i Trás-os-Montes”;

                              (b)

                              u rubrici (b) točki 1. slova „LT” brišu se.

                  2.

                  U Prilogu II. dio B mijenja se kako slijedi:
                  U trećem stupcu rubrike (b) točke 2.:

                              (a)

                              riječi „(osim pokrajinskog područja sjeverno od državne ceste br. 9. – Via Emilia)” dodaju se nakon riječi „Forlì-Cesena” i „Rimini”;

                              (b)

                              riječi „Trentino-Južni Tirol: autonomna pokrajina Trento;” brišu se;

                              (c)

                              sljedeće se riječi dodaju nakon riječi „SI”: „(osim regija Gorenjska i Maribor)”;

                              (d)

                              sljedeće se riječi dodaju nakon riječi „SK”: „(osim općina Blahová, Horné Mýto i Okoč (pokrajina Dunajská Streda), Hronovce i Hronské Kľačany (okrug Levice), Veľké Ripňany (okrug Topoľčany), Málinec (okrug Poltár), Hrhov (okrug Rožňava), Kazimír, Luhyňa, Malý Horeš, Svätuše i Zatín (okrug Trebišov))”.

                  3.

                  U Prilogu III. dio B mijenja se kako slijedi:
                  U drugom stupcu točaka 1. i 2.:

                              (a)

                              riječi „(osim pokrajinskog područja sjeverno od državne ceste br. 9. – Via Emilia)” dodaju se nakon riječi „Forlì-Cesena” i „Rimini”;

                              (b)

                              riječi „Trentino-Južni Tirol: autonomna pokrajina Trento;” brišu se;

                              (c)

                              sljedeće se riječi dodaju nakon riječi „SI”: „(osim regija Gorenjska i Maribor)”;

                              (d)

                              sljedeće se riječi dodaju nakon riječi „SK”: „(osim općina Blahová, Horné Mýto i Okoč (pokrajina Dunajská Streda), Hronovce i Hronské Kľačany (okrug Levice), Veľké Ripňany (okrug Topoľčany), Málinec (okrug Poltár), Hrhov (okrug Rožňava), Kazimír, Luhyňa, Malý Horeš, Svätuše i Zatín (okrug Trebišov))”.

                  4.

                  U Prilogu IV. dio B mijenja se kako slijedi:

                              (a)

                              u točki 20.1. trećem stupcu slova „LT” brišu se;

                              (b)

                              u točki 20.2. trećem stupcu slova „LT” brišu se;

                              (c)

                              u točki 21. trećem stupcu riječi „Trentino-Južni Tirol: autonomna pokrajina Trento;” brišu se;

                              (d)

                              u točkama 21. do 21.3. trećem stupcu:

                                          1.

                                          riječi „(osim pokrajinskog područja sjeverno od državne ceste br. 9. – Via Emilia)” dodaju se nakon riječi „Forlì-Cesena” i „Rimini”;

                                          2.

                                          sljedeće se riječi dodaju nakon riječi „SI”: „(osim regija Gorenjska i Maribor)”;

                                          3.

                                          sljedeće se riječi dodaju nakon riječi „SK”: „(osim općina Blahová, Horné Mýto i Okoč (okrug Dunajská Streda), Hronovce i Hronské Kľačany (okrug Levice), Veľké Ripňany (okrug Topoľčany), Málinec (okrug Poltár), Hrhov (okrug Rožňava), Kazimír, Luhyňa, Malý Horeš, Svätuše i Zatín (okrug Trebišov))”;

                              (e)

                              u točki 22. trećem stupcu slova „LT” brišu se;

                              (f)

                              u točki 23. trećem stupcu slova „LT” brišu se;

                              (g)

                              u točkama 24.1., 24.2. i 24.3. trećem stupcu:
                              riječi unutar zagrada iza slova „P” zamjenjuju se sljedećim: „Azores, Beira Interior, Beira Litoral, Entre Douro e Minho, Madeira, Ribatejo e Oeste (općine Alcobaça, Alenquer, Bombarral, Cadaval, Caldas da Rainha, Lourinhã, Nazaré, Obidos, Peniche i Torres Vedras) i Trás-os-Montes”;

                              (h)

                              u točki 25. trećem stupcu slova „LT” brišu se;

                              (i)

                              u točki 26. trećem stupcu slova „LT” brišu se;

                              (j)

                              u točki 27.1. trećem stupcu slova „LT” brišu se;

                              (k)

                              u točki 27.2. trećem stupcu slova „LT” brišu se;

                              (l)

                              u točki 30. trećem stupcu slova „LT” brišu se.


title: Direktiva Vijeća 2009/143/EZ od 26. studenoga 2009. o izmjeni Direktive 2000/29/EZ u pogledu delegiranja zadaća laboratorijskog ispitivanja

text:
               03/Sv. 60

               HR

               Službeni list Europske unije

               144

         32009L0143

               L 318/23

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         DIREKTIVA VIJEĆA 2009/143/EZ
   od 26. studenoga 2009.
   o izmjeni Direktive 2000/29/EZ u pogledu delegiranja zadaća laboratorijskog ispitivanja
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske Zajednice, a posebno njegov članak 37.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (1),
   budući da:

               (1)

               Prema Direktivi Vijeća 2000/29/EZ od 8. svibnja 2000. o zaštitnim mjerama protiv unošenja u Zajednicu organizama štetnih za bilje ili biljne proizvode i protiv njihovog širenja unutar Zajednice (2), nadležna službena tijela u državama članicama smiju delegirati zadaće predviđene u toj Direktivi, uključujući laboratorijska ispitivanja, samo onoj pravnoj osobi koja je prema svom službeno odobrenom statutu zadužena isključivo za posebne javne funkcije.

               (2)

               Laboratorijska ispitivanja koja treba provesti u okviru Direktive 2000/29/EZ izrazito su tehničke prirode i odnose se na različita znanstvena područja. Takva ispitivanja zahtijevaju širok raspon različitih i skupih tehničkih uređaja i visoko specijalizirano laboratorijsko osoblje koje je sposobno prilagoditi se brzom napretku dijagnostičke metodologije. Broj ispitivanja koja se moraju provesti narastao je proteklih godina. Zbog toga je sve teže pronaći pravne osobe koje udovoljavaju svim potrebnim zahtjevima.

               (3)

               Iz tih je razloga prikladno predvidjeti mogućnost da se brojna i raznovrsna laboratorijska ispitivanja koja se zahtijevaju na temelju Direktive 2000/29/EZ, uz pravne osobe koje su isključivo zadužene za posebne javne funkcije, delegiraju i pravnim osobama koje ne udovoljavaju tom zahtjevu, kao što su sveučilišta, istraživački instituti ili privatni laboratoriji u bilo kojem pravnom obliku koji priznaje država članica u skladu sa svojim nacionalnim zakonodavstvom, pod uvjetom da one ispunjavaju određene uvjete.

               (4)

               Primjereno je da nadležna službena tijela potvrde da pravne osobe kojima se delegira izvođenje laboratorijskih ispitivanja mogu osigurati kvalitetu. One, na primjer, trebaju biti nepristrane, ne biti u sukobu interesa i biti u stanju osigurati pouzdane rezultate i zaštitu povjerljivih informacija.

               (5)

               Istodobno je primjereno pravnim osobama koje provode delegirane zadatke u skladu s Direktivom 2000/29/EZ omogućiti korištenje vlastitih laboratorija za djelatnosti ispitivanja koje nisu dio njihovih posebnih javnih funkcija.

               (6)

               Pitanje odgovarajuće dijagnostičke infrastrukture jedno je od onih pitanja koja se rješavaju u okviru ocjene zakonodavstva o biljnom zdravstvu koja je u tijeku. Međutim, ne dovodeći u pitanje ishod pregleda, primjereno je u kratkom roku izmijeniti zahtjeve o delegiranju laboratorijskih ispitivanja u odnosu na postojeće potrebe.

               (7)

               Drugi podstavak članka 2. stavka 1. točke (g) Direktive 2000/29/EZ treba stoga na odgovarajući način izmijeniti.

               (8)

               U skladu s točkom 34. Međuinstitucionalnog sporazuma o boljem zakonodavstvu (3), države članice se potiče da za sebe i u interesu Zajednice izrade vlastite tablice u kojima će, koliko je god to moguće, prikazati međusobne odnose između ove Direktive i mjera prenošenja, te da ih objave,

         DONIJELO JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Drugi podstavak članka 2. stavka 1. točke (g) Direktive 2000/29/EZ zamjenjuje se sljedećim:

      „Nadležna službena tijela države članice mogu, u skladu s nacionalnim zakonodavstvom, delegirati zadaće predviđene ovom Direktivom u njihovoj ovlasti i nadzoru, pravnoj osobi javnog ili privatnog prava, pod uvjetom da takva osoba i njezini članovi nemaju osobni interes u ishodu mjere koju poduzimaju.
      Nadležna službena tijela države članice osiguravaju da je pravna osoba iz drugog podstavka prema vlastitom službeno odobrenom statutu nadležna isključivo za posebne javne funkcije, osim u slučaju laboratorijskog ispitivanja, koje takva pravna osoba smije provoditi čak i kada laboratorijsko testiranje nije dio njezinih posebnih javnih funkcija.
      Neovisno o trećem podstavku, nadležna službena tijela u državi članici smiju delegirati laboratorijska testiranja predviđena ovom Direktivom pravnoj osobi koja nije u skladu s tom odredbom.
      Laboratorijsko testiranje smije se delegirati samo ako nadležno službeno tijelo za vrijeme trajanja delegiranja osigurava da pravna osoba kojoj su delegirana laboratorijska ispitivanja može osigurati nepristranost, kvalitetu i zaštitu povjerljivih podataka, te da ne postoji sukob interesa između izvršavanja zadataka koji su joj delegirani i njezinih ostalih djelatnosti.”

   Članak 2.
   Države članice donose i objavljuju zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom do 1. siječnja 2011. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.
   Kada države članice donose ove mjere, te mjere prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
   Članak 3.
   Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Članak 4.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 26. studenoga 2009.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         J. BJÖRKLUND

      (1)  Mišljenje od 20. listopada 2009. (još nije objavljeno u Službenom listu).

      (2)  SL L 169, 10.7.2000., str. 1.

      (3)  SL C 321 31.12.2003., str. 1.


title: 72/221/EEZ: Direktiva Vijeća od 6. lipnja 1972. o usklađenim godišnjim istraživanjima koja se odnose na industrijsku djelatnost

text:
               13/Sv. 057

               HR

               Službeni list Europske unije

               5

         31972L0221

               L 133/57

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               06.06.1972.

      DIREKTIVA VIJEĆA

   od 6. lipnja 1972.
   o usklađenim godišnjim istraživanjima koja se odnose na industrijsku djelatnost
   (72/221/EEZ)
   VIJEĆE EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice, a posebno njegov članak 213.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   budući da zbog provedbe zadaća koji su joj povjereni na temelju Ugovora Komisija na raspolaganju mora imati ažurirane statističke podatke, koji su usporedivi među državama, o strukturi, važnosti i razvoju industrije i malih proizvodnih obrta u državama članicama;
   budući da je pri izradi popisa industrije 1963. Komisija utvrdila da je potrebno skrenuti pozornost vlada država članica na činjenicu da razvoj industrijskoga gospodarstva na zajedničkom tržištu zahtijeva da se statistikama o industriji osiguraju određeni minimalni podatke; budući da su podaci raspoloživi u različitim državama članicama neprimjereni ili nedovoljno usporedivi da bi služili kao pouzdana osnova za rad Komisije;
   budući da je Europska ekonomska zajednica u međuvremenu znatno napredovala u smjeru integracije; budući da nove ekonomske politike i smjernice zahtijevaju inicijative i odluke koje se temelje na valjanim statističkim podacima; budući da raspoloživi statistički podaci o industriji i malim proizvodnim obrtima još ne udovoljavaju standardima primjerenima za postojeće stanje u gospodarstvu;
   budući da ovi nedostaci otežavaju dobivanje podataka koji bi služili kao pouzdana osnova za rad Komisije, iz statističkih podataka o industriji s kojima sada raspolažu različite države članice, posebno u vezi sa srednjoročnom ekonomskom politikom, industrijskom politikom i politikom u području tržišnog natjecanja;
   budući da se usporedivi podatke o industrijskoj djelatnosti moraju dobiti od država članica i budući da je stoga nužno provesti istraživanja koja su usklađena u odnosu na sadržaj, opseg, pojmove i definicije, metode, te razvrstavanje prema industrijskim djelatnostima i veličini statističkih jedinica za potrebe prikupljanja usklađenih statističkih podataka na osnovi kojih je moguće analizirati stanje i gospodarski razvoj različitih grana industrije te mogućnosti ili zapreke za njihov rast; budući da će takvi statistički podaci omogućiti i podatke potrebne za izračun doprinosa industrije i malih proizvodnih obrta nacionalnom proizvodu te za drugi rad u području statističke i gospodarske sinteze,
   DONIJELO JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Države članice u tehničkoj suradnji s Komisijom poduzimaju sve potrebne mjere za prikupljanje godišnjih statističkih podataka radi sastavljanja usklađenih statistika o strukturi i proizvodnoj djelatnosti industrije u državama članicama. Prvo prikupljanje podataka provodi se najkasnije 1974. i odnosi se na proteklu godinu.
   Članak 2.
   Istraživanjima su obuhvaćena sva industrijska poduzeća, te mala poduzeća, ako ih ima, koja zapošljavaju dvadeset ili više osoba i čija je glavna djelatnost uvrštena u jedan od odjeljaka klasifikacije gospodarskih djelatnosti Europske unije (NACE) za industriju, uključujući energiju i vodu, te građevinarstvo (NACE od 1 do 5).
   Najmanje jednom u pet godina istraživanja se proširuju tako da obuhvate poduzeća koja zapošljavaju manje od 20 osoba. U dogovoru s državama članicama Komisija određuje godine u kojima se istraživanja tako proširuju.
   Istraživanje poduzeća koja zapošljavaju manje od dvadeset osoba može se provoditi uzorkovanjem.
   Članak 3.
   Statistička jedinica je poduzeće, jedinica gospodarske djelatnosti, a u svrhu regionalne statistike, i lokalna jedinica. Statističke jedinice definirane su u dijelu I. klasifikacije NACE.
   Članak 4.
   Istraživanja obuhvaćaju varijable navedene u Prilogu ovoj Direktivi. U prvoj fazi, koja započinje najkasnije 1974., istraživanja ne moraju uključiti podatke koji se odnose na varijable prikazane u zagradama. Za istraživanje iz 1977., koje se odnosi na 1976., te za daljnja istraživanja, države članice prikupljaju podatke u vezi sa svim varijablama iz Priloga.
   Međutim, podaci koje treba prikupiti za poduzeća koja zapošljavaju od dvadeset do devedeset i devet osoba obuhvaćaju samo varijable koje se odnose na broj zaposlenih, promet, isplaćene bruto plaće kao i na kupovinu sirovina, poluproizvoda i industrijskih usluga.
   U pogledu periodičnih istraživanja poduzeća koja zapošljavaju manje od dvadeset osoba, Komisija prije kraja 1975. daje prijedloge vezane uz podatke koji će se prikupljati.
   Od prvog istraživanja nadalje podaci o lokalnim jedinicama (poduzećima) prikupljaju se u odnosu na sljedeće varijable:

               —

               ukupan broj zaposlenih, osim onih koji rade kod kuće,

               —

               isplaćene bruto plaće, uključujući iznose isplaćene onima koji rade kod kuće, a koji se nalaze na platnoj listi,

               —

               ukupna ulaganja u osnovna sredstva.

         Posljednja navedena informacija nadopunjuje podatke koje su u skladu s Direktivom Vijeća br. 64/475/EEZ od 30. srpnja 1964. (1) poduzeća godišnje prikupljala u vezi s ulaganjima.
   Članak 5.
   Uz izuzetak informacija koje na temelju nacionalnog prava podliježu tajnosti statističkih podataka, godišnje se Komisiji dostavljaju rezultati istraživanja koji su zabilježeni u tablicama i raščlanjeni prema industrijskoj djelatnosti u skladu s troznamenkastim NACE naslovima.
   Komisija u dogovoru s državama članicama određuje izuzetke od općeg pravila koje uređuje raščlanjivanje prema industrijskoj djelatnosti, detalje koji se odnose na prikaz rezultata, uključujući raščlanjivanje prema veličini statističke jedinice, i oblik u kojem treba dostaviti podatke.
   Države članice u kojima se prikupljanje i obrada podataka temelje na nomenklaturi djelatnosti koja je drukčija od nomenklature NACE poduzimaju sve potrebne mjere kako bi osigurale da se rezultati koji su izraženi u njihovim nomenklaturama prikladno prenesu u nomenklaturu Zajednice.
   Članak 6.
   Države članice poduzimaju sve odgovarajuće mjere za maksimalno skraćenje vremena potrebnog za provođenje i obradu istraživanja kako bi rezultati što je prije moguće mogli biti na raspolaganju Komisiji.
   Članak 7.
   Troškovi provođenja ovih istraživanja u državama članicama podmiruju se iz nacionalnih proračuna.
   Članak 8.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Luxembourgu 6. lipnja 1972.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         G. THORN

      (1)  SL 131, 13.8.1964., str. 2193/64.
   PRILOG
   Varijable usvojene za prikupljanje podataka po poduzećima i podataka prema jedinicama ekonomske djelatnosti

               Oznaka

               Varijable

               Pitanja za

               poduzeće

               jedinicu ekonomske djelatnosti

               1

               Broj zaposlenih osoba, ukupno

               *

               —

               1.1

               Vlasnici koji rade u poduzeću i zaposlenici članovi obitelji

               *

               —

               1.2

               Zaposlenici ukupno, od toga

               *

               *

               1.21

               fizičkih radnika, uključujući vježbenike

               *

               *

               1.21.1

               od toga: žena

               (*)

               —

               1.22

               nefizičkih radnika, uključujući vježbenike trgovačke i tehničke struke

               *

               *

               1.22.1

               od toga: žena

               (*)

               —

               2

               Broj sati, redovnih i prekovremenih, koje su tijekom godine odradili fizički radnici, uključujući vježbenike

               —

               (*)

               3

               Troškovi rada, ukupno

               *

               (*)

               3.1

               Isplaćene bruto nadnice i plaće, osim naknada isplaćenih onima koji rade kod kuće

               *

               (*)

               3.2

               Naknade isplaćene onima koji rade kod kuće, kako je prikazano na platnoj listi

               (*)

               (*)

               3.3

               Doprinosi za obavezno i dobrovoljno socijalno osiguranje koje plaća poslodavac

               *

               (*)

               3.3.1

               od toga: doprinosi za dobrovoljno socijalno osiguranje i drugi troškovi rada

               (*)

               (*)

               4

               Promet, ukupno

               *

               —

               4.1

               Prodaja proizvoda koje je proizvelo poduzeće (ili jedinica ekonomske djelatnosti) i prihod od pružanja industrijskih usluga trećima (rad iz usluge itd.)

               *

               *

               4.11

               od toga: prihodi od isporučenih industrijskih usluga (rad iz usluge itd.)

               (*)

               (*)

               4.2

               Prodaja robe kupljene od trećih i preprodane u istom stanju kao prilikom kupnje

               *

               —

               4.3

               Promet na temelju ostalih stavki

               *

               —

               5

               Unutarnji prijenos poluproizvoda i industrijskih usluga: vrijednost isporuke sirovina i poluproizvoda i vrijednost industrijskih usluga koje je jedna jedinica ekonomske djelatnosti pružila drugoj jedinici ekonomske djelatnosti u istom poduzeću

               —

               (*)

               6

               Unutarnji prijenos osnovnih sredstava: vrijednost kapitalnih dobara koje jedna jedinica ekonomske djelatnosti proizvede (ili izgradi) i isporuči drugoj jedinici ekonomske djelatnosti u istom poduzeću

               —

               (*)

               7

               Zalihe gotovih proizvoda proizvedenih u jedinici i zalihe nedovršene proizvodnje:

               7.1

                           —

                           na početku godine

               *

               (*)

               7.2

                           —

                           na kraju godine

               *

               (*)

               7.3

                           —

                           razlika, višak ili manjak

               *

               (*)

               8

               Zalihe kupljene robe:

               8.1

                           —

                           na početku godine

               *

               —

               8.2

                           —

                           na kraju godine

               *

               —

               8.3

                           —

                           razlika, višak ili manjak

               *

               —

               9

               Vrijednost kapitalnih dobara koje s vlastitom radnom snagom i za vlastitu uporabu proizvede ili izgradi poduzeće samo te veći popravci koje obavi samo poduzeće

               *

               —

               10

               Vrijednost kapitalnih dobara koje s vlastitom radnom snagom i za vlastitu uporabu proizvede ili izgradi jedinica ekonomske djelatnosti sama te veći popravci koje obavlja sama jedinica ekonomske djelatnosti

               —

               (*)

               11

               Kupovina ili nabava sirovina i pomoćnih materijala, poluproizvoda, energije i malih alata koji nisu osnovna sredstva:

               11.1

               Kupovina od drugih poduzeća

               *

               *

               11.2

               Vrijednost sirovina itd. primljenih od drugih jedinica ekonomske djelatnosti u istom poduzeću

               —

               (*)

               12

               Troškovi primljenih industrijskih usluga:

               12.1

                           —

                           od trećih

               *

               *

               12.2

                           —

                           od trećih

               —

               (*)

               13

               Troškovi robe koja je kupljena za preprodaju u istom stanju kao prilikom kupnje

               *

               —

               14

               Zalihe sirovina i pomoćnih materijala, poluproizvoda i energije:

               14.1

                           —

                           na početku godine

               *

               (*)

               14.2

                           —

                           na kraju godine

               *

               (*)

               14.3

                           —

                           razlika, višak ili manjak

               *

               (*)

               15

               Troškovi neindustrijskih usluga koje su primljene od trećih, ukupno

               *

               —

               15.1

               Najamnina plaćena za nestambene objekte i kapitalna dobra

               *

               (*)

               15.11

               od toga: najamnina plaćena za kapitalna dobra

               (*)

               *

               15.2

               Uplaćene premije osiguranja

               *

               —

               15.3

               Bankarske naknade

               *

               —

               15.4

               Troškovi ostalih neindustrijskih usluga

               *

               —

               16

               Posredni porezi, ukupno

               *

               —

               16.1

               Porez na dodanu vrijednost (PDV) i drugi porezi te potrošnja

               *

               (*)

               16.11

               PDV i ostali porezi na promet

               (*)

               (*)

               16.12

               Porezi na potrošnju

               (*)

               (*)

               16.2

               Ostali posredni porezi

               *

               —

               17

               Potpore za tekuće poslovanje

               *

               (*)


title: Direktiva Vijeća 2001/40/EZ od 28. svibnja 2001. o uzajamnom priznavanju odluka o izgonu državljana trećih zemalja

text:
               19/Sv. 012

               HR

               Službeni list Europske unije

               16

         32001L0040

               L 149/34

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               28.05.2001.

      DIREKTIVA VIJEĆA 2001/40/EZ
   od 28. svibnja 2001.
   o uzajamnom priznavanju odluka o izgonu državljana trećih zemalja
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 63. stavak 3.,
   uzimajući u obzir inicijativu Francuske Republike (1),
   uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (2),
   budući da:

               (1)

               Ugovor utvrđuje da Vijeće mora donijeti mjere o imigracijskoj politici u područjima koja obuhvaćaju uvjete ulaska i boravka te ilegalnu imigraciju i nezakonit boravak.

               (2)

               Europsko vijeće ponovno je potvrdilo, na sastanku održanome u Tampereu 15. i 16. listopada 1999. da namjerava uspostaviti područje slobode, sigurnosti i pravde. U tu svrhu, zajednička europska politika u području azila i imigracije trebala bi biti usmjerena kako na pravični postupak prema državljanima trećih zemalja, tako i na bolje upravljanje migracijskim kretanjima.

               (3)

               Potreba osiguravanja veće učinkovitosti pri izvršavanju odluka o izgonu i bolja suradnja između država članica podrazumijeva uzajamno priznavanje odluka o izgonu.

               (4)

               Odluke o izgonu državljana trećih zemalja moraju biti donesene u skladu s temeljnim pravima, na način propisan Europskom konvencijom o zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda od 4. studenoga 1950., a posebno odredbama njezinih članaka 3. i 8., Ženevskom konvencijom o statusu izbjeglica od 28. srpnja 1951. te na način koji proistječe iz ustavnih načela zajedničkih državama članicama.

               (5)

               U skladu s načelom supsidijarnosti, cilj predloženog djelovanja, a riječ je o suradnji između država članica pri izgonu državljana trećih zemalja, ne može biti dostatno postignut na razini pojedinačnih država članica nego, zbog učinaka predloženog djelovanja, može biti bolje postignut na razini Zajednice. Ova Direktiva ne prelazi ono što je nužno za postizanje tog cilja.

               (6)

               U skladu s člankom 3. Protokola o položaju Ujedinjene Kraljevine i Irske, u prilogu uz Ugovor o Europskoj uniji i Ugovor o osnivanju Europske zajednice, Ujedinjena Kraljevina izjavila je, u pismu od 18. listopada 2000., da želi sudjelovati u donošenju i primjeni ove Direktive.

               (7)

               U skladu s člancima 1. i 2. Protokola o položaju Danske, u prilogu uz Ugovor o Europskoj uniji i Ugovor o osnivanju Europske zajednice, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Direktive, nije njome vezana niti ju je dužna primjenjivati. Budući da je cilj ove Direktive nadogradnja schengenske pravne stečevine, u skladu s odredbama glave IV. Ugovora o osnivanju Europske zajednice, Danska će, u skladu s člankom 5. spomenutog Protokola, u roku od šest mjeseci nakon što Vijeće donese ovu Direktivu, odlučiti hoće li je prenijeti u svoje nacionalno pravo.

               (8)

               U odnosu na Republiku Island i Kraljevinu Norvešku, ova Direktiva predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma koji su 18. svibnja 1999. sklopili Vijeće Europske unije i te dvije države. Kao rezultat postupaka utvrđenih u Sporazumu, prava i obveze koje proistječu iz ove Direktive trebali bi se primjenjivati i na te dvije države te na odnose između tih dviju država i država članica Europske zajednice kojima je upućena ova Direktiva,

         DONIJELO JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   1.   Ne dovodeći u pitanje obveze koje proistječu iz članka 23. i na primjenu članka 96. Konvencije kojom se provodi Sporazum iz Schengena od 14. lipnja 1985., potpisane u Schengenu 19. lipnja 1990., dalje u tekstu: „Schengenska konvencija”, svrha ove Direktive jest omogućiti priznavanje odluke o izgonu koju donese nadležno tijelo jedne države članice, dalje u tekstu: „država članica koja donosi odluku”, protiv državljana treće zemlje prisutnog na državnom području druge države članice, dalje u tekstu: „država članica izvršenja”.
   2.   Svaka odluka donesena u skladu sa stavkom 1. izvršava se u skladu s primjenjivim zakonodavstvom države članice izvršenja.
   3.   Ova se Direktiva ne primjenjuje na članove obitelji građana Unije koji su se poslužili pravom na slobodno kretanje.
   Članak 2.
   Za potrebe ove Direktive,

               (a)

               „državljanin treće zemlje” znači svaka osoba koja nije državljanin neke od država članica;

               (b)

               „odluka o izgonu” znači svaka odluka kojom nadležno upravno tijelo države članice koja izdaje odluku nalaže izgon;

               (c)

               „izvršna mjera” znači svaka mjera koju država članica izvršenja donosi s ciljem izvršenja odluke o izgonu.

         Članak 3.
   1.   Izgon iz članka 1. primjenjuje se na sljedeće slučajeve:

               (a)

               državljanin treće zemlje podložan je odluci o izgonu zbog ozbiljne i postojane prijetnje pravnom poretku ili nacionalnoj sigurnosti, donesenoj u sljedećim slučajevima:

                           —

                           presuda protiv državljana treće zemlje u državi članici koja izdaje odluku zbog kaznenog djela kažnjivog kaznom koja uključuje oduzimanje slobode u trajanju od najmanje jedne godine,

                           —

                           postojanje ozbiljnih razloga za vjerovanje da je državljanin treće zemlje počinio teška kaznena djela ili postojanje čvrstih dokaza o njegovoj namjeri da počini takva kaznena djela na državnom području neke države članice.

                     Ne dovodeći u pitanje odredbe članka 25. stavka 2. Schengenske konvencije, ako osoba o kojoj je riječ ima odobrenje boravka koje je izdala država članica izvršenja ili neka druga država članica, država članica izvršenja savjetuje se s državom članicom koja je donijela odluku o izgonu i s državom članicom koja je izdala odobrenje boravka. Postojanje odluke o izgonu, donesene na temelju ove točke, omogućuje povlačenje odobrenja boravka ako to dopušta nacionalno zakonodavstvo države koja je odobrenje boravka izdala;

               (b)

               državljanin treće zemlje podložan je odluci o izgonu zbog nepoštivanja nacionalnih propisa o ulasku i boravku stranaca.

         U oba slučaja iz točaka (a) i (b), odluka o izgonu ne smije biti ukinuta ili njezino izvršenje ne smije biti odgođeno u državi članici koja je donosi.
   2.   Države članice primjenjuju ovu Direktivu uz puno poštivanje ljudskih prava i temeljnih sloboda.
   3.   Ova se Direktiva primjenjuje ne dovodeći u pitanje odredbe Konvencije o utvrđivanju države nadležne za razmatranje zahtjeva za pružanje azila, predanih u jednoj od država članica Europskih zajednica te sporazuma o ponovnom prihvatu osoba između država članica.
   Članak 4.
   Države članice osiguravaju da državljanin treće zemlje o kojemu je riječ može, u skladu sa zakonodavstvom države članice izvršenja, pokrenuti postupak korištenja pravnog lijeka protiv bilo koje mjere iz članka 1. stavka 2.
   Članak 5.
   Zaštita osobnih podataka i sigurnost podataka osiguravaju se u skladu s Direktivom 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom prijenosu takvih podataka (3).
   Ne dovodeći u pitanje članke 101. i 102. Schengenske konvencije, predmeti s osobnim podacima koriste se u kontekstu ove Direktive samo u svrhe koje su u njoj utvrđene.
   Članak 6.
   Tijela države članice koja donosi odluku i države članice izvršenja koriste sva prikladna sredstva za suradnju i razmjenu informacija o provedbi odredaba ove Direktive.
   Država članica koja donosi odluku državi članici izvršenja pruža sve dokumente potrebne za utvrđivanje daljnje izvršnosti odluke, na najbrži mogući način, ako je potrebno, u skladu s relevantnim odredbama iz Priručnika SIRENE.
   Država članica izvršenja najprije razmatra situaciju u kojoj se nalazi osoba o kojoj je riječ kako bi utvrdila da ni relevantni međunarodni instrumenti niti primjenjivi nacionalni propisi nisu u sukobu s izvršenjem odluke o izgonu.
   Država članica izvršenja obavješćuje državu članicu koja donosi odluku nakon provedbe izvršne mjere.
   Članak 7.
   Države članice međusobno si nadoknađuju bilo kakvu financijsku neravnotežu do koje može doći zbog primjene ove Direktive, ako se izgon ne može obaviti na trošak državljana treće zemlje o kojemu je riječ.
   S ciljem osiguravanja primjene ovog članka, Vijeće, djelujući na prijedlog Komisije, utvrđuje odgovarajuće kriterije i praktične dogovore do 2. prosinca 2002. Ovi kriteriji i praktični dogovori primjenjuju se i na članak 24. Schengenske konvencije.
   Članak 8.
   1.   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 2. prosinca 2002. te o tom odmah obavješćuju Komisiju.
   Pri donošenju tih mjera države članice se pozivaju na ovu Direktivu ili ih prati takvo pozivanje prigodom njihove službene objave. Načine takvog pozivanja propisuju države članice.
   2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst najvažnijih odredaba svojega nacionalnog prava koje donose u području koje uređuje ova Direktiva.
   Članak 9.
   Ova Direktiva stupa na snagu na dan njezina objavljivanja u Službenom listu Europskih zajednica.
   Članak 10.
   Ova se Direktiva upućuje državama članicama u skladu s Ugovorom o osnivanju Europske zajednice.

      Sastavljeno u Bruxellesu 28. svibnja 2001.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         T. BODSTRÖM

      (1)  SL C 243, 24.8.2000., str. 1.

      (2)  Mišljenje dano 13. ožujka 2001. (još nije objavljeno u Službenom listu).

      (3)  SL L 281, 23.11.1995., str. 31.


title: Direktiva Komisije 2009/150/EZ od 27. studenoga 2009. o izmjeni Direktive 98/8/EZ Europskog parlamenta i Vijeća radi uvrštenja flokumafena kao aktivne tvari u njezin Prilog I.  Tekst značajan za EGP

text:
                  03/Sv. 69

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  143

            32009L0150

                  L 313/75

                  SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

            DIREKTIVA KOMISIJE 2009/150/EZ
      od 27. studenoga 2009.
      o izmjeni Direktive 98/8/EZ Europskog parlamenta i Vijeća radi uvrštenja flokumafena kao aktivne tvari u njezin Prilog I.
      (Tekst značajan za EGP)
      KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
      uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
      uzimajući u obzir Direktivu 98/8/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 1998. o stavljanju biocidnih pripravaka na tržište (1), a posebno njezin članak 16. stavak 2. drugi podstavak,
      budući da:

                  (1)

                  Uredbom Komisije (EZ) br. 1451/2007 od 4. prosinca 2007. o drugoj fazi desetogodišnjeg radnog programa iz članka 16. stavka 2. Direktive 98/8/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju biocidnih pripravaka na tržište (2) utvrđen je popis aktivnih tvari koje treba ocijeniti s obzirom na njihovo moguće uvrštenje u prilog I., I.A ili I.B Direktivi 98/8/EZ. Taj popis uključuje flokumafen.

                  (2)

                  Na temelju Uredbe (EZ) br. 1451/2007, flokumafen je ocijenjen u skladu s člankom 11. stavkom 2. Direktive 98/8/EZ o korištenju pripravka 14, rodenticida, kako je utvrđeno u Prilogu V. Direktivi 98/8/EZ.

                  (3)

                  Državom članicom izvjestiteljicom imenovana je Nizozemska koja je izvješće nadležnog tijela zajedno s preporukom podnijela Komisiji 4. listopada 2007. u skladu s člankom 14. stavcima 4. i 6. Uredbe (EZ) br. 1451/2007.

                  (4)

                  Izvješće nadležnog tijela pregledale su države članice i Komisija. U skladu s člankom 15. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1451/2007, nalazi tog pregleda uneseni su u izvješće o ocjeni u okviru Stalnog odbora za biocidne pripravke 15. svibnja 2009.

                  (5)

                  Iz provedenih ispitivanja proizlazi da se za biocidne pripravke koji se koriste kao rodenticidi i sadrže flokumafen može očekivati da neće predstavljati rizik za ljude osim slučajnih incidenata kod djece. Utvrđen je rizik u pogledu neciljnih životinja. Međutim, flokumafen se za sada smatra bitnim zbog javnog zdravlja i higijene. Stoga je opravdano uvrstiti flokumafen u Prilog I. kako bi se osiguralo da se dozvole za biocidne pripravke koji se koriste kao rodenticidi i sadrže flokumafen u svim državama članicama mogu odobriti, izmijeniti ili poništiti u skladu s člankom 16. stavkom 3. Direktive 98/8/EZ.

                  (6)

                  U svjetlu nalaza izvješća o ocjeni, za pripravke koji sadrže flokumafen i koriste se kao rodenticidi primjereno je zahtijevati primjenu posebnih mjera za ublažavanje rizika na razini izdavanja dozvola za pripravke. Te mjere treba usmjeriti na ograničavanje rizika primarne i sekundarne izloženosti ljudi i neciljnih životinja kao i dugoročnih učinaka te tvari na okoliš. S tim ciljem, potrebno je sustavno uvesti određena ograničenja kao što su najveća koncentracija, zabrana stavljanja na tržište aktivne tvari u pripravcima koji nisu spremni za uporabu i obvezna uporaba agensa koji uzrokuju averziju, dok ostale uvjete države članice trebaju postavljati za svaki slučaj posebno.

                  (7)

                  Zbog utvrđenih rizika flokumafena i karakteristika zbog kojih je potencijalno postojan, bioakumulativan i otvoran ili vrlo postojan i vrlo bioakumulativan trebalo bi ga uključiti u Prilog I. na samo pet godina i trebao bi biti podvrgnut usporednoj ocjeni rizika u skladu s drugim podstavkom članka 10. stavka 5. točke (i) Direktive 98/8/EZ prije ponovnog uvrštenja u Prilog I.

                  (8)

                  Bitno je da se odredbe ove Direktive primjenjuju istodobno u svim državama članicama kako bi se na tržištu osiguralo jednako postupanje s biocidnim pripravcima koji sadrže aktivnu tvar flokumafen te isto tako olakšalo pravilno funkcioniranje tržišta biocidnih pripravaka općenito.

                  (9)

                  Prije uvrštenja aktivne tvari u Prilog I., državama članicama i zainteresiranim stranama treba osigurati razuman vremenski rok kako bi im se omogućila priprema za udovoljavanje novim zahtjevima koje to uvrštenje donosi i kako bi se osiguralo da podnositelji zahtjeva koji su pripremili dokumentaciju mogu u potpunosti iskoristiti desetogodišnje razdoblje zaštite podataka koje, u skladu s člankom 12. stavkom 1. točkom (c) podtočkom ii. Direktive 98/8/EZ, počinje od dana uvrštenja.

                  (10)

                  Nakon uvrštenja, državama članicama treba omogućiti razuman rok za provedbu članka 16. stavka 3. Direktive 98/8/EZ, a posebno za odobravanje, izmjenu ili poništenje dozvola za biocidne pripravke u vrsti pripravka 14 koji sadrže flokumafen kako bi osigurale njihovu usklađenost s Direktivom 98/8/EZ.

                  (11)

                  Direktivu 98/8/EZ stoga treba na odgovarajući način izmijeniti.

                  (12)

                  Mjere predviđene u ovoj Direktivi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za biocidne pripravke,

            DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
      Članak 1.
      Prilog I. Direktivi 98/8/EZ mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Direktivi.
      Članak 2.
      1.   Države članice najkasnije do 30. rujna 2010. donose i objavljuju zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom.
      One te odredbe primjenjuju od 1. listopada 2011.
      Kad države članice donose ove odredbe, one sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
      2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
      Članak 3.
      Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
      Članak 4.
      Ova je Direktiva upućena državama članicama.

         Sastavljeno u Bruxellesu 27. studenoga 2009.

               Za Komisiju

            Stavros DIMAS

               Član Komisije

         (1)  SL L 123, 24.4.1998., str. 1.

         (2)  SL L 325, 11.12.2007., str. 3.

         PRILOG
         U Prilog I. Direktivi 98/8/EZ umeće se sljedeći unos „Br. 31”:

                        Br.

                        Opći naziv

                        Naziv IUPAC
                        Identifikacijske oznake

                        Najmanja čistoća aktivne tvari u biocidnom pripravku koji se stavlja na tržište

                        Datum uvrštenja

                        Rok za usklađivanje s člankom 16. stavkom 3.
                        (osim za pripravke koji sadrže više od jedne aktivne tvari, za koje je krajnji rok za usklađivanje s člankom 16. stavkom 3. utvrđen u posljednjoj odluci o uvrštenju koja se odnosi na dotičnu aktivnu tvar)

                        Datum isteka uvrštenja

                        Vrsta pripravka

                        Posebne odredbe (*)

                        „31.

                        Flokumafen

                        4-hidroksi-3- [(1RS,3RS;1RS,3RS)- 1,2,3,4-tetrahidro-3- [4-(4-trifluorometilbenziloksi)fenil]-1- naftil]kumarin
                        EZ br.: 421-960-0
                        CAS br.: 90035-08-8

                        955  g/kg

                        1. listopada 2011.

                        30. rujna 2013.

                        30. rujna 2016.

                        14

                        S obzirom na činjenicu da je aktivna tvar zbog svojih karakteristika potencijalno postojana, bioakumulativna i otrovna ili vrlo postojana i vrlo bioakumulativna, prije ponovnog uvrštenja u ovaj Prilog aktivna tvar mora biti podvrgnuta usporednoj ocjeni rizika u skladu s drugim podstavkom članka 10. stavka 5. točke i. Direktive 98/8/EZ.
                        Države članice osiguravaju da dozvole podliježu sljedećim uvjetima:

                                    1.

                                    Nazivna koncentracija aktivne tvari u pripravcima ne prelazi 50 mg/kg i dozvola se izdaje samo za pripravke spremne za uporabu.

                                    2.

                                    Pripravci sadrže agens koji uzrokuje averziju i, prema potrebi, boju.

                                    3.

                                    Pripravci se ne koriste kao rasuti mamac.

                                    4.

                                    Primarna kao i sekundarna izloženost ljudi, neciljnih životinja i okoliša minimalne su zbog poštovanja i primjene svih primjerenih i dostupnih mjera za ublažavanje rizika. Te mjere, između ostalog, obuhvaćaju ograničenje na isključivo profesionalnu uporabu, određivanje najveće veličine pakovanja i utvrđivanje obvezne uporabe sigurnih kutija za mamce koje nije moguće slučajno otvoriti.”

            (*)  Za provedbu općih načela Priloga VI., sadržaj i zaključci izvješća o ocjeni dostupni su na internetskoj stranici Komisije: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm


title: Direktiva Komisije 2009/159/EU od 16. prosinca 2009. o izmjeni Direktive Vijeća 76/768/EEZ o kozmetičkim proizvodima u svrhu prilagodbe tehničkom napretku njezinog Priloga III.  Tekst značajan za EGP

text:
               13/Sv. 59

               HR

               Službeni list Europske unije

               123

         32009L0159

               L 336/29

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         DIREKTIVA KOMISIJE 2009/159/EU
   od 16. prosinca 2009.
   o izmjeni Direktive Vijeća 76/768/EEZ o kozmetičkim proizvodima u svrhu prilagodbe tehničkom napretku njezinog Priloga III.
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji i Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 76/768/EEZ od 27. srpnja 1976. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na kozmetičke proizvode  (1), a posebno njezin članak 8. stavak 2.,
   nakon savjetovanja sa Znanstvenim odborom za sigurnost potrošača,
   budući da:

               (1)

               Sukladno strategiji procjene sigurnosti tvari za bojenje kose, dogovoreno je s državama članicama i interesnim stranama da je datum 31. prosinca 2007. prikladan da se Znanstvenom odboru za sigurnost potrošača (dalje u tekstu: „SCCS”) podnesu znanstveni podaci o reakcijskim proizvodima koji nastaju oksidacijom tvari za bojenje kose na vlasištu te o njihovoj sigurnosti za potrošača.

               (2)

               Trenutačno postoji 31 tvar za bojenje kose, čija je uporaba u kozmetičkim proizvodima privremeno dopuštena do 31. prosinca 2009. uz ograničenja i pod uvjetima iz dijela 2. Priloga III. Direktivi 76/768/EEZ. Kozmetička je industrija dostavila SCCS-u tražene znanstvene podatke o sigurnosti reakcijskih proizvoda koji nastaju oksidacijom tvari za bojenje kose prije dogovorenoga roka 31. prosinca 2007.

               (3)

               SCCS je ocijenio dostavljene podatke o sigurnosti predmetnih tvari. U siječnju 2009. SCCS je zaključio u svojemu mišljenju da nije u mogućnosti konačno procijeniti rizik povezan s reakcijskim proizvodima oksidativnih bojila za kosu zbog nepotpunosti dokumentacije koju je dostavila industrija. Kozmetička je industrija dostavila nedostajuće podatke do kraja rujna 2009.

               (4)

               S obzirom na navedeno, SCCS-u je za procjenu rizika na temelju dostavljenih dodatnih podataka i za donošenje konačnoga mišljenja o sigurnosti reakcijskih proizvoda potrebno više vremena u odnosu na privremeni rok od 31. prosinca 2009. za tvari iz dijela 2. Priloga III.

               (5)

               Stoga konačna regulacija 31 tvari za bojenje kose iz dijela 2. Priloga III. na temelju procjene rizika povezanih s njihovim reakcijskim proizvodima te njezino prenošenje u zakonodavstva država članica neće biti moguće prije privremenoga roka. Iz tog je razloga potrebno produljiti privremenu uporabu tih tvari u kozmetičkim proizvodima uz postojeća ograničenja i uvjete iz dijela 2. Priloga III. Novi produljeni rok do 31. prosinca 2010. smatra se dovoljnim za konačnu regulaciju tih tvari.

               (6)

               Direktivu 76/768/EEZ treba stoga na odgovarajući način izmijeniti.

               (7)

               Mjere predviđene ovom Direktivom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za kozmetičke proizvode,

         DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Izmjene Direktive 76/768/EEZ
   Pod referentnim brojevima 3., 4., 5., 6., 10., 11., 12., 16., 19., 20., 21., 22., 25., 26., 27., 29., 31., 32., 33., 34., 35., 36., 37., 38., 39., 44., 48., 49., 50., 55. i 56. u stupcu „g” dijela 2. Priloga III. Direktivi 76/768/EEZ datum „31.12.2009.” zamjenjuje se s „31.12.2010.”
   Članak 2.
   Prijenos
   1.   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s odredbama ove Direktive najkasnije do 31. prosinca 2009. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.
   One primjenjuju te odredbe od 1. siječnja 2010.
   Kada države članice donose ove odredbe, te odredbe prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
   2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 3.
   Stupanje na snagu
   Ova Direktiva stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Članak 4.
   Adresati
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 16. prosinca 2009.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  SL L 262, 27.9.1976., str. 169.


title: Direktiva 2003/107/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. prosinca 2003. o izmjeni Direktive Vijeća 96/16/EZ o statističkim istraživanjima o mlijeku i mliječnim proizvodima

text:
               03/Sv. 024

               HR

               Službeni list Europske unije

               122

         32003L0107

               L 007/40

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               05.12.2003.

      DIREKTIVA 2003/107/EZ EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

   od 5. prosinca 2003.
   o izmjeni Direktive Vijeća 96/16/EZ o statističkim istraživanjima o mlijeku i mliječnim proizvodima
   EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 285. stavak 1.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   u skladu s postupkom iz članka 251. Ugovora (1),
   budući da:

               (1)

               Svrha Direktive Vijeća 96/16/EZ (2) je pružiti pouzdane i usporedive podatke o proizvodnji mlijeka i korištenju pouzdanih, urednih i kratkoročnih podataka o isporuci mlijeka poduzećima koja obrađuju ili prerađuju mlijeko i o proizvodnji mliječnih proizvoda u državama članicama.

               (2)

               S obzirom na sve veći gospodarski značaj sadržaja bjelančevina u mlijeku, sve je potrebnije raspolagati statističkim podacima o sadržaju bjelančevina glavnih mliječnih proizvoda.

               (3)

               Specijalizacija u poljoprivredi općenito raste, a posebno je sektor mlijeka trenutačno predmet regionalne specijalizacije koja uzrokuje ogromne razlike između regija pojedine države članice, što zahtijeva detaljne podatke na regionalnoj razini.

               (4)

               Kako bi se osigurala usporedivost rezultata, trebaju se sastaviti metodološki izvještaji prema standardnom obrascu,

         DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Direktiva Vijeća 96/16/EZ mijenja se kako slijedi:

               1.

               Članak 4. mijenja se kako slijedi:

                           (a)

                           sljedeće se dodaje stavku 1. točki (b):

                                       „(iv)

                                       sadržaj bjelančevina glavnih mliječnih proizvoda, koji se temelji na mjerenju ili metodi procjene koja može dati pouzdane podatke;

                                       (v)

                                       količina kravljeg mlijeka koju proizvode poljoprivredna gospodarstva na regionalnoj osnovi (teritorijalne jedinice NUTS 2) prema najprimjerenijoj metodi mjerenja ili ocjene za osiguravanje pouzdanosti podataka.”;

                           (b)

                           stavak 2. se briše;

               2.

               zadnja rečenica članka 5. stavka 2. zamjenjuje se sljedećim:
               „Države članice godišnje priopćavaju Komisiji metodološke podatke u vezi s podacima iz članka 4. stavka 1. korištenjem standardnog upitnika koji sastavlja Komisija sukladno postupku utvrđenom u članku 7.”;

               3.

               Članak 6. stavak 3. mijenja se kako slijedi:

                           (a)

                           u točki (b), druga alineja se briše;

                           (b)

                           točka (c) zamjenjuje se sljedećim:

                                       „(c)

                                       u rujnu godine koja slijedi godinu referentnog datuma, rezultati iz točke 2. članka 1. i točke (b) podtočke v. i točke (c) članka 4. stavka 1.”

         Članak 2.
   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom do 31. ožujka 2004. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.
   Kad države članice donose ove mjere, te mjere prilikom njihove službene objave sadrže uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
   Članak 3.
   Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Članak 4.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Buxellesu 5. prosinca 2003.

            Za Europski parlament

            Predsjednik

         P. COX

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. LUNARDI

      (1)  Mišljenje Europskog parlamenta od 2. rujna 2003. (još nije objavljeno u Službenom listu) i Odluka Vijeća od 17. studenoga 2003.

      (2)  SL L 78, 28.3.1996., str. 27.


title: Direktiva o slobodi zapošljavanja stručnjaka u području nuklearne energije

text:
               05/Sv. 001

               HR

               Službeni list Europske unije

               3

         31962L0302

               P 057/1650

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               05.03.1962.

      DIREKTIVA

   o slobodi zapošljavanja stručnjaka u području nuklearne energije
   VIJEĆE EUROPSKE ZAJEDNICE ZA ATOMSKU ENERGIJU,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegov članak 96.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i socijalnog odbora,
   nakon savjetovanja s Europskim parlamentom,
   budući da je sloboda zapošljavanja stručnjaka u području nuklearne energije bitan uvjet za postizanje ciljeva Europske zajednice za atomsku energiju;
   budući da takvo zapošljavanje iziskuje posebna znanja vezana za nuklearnu energiju; budući da je posebna izobrazba za takvo zapošljavanje još uvijek u fazi organiziranja; budući da se znanja izričito vezana za nuklearnu energiju često stječu samo kroz praktičan rad;
   budući da propisi koji se primjenjuju na pravo zapošljavanja stručnjaka u području nuklearne energije moraju biti usklađeni s propisima koji uređuju slobodu kretanja radnika u Europskoj ekonomskoj zajednici;
   budući da mjere poduzete u skladu s člancima 48. i 49. Ugovora o osnivanju Europske ekonomske zajednice predviđaju izravno davanje potrebnih odobrenja radnicima koji su poimence određeni u ponudama za određene kategorije zaposlenja;
   DONIJELO JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Države članice, u skladu s ovom Direktivom, poduzimaju potrebne mjere za ukidanje svih ograničenja koja se temelje na državljanstvu, a koja utječu na prava državljana svih država članica na zapošljavanje stručnjaka u području nuklearne energije.
   Članak 2.
   U smislu ove Direktive, „zapošljavanje stručnjaka” je zapošljavanje u području nuklearne energije koje zahtijeva posebna znanja u području nuklearne energije čije stjecanje iziskuje posebnu izobrazbu ili najmanje pet mjeseci praktičnog rada što se odnosi na:

               (a)

               istraživanja nuklearne energije u područjima navedenima u Prilogu I. Ugovora;

               (b)

               nadzor, održavanje, popravak ili tehničko rukovanje instalacijama i opremom za:

                           —

                           proizvodnju, odvajanje ili bilo kakvu uporabu rude, izvornih ili specijalnih fisibilnih materijala, ili za preradu ozračenih nuklearnih goriva,

                           —

                           odvajanje izotopa,

                           —

                           proizvodnju posebnih materijala potrebnih u području nuklearne energije, kao što su moderatori i strukturni materijali te materijali za oblaganje i zaštitu napravljeni posebno u nuklearne svrhe,

                           —

                           proizvodnju nuklearne energije,

                           —

                           odlaganje nuklearnog i radioaktivnog otpada,

                           —

                           prijevoz ili skladištenje radioaktivnih materijala,

                           —

                           proizvodnju, pripremu ili uporabu radioaktivnih izotopa;

               (c)

               planiranje, oblikovanje ili izradu instalacija ili opreme, ili sastavnih dijelova instalacija ili opreme koji se koriste u područjima navedenim u podstavcima (a) i (b);

               (d)

               zaštitu od zračenja.

         Članak 3.
   Radna mjesta navedena u Prilogu ovoj Direktivi u svim se slučajevima uvrštavaju u okvir definicije o zapošljavanju stručnjaka iz članka 2.
   Članak 4.
   Države članice donose sve potrebne mjere za izravno davanje potrebnih odobrenja za svako zapošljavanje iz članaka 2. i 3. Uvjeti za davanje takvih odobrenja nikad ne smiju biti manje liberalni od uvjeta vezanih za ponude poimence određenim osobama, koji su utvrđeni mjerama poduzetima u skladu s člancima 48. i 49. Ugovora o osnivanju Europske ekonomske zajednice.
   Članak 5.
   U svim pitanjima koja nisu obuhvaćena ovom Direktivom države članice primjenjuju mjere poduzete u skladu s Ugovorom o osnivanju Europske ekonomske zajednice koje se odnose na slobodu kretanja radnika.
   Ova Direktiva ne dovodi u pitanje mjere poduzete u provedbi Ugovora o osnivanju Europske zajednice za ugljen i čelik koje se odnose na radnike s priznatim kvalifikacijama za zanimanja rudara i proizvođača čelika.
   Članak 6.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 5. ožujka 1962.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         M. COUVE de MURVILLE

   PRILOG
   Prvi popis vrsta zapošljavanja stručnjaka u smislu članka 2. ove Direktive

      Radno mjesto koje zahtijeva znanje jednako znanju nuklearnog inženjera ili nuklearnog tehničara

   Radno mjesto koje zahtijeva znanje iz jednog od sljedećih područja:

               —

               Radni uvjeti svojstveni području nuklearne energije i oblikovanju nuklearne opreme (nuklearni inženjer i nuklearni tehničar).

               —

               Posebni mehanički problemi u području nuklearne energije i oblikovanje pomoćne opreme (strojarski inženjer i tehničar).

               —

               Zračenje tvari i nuklearna svojstva raznih tvari koja se koriste kao goriva, moderatori i strukturni materijali za nuklearnu opremu; priprema nuklearnih tvari, prerada ozračenih goriva, odlaganje radioaktivnog otpada i dekontaminacija (kemijski inženjer i tehničar).

               —

               Svojstva keramike koja se koristi u području nuklearne energije (uranov i torijev oksid, uranov karbid itd.) (keramički inženjer i tehničar).

               —

               Svojstva strukturnih materijala za nuklearne reaktore, materijala za oblaganje za goriva i metalna goriva; ponašanje takvih materijala za vrijeme zračenja i uz prisutnost tvari koje se koriste u reaktorima i postrojenjima za preradu (metalurški inženjer i tehničar).

               —

               Nadzor nuklearnih reaktora, mjerenje radioaktivnosti (elektronički inženjer i tehničar).

               —

               Neutronska fizika nuklearnih reaktora i bitni zahtjevi koji iz nje nastaju (termodinamički inženjer i tehničar).

               —

               Posebna svojstva i operativni nadzor reaktora i potrebna mjerenja u slučaju većeg kvara (operativni inženjer i tehničar).

               —

               Procjena i provjera tehničke sigurnosti reaktora i eksperimentalnog nuklearnog pogona (inženjer i tehničar za sigurnost).

      Ispitivač

   Radno mjesto koje uključuje otkrivanje pomoću posebnih instrumenata (Geiger-Mullerovi brojači itd.) tragova radioaktivnosti, pa i u najmanjim količinama, na mjestima što su ih označili geolozi; tumačenje dobivenih informacija s ciljem provođenja budućih ispitivanja.

      Pokusni bušač u rudnicima urana

   Radno mjesto koje zahtijeva vještinu usmjerenja radnji vezanih za pokusna bušenja radi određivanja prirode tla i otkrivanja prisutnosti radioaktivnih materijala i vještinu tumačenja dobivenih informacija s ciljem usmjeravanja budućih radnji.

      Nadzornik u rudnicima urana

   Radno mjesto koje uključuje usmjeravanje, nadzor i/ili kontrolu jednog ili više ili svih podzemnih dijelova i aktivnosti rudnika urana, ili provođenje tehničkih ispitivanja ili složenih mjerenja i nadzor zadovoljavanja sigurnosnih mjera što ih iziskuje posebna priroda takvih rudnika.

      Laboratorijski tehničar

   Radno mjesto koje uključuje proučavanje radioaktivnih ruda i provođenje, u suradnji s analitičarima, kemijskih i fizičkih analiza uzoraka radi određivanja jačine njihova zračenja, njihova kemijskog sastava i drugih svojstava.

      Tehničar (priprema gorivih elemenata)

   Radno mjesto koje uključuje postupke proizvodnje kovanjem gorivih elemenata, njihov pregled i testiranje; pripremu i prihvaćanje metalnih obloga za goriva.

      Nadzornik reaktora

   Radno mjesto koje uključuje rukovanje reaktorom i zahtijeva temeljno znanje iz elektronike i dinamike reaktora te mogućnost tumačenja dijagrama i lociranja i popravljanja manjih kvarova.

      Nadzornik rada reaktora

   Radno mjesto koje uključuje rukovanje reaktorom i zahtijeva dobro opće znanje te iscrpno znanje svih razlikovnih osobina reaktora; sposobnost izdavanja naredbi i donošenja odluka.

      Tehničar zadužen za punjenje, pražnjenje i hlađenje nuklearnih goriva

   Radno mjesto koje zahtijeva sposobnost rukovanja, u skladu s uputama, napravama za punjenje, pražnjenje i hlađenje nuklearnih goriva.

      Laboratorijski tehničar (vrući laboratorij)

   Radno mjesto koje zahtijeva sposobnost tumačenja dijagrama i vršenje potrebnih sakupljanja i prilagodbi, samostalno testiranje u skladu s iscrpnim uputama i izražavanje nalaza mjerama za količinu; znanje o opasnostima koje nastaju zračenjem i sposobnost uporabe aparata na daljinsko upravljanje.

      Inženjer za tehničko crtanje (specijaliziran za područje nuklearne energije)

   Radno mjesto koje zahtijeva sposobnost izvođenja jednostavnih crteža iz pisanih podataka i njihova brzog ilustriranja u crteže ili skice, kojima se vizualno predstavlja predmet crteža kako je definiran i sposobnost primjene propisa za zaštitu od zračenja.

      Tehničar (akcelerator čestica)

   Radno mjesto koje uključuje upravljanje i rukovanje visokonaponskim uređajem za elektrostatičke akceleratore; konstruiranje, upotrebu i rukovanje izvorima iona; rukovanje i upravljanje uređajem za detekciju i mjerenje radioaktivnosti itd.

      Službenik zadužen za zaštitu od radijacije

   Radno mjesto koje uključuje nadzor sigurnosti reaktora kojima upravlja osoblje u rudnicima urana ili drugih nuklearnih postrojenja, koje zahtijeva poznavanje opasnosti koje nastaju zbog zračenja i poznavanje zaštite od zračenja.

      Službenik za dekontaminaciju

   Radno mjesto koje zahtijeva sposobnost poduzimanja, u slučaju kontaminacije, potrebnih mjera i određenih posebnih postupaka dekontaminacije, te, prema potrebi, poduzimanja praktičnih mjera.