title: Direktiva (EU) 2021/1187 Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2021. o mjerama racionalizacije radi ubrzanja realizacije transeuropske prometne mreže (TEN-T)

text:
                  20.7.2021

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 258/1

         DIREKTIVA (EU) 2021/1187 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
         od 7. srpnja 2021.
         o mjerama racionalizacije radi ubrzanja realizacije transeuropske prometne mreže (TEN-T)
         EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 172.,
         uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
         nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
         uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
         uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (2),
         u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (3),
         budući da:

                     (1)

                     Uredbom (EU) br. 1315/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4) utvrđuje se zajednički okvir za stvaranje najsuvremenijih, interoperabilnih mreža u Uniji, koje služe njezinim građanima, s ciljem jačanja socijalne, ekonomske i teritorijalne kohezije Unije i doprinošenja stvaranju jedinstvenog europskog područja prometa i mobilnosti, čime se jača unutarnje tržište. Transeuropska prometna mreža (TEN-T) obuhvaća dvoslojnu strukturu koja se sastoji od sveobuhvatne mreže i osnovne mreže. Sveobuhvatnom mrežom osigurava se povezivost svih regija Unije, dok se osnovna mreža sastoji od onih elemenata sveobuhvatne mreže koji imaju najveću stratešku važnost za Uniju. Uredbom (EU) br. 1315/2013 određuju se obvezujući ciljevi u vezi sa završetkom, pri čemu osnovna mreža treba biti završena do 2030., a sveobuhvatna mreža do 2050., osobito davanjem prednosti prekograničnim vezama, poboljšanjem interoperabilnosti i doprinosom multimodalnoj integraciji prometne infrastrukture Unije.

                     (2)

                     Neovisno o potrebi da se mreža TEN-T završi i obvezujućim vremenskim okvirima za njezino završavanje, iskustvo je pokazalo da se mnoga ulaganja kojima se nastoji završiti mreža TEN-T suočavaju s višestrukim, različitim i složenim postupcima izdavanja dozvola, postupcima prekogranične nabave i drugim postupcima. To stanje ugrožava pravodobnu provedbu projekata i u mnogim slučajevima dovodi do znatnih kašnjenja i povećanja troškova. Nadalje, kod nositelja projekata i mogućih privatnih ulagatelja mogla bi se pojaviti nesigurnost koja bi u određenim slučajevima čak mogla dovesti do toga da se projekti ne realiziraju kako je prvotno planirano. Ovom se Direktivom nastoje riješiti ta pitanja te usklađenim djelovanjem na razini Unije omogućiti sinkroniziran i pravodoban završetak mreže TEN-T. Pri izradi svojih nacionalnih planova i programa države članice trebale bi voditi računa o razvoju mreže TEN-T u skladu s člankom 49. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1315/2013.

                     (3)

                     Ovom bi Direktivom trebalo obuhvatiti postupke povezane s projektima, uključujući one koji se odnose na procjenu utjecaja na okoliš. Međutim, ovom Direktivom ne bi trebalo dovoditi u pitanje urbanističko planiranje ili planiranje uporabe zemljišta, postupke povezane s dodjelom ugovorâ o javnoj nabavi i korake poduzete na strateškoj razini koji se ne odnose na određeni projekt, kao što su strateške procjene utjecaja na okoliš, planiranje javnog proračuna te nacionalni ili regionalni prometni planovi. Kako bi se povećala učinkovitost postupaka izdavanja dozvola i osigurala visokokvalitetna projektna dokumentacija, nositelji projekata trebali bi prije početka postupka izdavanja dozvola obaviti pripremni rad, kao što su preliminarne studije i preliminarna izvješća. Ova Direktiva ne bi se trebala primjenjivati na postupke pred upravnim žalbenim tijelom ili na postupke pred sudom.

                     (4)

                     Ova bi se Direktiva trebala primjenjivati na projekte koji su dio prethodno utvrđenih dionica osnovne mreže navedenih u Prilogu ovoj Direktivi i na druge projekte na koridorima osnovne mreže čiji ukupni trošak premašuje 300 000 000 EUR. Projekti koji premašuju taj iznos često su strateški važni u odnosu na ostvarivanje strategije Unije za pametan, održiv i uključiv rast te se njima doprinosi ostvarivanju ciljeva Uredbe (EU) br. 1315/2013. Koridori osnovne mreže utvrđeni su usklađivanjima sadržanima u Uredbi (EU) br. 1316/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5) i zemljovidima osnovne mreže sadržanima u Uredbi (EU) br. 1315/2013. Tehnička osnova tih zemljovida navedena je u interaktivnom geografskom i tehničkom informacijskom sustavu za mrežu TEN-T (sustav TENtec) koji sadržava višu razinu detaljnosti u vezi s transeuropskom prometnom infrastrukturom.

                     (5)

                     Projekte koji se odnose isključivo na telematske aplikacije, nove tehnologije i inovacije trebalo bi isključiti iz područja primjene ove Direktive jer njihovo uvođenje nije ograničeno na osnovnu mrežu.

                     (6)

                     Međutim, države članice mogu ovu Direktivu primjenjivati i na druge projekte na osnovnoj mreži i sveobuhvatnoj mreži, među ostalim i na projekte koji se odnose isključivo na telematske aplikacije, nove tehnologije i inovacije, kako bi se ostvario usklađen pristup projektima prometne infrastrukture. Objavom od strane nacionalnih tijela popisâ pojedinačnih projekata koji su obuhvaćeni područjem primjene ove Direktive mogla bi se povećati transparentnost za nositelje projekata u pogledu tekućih i budućih radova uzduž mreže TEN-T.

                     (7)

                     S obzirom na različite procjene utjecaja na okoliš predviđene u relevantnom pravu Unije i relevantnom nacionalnom pravu, koje su potrebne za izdavanje dozvola za projekte u osnovnoj mreži, države članice trebale bi, ako je to izvedivo i prikladno, uspostaviti pojednostavnjeni postupak kojim se ispunjavaju zahtjevi tog prava Unije i tog nacionalnog prava kako bi se pridonijelo ostvarivanju ciljeva utvrđenih u ovoj Direktivi usmjerenih na povećanje racionalizacije mjera.

                     (8)

                     Projektima obuhvaćenima područjem primjene ove Direktive trebalo bi, ako je to relevantno, dati prioritet u postupanju. Takvo postupanje može uključivati kraće vremenske okvire, istodobne postupke ili ograničene vremenske okvire za žalbe pri čemu se osigurava da se, u skladu s pravom Unije i nacionalnim pravom, također ostvare ciljevi drugih horizontalnih politika, kao što su politike u području okoliša kojima se nastoji izbjeći, spriječiti, smanjiti ili neutralizirati negativne učinke na okoliš. U pravnim okvirima mnogih država članica daje se prioritet u postupanju određenim kategorijama projekata na osnovi njihove strateške važnosti za gospodarstvo. Ako u pojedinom nacionalnom pravnom okviru postoji takvo davanje prioriteta u postupanju, ono bi se automatski trebalo primjenjivati na projekte obuhvaćene područjem primjene ove Direktive. Međutim, državama članicama trebalo bi dopustiti da na ograničenom broju projekata testiraju posebne postupke izdavanja dozvola kako bi evaluirale njihovo moguće širenje na druge projekte. Tijekom tog razdoblja testiranja dotičnu državu članicu ne bi trebalo obvezati da primjenjuje takve postupke testiranja na druge projekte obuhvaćene područjem primjene ove Direktive.

                     (9)

                     Kako bi se omogućilo jasno upravljanje cjelokupnim postupkom i osigurala kontaktna točka za nositelje projekata, projekte na koridorima osnovne mreže trebalo bi podupirati učinkovitim postupcima izdavanja dozvola. U tu svrhu države članice trebale bi imenovati jedno ili više tijela ovisno o svojim nacionalnim pravnim okvirima i svojim upravnim ustrojima te vrstama dotičnih projekata. Ako država članica imenuje nekoliko tijela, trebala bi osigurati da se za određeni projekt i određeni postupak izdavanja dozvola imenuje samo jedno tijelo.

                     (10)

                     Imenovanjem tijela koje služi kao kontaktna točka za nositelja projekta trebala bi se smanjiti složenost, poboljšati učinkovitost te povećati transparentnost postupaka. Time bi se također, prema potrebi, trebala unaprijediti suradnja među državama članicama. Postupcima bi se trebala promicati stvarna suradnja između nositeljâ projekata i imenovanog tijela.

                     (11)

                     Imenovanom tijelu mogu se među ostalim povjeriti zadaće povezane s koordinacijom i odobravanjem, u skladu sa pravom Unije i nacionalnim pravom, posebnih projekata za obnovu infrastrukture osnovne mreže u slučaju prirodnih katastrofa ili katastrofa uzrokovanih ljudskim djelovanjem.

                     (12)

                     Postupkom predviđenim u ovoj Direktivi ne bi se trebalo dovoditi u pitanje ispunjavanje zahtjevâ međunarodnog prava i prava Unije, među ostalim i zahtjeva koji se odnose na zaštitu okoliša i ljudskog zdravlja. Ova Direktiva ne bi trebala dovesti do sniženja standarda predviđenih za izbjegavanje, sprečavanje, smanjenje ili neutraliziranje negativnih učinaka na okoliš.

                     (13)

                     S obzirom na hitnost završetka osnovne mreže, pojednostavnjenje postupaka izdavanja dozvola trebalo bi popratiti rokom za postupke koji vode do donošenja odluke o odobrenju izgradnje prometne infrastrukture. Taj bi rok trebao potaknuti učinkovitiju obradu postupaka te se njime ni u kojem slučaju ne bi smjeli ugroziti visoki standardi Unije u području zaštite okoliša i sudjelovanja javnosti. U propisno opravdanim slučajevima trebalo bi biti moguće produljiti rok za postupke izdavanja dozvola, među ostalim i kada nastupe neočekivane okolnosti ili ako je to potrebno radi zaštite okoliša. Produljenje bi se primjerice moglo izraziti u obliku razdoblja ili naznačiti upućivanjem na neki datum ili na neki drugi određeni, budući događaj. U produljeni rok osobito ne bi trebalo uključiti vrijeme potrebno za provođenje upravnih ili sudskih žalbenih postupaka ili za korištenje pravnim sredstvima pred sudom. Države članice ne bi se trebale smatrati odgovornima ako je do nepoštovanja tog roka došlo zbog nositelja projekta, na primjer ako nositelj projekta nije poštovao rokove utvrđene u nacionalnom pravu ili okvirne rokove koje je odredilo imenovano tijelo ili ako je nositelj projekta postupao uz neopravdano zakašnjenje.

                     (14)

                     Države članice trebale bi nastojati osigurati najučinkovitiju moguću obradu žalbi kojima se osporava materijalna ili postupovna zakonitost odluke o odobrenju.

                     (15)

                     Infrastrukturni projekti mreže TEN-T koji se odnose na dvije ili više država članica suočavaju se s posebnim izazovima u vezi s koordinacijom postupaka izdavanja dozvola. Stoga bi imenovana tijela dotičnih država članica trebala surađivati radi koordinacije svojih vremenskih rasporeda i uspostave zajedničkog plana u vezi s postupkom izdavanja dozvola u onoj mjeri u kojoj su takva koordinacija njihovih vremenskih rasporeda i takva uspostava zajedničkog plana mogući i prikladni s obzirom na stanje pripremljenosti ili zrelost projekta što uglavnom ovisi o nositelju projekta, a osobito o datumu na koji je nositelj projekta prijavio projekt imenovanom tijelu svake od tih država članica.

                     (16)

                     Europske koordinatore imenovane u skladu s Uredbom (EU) br. 1315/2013 trebalo bi obavijestiti o relevantnim postupcima kako bi se olakšala njihova sinkronizacija i završetak s obzirom na pravodobnu provedbu osnovne mreže do 2030.

                     (17)

                     Ako se mreža TEN-T proširi na treće zemlje, u skladu s okvirnim zemljovidima utvrđenima u Uredbi (EU) br. 1315/2013, te bi treće zemlje trebalo pozvati da, ako je to relevantno, primjenjuju pravila slična pravilima predviđenima ovom Direktivom.

                     (18)

                     Javna nabava u okviru prekograničnih projekata trebala bi se provoditi u skladu s Ugovorima i, ako je to relevantno, Direktivom 2014/24/EU (6) ili Direktivom 2014/25/EU (7) Europskog parlamenta i Vijeća. Kako bi se osigurao učinkovit završetak prekograničnih projekata u okviru osnovne mreže, javna nabava koju provodi zajednički subjekt trebala bi podlijegati nacionalnom pravu jedne države članice. Odstupajući od prava Unije o javnoj nabavi, primjenjivo nacionalno pravo trebalo bi u načelu biti pravo države članice u kojoj zajednički subjekt ima registrirano sjedište. I dalje bi trebalo biti moguće primjenjivo nacionalno pravo utvrditi međuvladinim sporazumom. Kada je riječ o javnoj nabavi koju provodi društvo kći zajedničkog subjekta, to bi društvo kći trebalo primjenjivati nacionalno pravo jedne od dotičnih država članica koje bi moglo biti nacionalno pravo primjenjivo na zajednički subjekt. Radi pravne sigurnosti trenutačne strategije nabave trebale bi se i dalje primjenjivati na zajednički subjekt osnovan prije datuma stupanja na snagu ove Direktive.

                     (19)

                     Komisija nije sustavno uključena u odobravanje pojedinačnih projekata. Međutim, u pojedinim slučajevima određeni aspekti pripreme projekta podliježu pozitivnom mišljenju na razini Unije. Ako je uključena u postupke, Komisija će projektima Unije dati prioritet u postupanju te će nositeljima projekata osigurati pouzdanost. U pojedinim slučajevima može biti potrebno odobrenje državne potpore. Ne dovodeći u pitanje rokove utvrđene u ovoj Direktivi te u skladu s Kodeksom najbolje prakse za provedbu postupaka nadzora državnih potpora, države članice trebale bi moći od Komisije zatražiti da se s projektima na osnovnoj mreži koje one smatraju prioritetnima postupa primjenjujući predvidljivije vremenske okvire u sklopu pristupa vođenja portfelja predmeta ili obostrano dogovorenog planiranja.

                     (20)

                     Provedbu infrastrukturnih projekata na osnovnoj mreži trebalo bi poduprijeti i smjernicama Komisije kojima se pojašnjava provedba određenih vrsta projekata uz poštovanje pravne stečevine Unije. U tom pogledu u Komunikaciji Komisije od 27. travnja 2017. naslovljenoj „Akcijski plan za prirodu, ljude i gospodarstvo” pružaju se smjernice te se pojašnjava kako postići usklađenost s Direktivom 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (8) i Direktivom Vijeća 92/43/EEZ (9). Kako bi se osigurala najbolja vrijednost za uložena javna sredstva, izravnu potporu koja se odnosi na javnu nabavu trebalo bi učiniti dostupnom za projekte.

                     (21)

                     S obzirom na to da cilj ove Direktive, odnosno racionalizaciju mjera radi ubrzanja realizacije mreže TEN-T, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog potrebe jačanja okvira postupaka izdavanja dozvola za projekte mreže TEN-T s pomoću usklađenog djelovanja na razini Unije on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.

                     (22)

                     Radi pravne sigurnosti ova se Direktiva ne bi trebala primjenjivati na postupke izdavanja dozvola koji su počeli prije datuma za prenošenje ove Direktive,

               DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:

            Članak 1.
            Predmet i područje primjene

               1.   Ova se Direktiva primjenjuje na postupke izdavanja dozvola koji su potrebni za odobravanje provedbe:

                           (a)

                           projekata koji su dio prethodno utvrđenih dionica osnovne mreže, kako je navedeno u Prilogu;

                           (b)

                           drugih projekata na koridorima osnovne mreže, kako je utvrđeno na temelju članka 44. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1315/2013, čiji ukupni trošak premašuje 300 000 000 EUR,

                     uz iznimku projekata koji se odnose isključivo na telematske aplikacije, nove tehnologije i inovacije u smislu članaka 31. i 33. te uredbe.
               Ova se Direktiva također primjenjuje na javnu nabavu u prekograničnim projektima obuhvaćenima područjem primjene ove Direktive.

               2.   Države članice mogu se odlučiti primjenjivati ovu Direktivu na druge projekte na osnovnoj mreži i sveobuhvatnoj mreži, uključujući na projekte iz stavka 1. koji se odnose isključivo na telematske aplikacije, nove tehnologije i inovacije. Države članice obavješćuju Komisiju o svojoj odluci.

            Članak 2.
            Definicije
            Za potrebe ove Direktive primjenjuju se sljedeće definicije:

                        1.

                        „odluka o odobrenju” znači odluka ili skup odluka koje mogu biti upravne prirode, koje u skladu s nacionalnim pravnim sustavom i nacionalnim upravnim pravom istodobno ili uzastopno donose tijelo ili tijela države članice, ne uključujući upravna i sudska žalbena tijela, kojima se utvrđuje ima li nositelj projekta pravo provesti projekt na dotičnom zemljopisnom području, ne dovodeći u pitanje nijednu odluku donesenu u kontekstu upravnog ili sudskog žalbenog postupka;

                        2.

                        „postupak izdavanja dozvola” znači svaki postupak koji se odnosi na pojedinačni projekt obuhvaćen područjem primjene ove Direktive i kojega se mora pridržavati da bi se pribavila odluka o odobrenju kako to zahtijevaju tijelo ili tijela države članice, u skladu s pravom Unije ili nacionalnim pravom, uz izuzetak urbanističkog planiranja ili planiranja uporabe zemljišta, postupaka povezanih s dodjelom ugovorâ o javnoj nabavi i koraka poduzetih na strateškoj razini koji se ne odnose na određeni projekt, kao što su strateška procjena utjecaja na okoliš, planiranje javnog proračuna te nacionalni ili regionalni prometni planovi;

                        3.

                        „projekt” znači prijedlog za izgradnju, prilagodbu ili izmjenu utvrđene dionice prometne infrastrukture čiji je cilj poboljšati kapacitet, sigurnost i učinkovitost te infrastrukture i čija se provedba mora odobriti odlukom o odobrenju;

                        4.

                        „prekogranični projekt” znači projekt kojim je obuhvaćena prekogranična dionica između dviju ili više država članica;

                        5.

                        „nositelj projekta” znači podnositelj zahtjeva za provedbu projekta ili tijelo javne vlasti koje pokreće projekt;

                        6.

                        „imenovano tijelo” znači tijelo koje je kontaktna točka za nositelja projekta i koje olakšava učinkovitu i strukturiranu provedbu postupaka izdavanja dozvola u skladu s ovom Direktivom;

                        7.

                        „zajedničko tijelo” znači tijelo osnovano uzajamnim sporazumom između dviju ili više država članica kako bi se olakšali postupci izdavanja dozvola povezani s prekograničnim projektima, među ostalim i zajednička tijela koja su osnovala imenovana tijela ako su države članice ovlastile ta imenovana tijela za osnivanje zajedničkih tijela.

            Članak 3.
            Prioritetni status

               1.   Države članice nastoje osigurati da sva tijela, među ostalim i imenovano tijelo, koja su uključena u postupak izdavanja dozvola, uz izuzetak sudova, daju prioritet projektima obuhvaćenima područjem primjene ove Direktive.

               2.   Ako u okviru nacionalnog prava postoje posebni postupci izdavanja dozvola za prioritetne projekte, države članice, ne dovodeći u pitanje ciljeve, zahtjeve i rokove iz ove Direktive, osiguravaju da se projekti obuhvaćeni područjem primjene ove Direktive obrađuju u okviru tih postupaka. Time se države članice ne sprječava da testiraju posebne postupke izdavanja dozvola na ograničenom broju projekata kako bi evaluirale njihovo moguće proširenje na druge projekte, a da ne moraju primjenjivati takve postupke na projekte obuhvaćene područjem primjene ove Direktive.

               3.   Ovim se člankom ne dovode u pitanje proračunske odluke.

            Članak 4.
            Imenovano tijelo

               1.   Do 10. kolovoza 2023. svaka država članica na prikladnoj upravnoj razini imenuje tijela koja trebaju djelovati kao imenovano tijelo.

               2.   Država članica može, ako je to relevantno, imenovati različita tijela kao imenovano tijelo ovisno o projektu ili kategoriji projekata, vrsti prijevoza ili zemljopisnom području. U takvom slučaju država članica osigurava da postoji samo jedno imenovano tijelo za određeni projekt i određeni postupak izdavanja dozvola.

               3.   Države članice poduzimaju sve potrebne mjere kako bi nositeljima projekata pružile lako dostupne informacije o identitetu imenovanog tijela za određeni projekt.

               4.   Države članice mogu ovlastiti imenovano tijelo za donošenje odluke o odobrenju.
               Kada je ovlašteno za donošenje odluke o odobrenju u skladu s prvim podstavkom, imenovano tijelo provjerava jesu li pribavljene sve dozvole, odluke i mišljenja potrebni za donošenje odluke o odobrenju te obavješćuje nositelja projekta o odluci o odobrenju.

               5.   Ako imenovano tijelo nije ovlašteno za donošenje odluke o odobrenju, države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da se nositelja projekta obavijesti o donošenju odluke o odobrenju.

               6.   Države članice mogu ovlastiti imenovano tijelo da utvrdi okvirne rokove za različite međukorake postupka izdavanja dozvola u skladu s člankom 5. stavkom 1. ne dovodeći u pitanje četverogodišnji rok iz tog stavka.

               7.   Imenovano tijelo:

                           (a)

                           kontaktna je točka za pružanje informacija nositelju projekta i drugim relevantnim tijelima uključenima u postupak koji vodi do odluke o odobrenju za određeni projekt;

                           (b)

                           nositelju projekta, ako je dužno to učiniti u skladu s nacionalnim pravom, dostavlja detaljan pregled prijave iz članka 6. stavka 4., uključujući informacije o okvirnim rokovima koji se odnose na postupke izdavanja dozvola, u skladu s četverogodišnjim rokom iz članka 5. stavka 1.;

                           (c)

                           nadzire vremenski okvir postupka izdavanja dozvola, a osobito evidentira svako produljenje roka iz članka 5. stavka 4.;

                           (d)

                           na zahtjev pruža smjernice nositelju projekta u vezi s podnošenjem svih relevantnih informacija i dokumenata, među ostalim i svih dozvola, odluka i mišljenja koji se moraju pribaviti i dostaviti za odluku o odobrenju.

                     Imenovano tijelo također može nositelju projekta pružati smjernice o tome koje bi dodatne informacije i/ili dokumente trebalo dostaviti ako je obavijest iz članak 6. stavka 1. odbijena.

               8.   Stavkom 7. ne dovodi se u pitanje nadležnost drugih tijela uključenih u postupak izdavanja dozvola ni mogućnost da nositelj projekta stupi u kontakt s pojedinačnim tijelima radi posebnih dozvola, odluka ili mišljenja koja čine dio odluke o odobrenju.

            Članak 5.
            Trajanje postupka izdavanja dozvola

               1.   Države članice predviđaju postupak izdavanja dozvola, uključujući rokove za taj postupak koji ne smiju premašiti četiri godine od početka postupka izdavanja dozvola. Države članice mogu donijeti potrebne mjere kako bi raspoloživo razdoblje podijelile na različite faze u skladu s pravom Unije i nacionalnim pravom.

               2.   Četverogodišnjim razdobljem iz stavka 1. ne dovode se u pitanje obveze koje proizlaze iz međunarodnog prava i prava Unije te njime nisu obuhvaćena razdoblja potrebna za provođenje upravnih i sudskih žalbenih postupaka i korištenje pravnim sredstvima pred sudom niti razdoblja potrebna za provedbu svih odluka ili svih pravnih sredstava koji su iz toga proizašli.

               3.   Četverogodišnjim razdobljem iz stavka 1. ne dovodi se u pitanje pravo države članice da predvidi da se postupak izdavanja dozvola mora završiti do donošenja pojedinačnog akta nacionalnog zakonodavstva u kojem slučaju postupak za donošenje tog akta smije, odstupajući od stavka 1., premašiti četverogodišnje razdoblje pod uvjetom da se pripremni rad na temelju kojeg se donosi nacionalni zakonodavni akt završi unutar tog razdoblja. Smatra se da je pripremni rad završen kada se pojedinačni akt nacionalnog zakonodavstva podnese nacionalnom parlamentu.

               4.   Države članice donose potrebne mjere kako bi osigurale da se u propisno obrazloženim slučajevima može odobriti prikladno produljenje četverogodišnjeg razdoblja iz stavka 1. Trajanje produljenja određuje se od slučaja do slučaja, propisno se obrazlaže i ograničeno je na svrhu završetka postupka izdavanja dozvola i donošenja odluke o odobrenju. Ako je takvo produljenje odobreno, nositelja projekta obavješćuje se o razlozima odobravanja produljenja. Dodatno produljenje može se pod istim uvjetima odobriti jednom.

               5.   Države članice ne smatraju se odgovornima u slučaju nepoštovanja četverogodišnjeg razdoblja iz stavka 1., kako je produljeno u skladu sa stavkom 4., ako je do kašnjenja došlo zbog nositelja projekta.

            Članak 6.
            Organizacija postupka izdavanja dozvola

               1.   Nositelj projekta o projektu obavješćuje imenovano tijelo ili, prema potrebi, zajedničko tijelo osnovano u skladu s člankom 7. stavkom 2. Obavijest nositelja projekta o projektu označava početak postupka izdavanja dozvola.

               2.   Kako bi olakšale procjenu zrelosti projekta, države članice mogu odrediti razinu podrobnosti informacija i relevantne dokumente koje nositelj projekta mora dostaviti pri slanju obavijesti o projektu. Ako projekt nije dovoljno zreo, obavijest se odbija propisno obrazloženom odlukom u roku od najkasnije četiri mjeseca nakon primitka obavijesti.

               3.   Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da nositelji projekata dobiju opće informacije kao vodič o obavijesti, koje su prilagođene, ako je to relevantno, dotičnoj vrsti prijevoza, i koje sadržavaju informacije o dozvolama, odlukama i mišljenjima koji bi mogli biti potrebni za provedbu projekta.
               Te informacije za svaku dozvolu, svaku odluku ili svako mišljenje sadržavaju sljedeće:

                           (a)

                           opće informacije o materijalnom opsegu i razini podrobnosti informacija koje nositelj projekta mora dostaviti;

                           (b)

                           primjenjive rokove ili, ako oni ne postoje, okvirne rokove; te

                           (c)

                           podatke tijela i dionika koji obično sudjeluju u savjetovanjima povezanima s različitim dozvolama, odlukama i mišljenjima.

                     Te informacije moraju biti lako dostupne svim relevantnim nositeljima projekata, posebno preko elektroničkih ili fizičkih informativnih portala.

               4.   Kako bi se olakšala uspješnost obavijesti, države članice mogu iziskivati od imenovanog tijela da na zahtjev nositelja projekta izradi detaljan pregled prijave koji obuhvaća sljedeće informacije prilagođene pojedinačnom projektu:

                           (a)

                           pojedinačne faze postupka i primjenjive rokove ili, ako takvi rokovi ne postoje, okvirne rokove;

                           (b)

                           materijalni opseg i razinu podrobnosti informacija koje nositelj projekta mora dostaviti;

                           (c)

                           popis dozvola, odluka i mišljenja koje nositelj projekta mora pribaviti tijekom postupka izdavanja dozvola, u skladu s pravom Unije i nacionalnim pravom;

                           (d)

                           pojedinosti o tijelima i dionicima koji trebaju sudjelovati u vezi s odgovarajućim obvezama, među ostalim i tijekom formalne faze javnog savjetovanja.

               5.   Detaljan pregled prijave ostaje valjan tijekom postupka izdavanja dozvola. Svaka izmjena detaljnog pregleda prijave mora se propisno obrazložiti.

               6.   Imenovano tijelo može nositelju projekta na zahtjev dostaviti informacije kojima se dopunjuju elementi iz stavka 4.

               7.   Kada je nositelj projekta dostavio potpunu dokumentaciju zahtjeva za projekt, odluka o odobrenju donosi se u roku iz članka 5. stavka 1.

               8.   Tijela uključena u postupak izdavanja dozvola obavješćuju imenovano tijelo da su izdane potrebne dozvole, odluke, mišljenja ili odluka o odobrenju.

            Članak 7.
            Koordiniranje prekograničnih postupaka izdavanja dozvola

               1.   Države članice za projekte koji se odnose na dvije ili više država članica osiguravaju da imenovana tijela tih država članica surađuju s ciljem koordinacije svojih vremenskih rasporeda i postizanja dogovora o zajedničkom planu u vezi s postupkom izdavanja dozvola.

               2.   Za prekogranične projekte može se osnovati zajedničko tijelo.

               3.   Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da europski koordinatori imenovani u skladu s člankom 45. Uredbe (EU) br. 1315/2013 dobiju informacije o postupcima izdavanja dozvola te da europski koordinatori mogu olakšati kontakte među imenovanim tijelima u kontekstu postupaka izdavanja dozvola za projekte koji se odnose na dvije ili više država članica.

               4.   Ako se ne poštuje rok iz članka 5. stavka 1., države članice na zahtjev dotičnih europskih koordinatora dostavljaju im informacije o mjerama koje su poduzete ili se planiraju poduzeti kako bi se omogućilo da postupak izdavanja dozvola završi uz najmanje moguće zakašnjenje.

            Članak 8.
            Javna nabava u prekograničnim projektima

               1.   Ako postupke nabave u prekograničnom projektu provodi zajednički subjekt, države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da zajednički subjekt primjenjuje nacionalno pravo jedne države članice te se, odstupajući od direktiva 2014/24/EU i 2014/25/EU, to pravo utvrđuje u skladu s člankom 39. stavkom 5. točkom (a) Direktive 2014/24/EU ili člankom 57. stavkom 5. točkom (a) Direktive 2014/25/EU, kako je primjenjivo, osim ako je sporazumom među državama članicama sudionicama predviđeno drukčije. U takvom se sporazumu u svakom slučaju predviđa primjena nacionalnog prava jedne države članice na postupke nabave koje provodi zajednički subjekt.

               2.   Kada je riječ o javnoj nabavi koju provodi društvo kći zajedničkog subjekta, dotične države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da društvo kći primjenjuje nacionalno pravo jedne države članice. U tom pogledu dotične države članice mogu odlučiti da društvo kći mora primjenjivati nacionalno pravo koje se primjenjuje na zajednički subjekt.

            Članak 9.
            Prijelazne odredbe

               1.   Ova se Direktiva ne primjenjuje na projekte za koje su postupci izdavanja dozvola počeli prije 10. kolovoza 2023.

               2.   Članak 8. primjenjuje se samo na ugovore za koje je poslan poziv na nadmetanje ili, u slučaju da poziv za nadmetanje nije predviđen, ako su javni naručitelj ili naručitelj započeli postupak nabave nakon 10. kolovoza 2023.

               3.   Članak 8. ne primjenjuje se na zajednički subjekt osnovan prije 9. kolovoza 2021. ako su postupci nabave tog subjekta i dalje uređeni pravom koje se primjenjuje na njegove nabave na taj datum.

            Članak 10.
            Izvješćivanje

               1.   Komisija izvješćuje Europski parlament i Vijeće o provedbi ove Direktive i rezultatima te provedbe prvi put do 10. veljače 2027. te u redovitim vremenskim razmacima nakon toga.

               2.   Izvješće se zasniva na informacijama o broju postupaka izdavanja dozvola obuhvaćenih područjem primjene ove Direktive, prosječnom trajanju postupaka izdavanja dozvola, broju postupaka izdavanja dozvola koji prekoračuju rok i osnivanju svih zajedničkih tijela tijekom razdoblja izvješćivanja, koje moraju dostaviti države članice svake dvije godine, a prvi put do 10. kolovoza 2026.

            Članak 11.
            Prenošenje

               1.   Države članice stavljaju na snagu zakone i druge propise koji su potrebni radi usklađivanja s ovom Direktivom u roku od 10. kolovoza 2023. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.
               Kada države članice donose te mjere, one sadržavaju upućivanje na ovu Direktivu ili se na nju upućuje prilikom njihove službene objave. Načine tog upućivanja određuju države članice.

               2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih mjera nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.

            Članak 12.
            Stupanje na snagu
            Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
            Ova je Direktiva upućena državama članicama.

            Sastavljeno u Strasbourgu 7. srpnja 2021.

                  Za Europski parlament

                  Predsjednik

               D. M. SASSOLI

                  Za Vijeće

                  Predsjednik

               A. LOGAR

            (1)  SL C 62, 15.2.2019., str. 269.

            (2)  SL C 168, 16.5.2019., str. 91.

            (3)  Stajalište Europskog parlamenta od 13. veljače 2019. (SL C 449, 23.12.2020., str. 576.) i stajalište Vijeća u prvom čitanju od 14. lipnja 2021. (SL C 273, 8.7.2021., str. 1.). Stajalište Europskog parlamenta od 6. srpnja 2021. (još nije objavljeno u Službenom listu).

            (4)  Uredba (EU) br. 1315/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže i stavljanju izvan snage Odluke br. 661/2010/EU (SL L 348, 20.12.2013., str. 1.).

            (5)  Uredba (EU) br. 1316/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi Instrumenta za povezivanje Europe, izmjeni Uredbe (EU) br. 913/2010 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 680/2007 i (EZ) br. 67/2010 (SL L 348, 20.12.2013., str. 129.).

            (6)  Direktiva 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi i o stavljanju izvan snage Direktive 2004/18/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 65.).

            (7)  Direktiva 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga i stavljanju izvan snage Direktive 2004/17/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 243.).

            (8)  Direktiva 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2009. o očuvanju divljih ptica (SL L 20, 26.1.2010., str. 7.).

            (9)  Direktiva Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (SL L 206, 22.7.1992., str. 7.).

            PRILOG
            Prethodno utvrđene dionice prekograničnih veza i veza koje nedostaju u koridorima osnovne mreže [iz članka 1. stavka 1. točke (a)]

                        Koridor osnovne mreže „Atlantski koridor”

                        prekogranične veze

                        Évora – Mérida

                        željeznica

                        Vitoria-Gasteiz – San Sebastián – Bayonne – Bordeaux

                        Aveiro – Salamanca

                        rijeka Douro (Via Navegável do Douro)

                        unutarnji plovni putovi

                        veze koje nedostaju

                        interoperabilne pruge na Pirinejskom poluotoku čiji profil nije u skladu s UIC-om

                        željeznica

                        Koridor osnovne mreže „Baltičko – jadranski koridor”

                        prekogranične veze

                        Katowice/Opole – Ostrava – Brno
                        Katowice – Žilina
                        Bratislava – Beč
                        Graz – Maribor
                        Venecija – Trst – Divača – Ljubljana

                        željeznica

                        Katowice – Žilina
                        Brno – Beč

                        cesta

                        veze koje nedostaju

                        Gloggnitz – Mürzzuschlag: osnovni tunel Semmering
                        Graz – Klagenfurt: željeznička pruga i tunel Koralm
                        Kopar – Divača

                        željeznica

                        Koridor osnovne mreže „Mediteranski koridor”

                        prekogranične veze

                        Barcelona – Perpignan

                        željeznica

                        Lyon – Torino: osnovni tunel i pristupni putovi

                        Nica – Ventimiglia

                        Venecija – Trst – Divača – Ljubljana

                        Ljubljana – Zagreb

                        Zagreb – Budimpešta

                        Budimpešta – Miskolc – granica s Ukrajinom

                        Lendava – Letenye

                        cesta

                        Vásárosnamény – granica s Ukrajinom

                        veze koje nedostaju

                        Almería – Murcia

                        željeznica

                        interoperabilne pruge na Pirinejskom poluotoku čiji profil nije u skladu s UIC-om

                        Perpignan – Montpellier

                        Kopar – Divača

                        Rijeka – Zagreb

                        Milano – Cremona- Mantova – Porto Levante/Venecija – Ravenna/Trst

                        unutarnji plovni putovi

                        Koridor osnovne mreže „Koridor Sjeverno more – Baltik”

                        prekogranične veze

                        Tallinn – Riga – Kaunas – Varšava baltička željeznica, nova potpuno interoperabilna pruga s profilom u skladu s UIC-om

                        željeznica

                        Świnoujście/Szczecin – Berlin

                        željeznica i unutarnji plovni putovi

                        koridor Via Baltica EE – LV – LT – PL

                        cesta

                        veze koje nedostaju

                        Kaunas – Vilnius: dio baltičke željeznice, nove potpuno interoperabilne pruge s profilom u skladu s UIC-om

                        željeznica

                        Varšava/Idzikowice – Poznań/Wrocław, uključujući veze s planiranim središnjim prometnim čvorištem

                        Nord-Ostsee-Kanal

                        unutarnji plovni putovi

                        Berlin – Magdeburg – Hannover; Mittellandkanal; zapadnonjemački kanali

                        Rajna, Waal

                        Sjevernomorski kanal, IJssel, kanal Twente

                        Koridor osnovne mreže „Sjeverno more – Sredozemlje”

                        prekogranične veze

                        Brussel ili Bruxelles – Luxembourg – Strasbourg

                        željeznica

                        Terneuzen – Gent

                        unutarnji plovni putovi

                        Seine – mreža Scheldt i pripadajuća porječja rijeka Seine, Scheldt i Meuse

                        koridor Rajna – Scheldt

                        veze koje nedostaju

                        Albertkanaal/kanal Albert i kanal Bocholt-Herentals

                        unutarnji plovni putovi

                        Koridor osnovne mreže „Orient/istočno Sredozemlje”

                        prekogranične veze

                        Dresden – Prag/Kolín

                        željeznica

                        Beč/Bratislava – Budimpešta

                        Békéscsaba – Arad – Temišvar

                        Craiova – Calafat – Vidin – Sofija – Solun

                        Sofija – granica sa Srbijom/granica s MK

                        granica s Turskom – Alexandroúpoli

                        granica s MK – Solun

                        Ioannina – Kakavia (granica s Albanijom)

                        cesta

                        Drobeta Turnu Severin/Craiova – Vidin – Montana

                        Sofija – granica sa Srbijom

                        Hamburg – Dresden – Prag – Pardubice

                        unutarnji plovni putovi

                        veze koje nedostaju

                        Igoumenitsa – Ioannina

                        željeznica

                        Prag – Brno

                        Solun – Kavala – Alexandroupoli

                        Temišvar – Craiova

                        Koridor osnovne mreže „Rajnsko-alpski koridor”

                        prekogranične veze

                        Zevenaar – Emmerich – Oberhausen

                        željeznica

                        Karlsruhe – Basel

                        Milano/Novara – granica sa Švicarskom

                        Basel – Antwerpen/Rotterdam – Amsterdam

                        unutarnji plovni putovi

                        veze koje nedostaju

                        Genova – Tortona/Novi Ligure

                        željeznica

                        Zeebrugge – Gent

                        Koridor osnovne mreže „Rajnsko-dunavski koridor”

                        prekogranične veze

                        München – Prag

                        željeznica

                        Nürnberg – Plzeň

                        München – Mühldorf – Freilassing – Salzburg

                        Strasbourg – Kehl Appenweier

                        Hranice – Žilina

                        Košice – granica s Ukrajinom

                        Beč – Bratislava/Budimpešta

                        Bratislava – Budimpešta

                        Békéscsaba – Arad – Temišvar – granica sa Srbijom

                        Bukurešt – Giurgiu – Rousse

                        Dunav (Kehlheim – Constanța/Midia/Sulina) i pripadajuća porječja Váha, Save i Tise

                        unutarnji plovni putovi

                        Zlín – Žilina

                        cesta

                        Temišvar – granica sa Srbijom

                        veze koje nedostaju

                        Stuttgart – Ulm

                        željeznica

                        Salzburg – Linz

                        Craiova – Bukurešt

                        Arad – Sighișoara – Brašov – Predeal

                        Koridor osnovne mreže „Skandinavsko-mediteranski koridor”

                        prekogranične veze

                        granica s Rusijom – Helsinki

                        željeznica

                        Kopenhagen – Hamburg: pristupni putovi čvrste veze na pojasu Fehmarn Belt

                        München – Wörgl – Innsbruck – Fortezza – Bolzano – Trento – Verona: osnovni tunel Brenner i njegovi pristupni putovi

                        Göteborg – Oslo

                        Kopenhagen – Hamburg: čvrsta veza na pojasu Fehmarn Belt

                        željeznica/cesta


title: Provedbena direktiva Komisije (EU) 2021/746 оd 6. svibnja 2021. o izmjeni direktiva 2003/90/EZ i 2003/91/EZ u pogledu protokolâ za ispitivanje određenih sorata poljoprivrednih biljnih vrsta i vrsta povrća te o izmjeni Direktive 2003/90/EZ u pogledu određenih botaničkih naziva bilja (Tekst značajan za EGP)

text:
                  7.5.2021

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 160/94

         PROVEDBENA DIREKTIVA KOMISIJE (EU) 2021/746
         оd 6. svibnja 2021.
         o izmjeni direktiva 2003/90/EZ i 2003/91/EZ u pogledu protokolâ za ispitivanje određenih sorata poljoprivrednih biljnih vrsta i vrsta povrća te o izmjeni Direktive 2003/90/EZ u pogledu određenih botaničkih naziva bilja
         (Tekst značajan za EGP)
         EUROPSKA KOMISIJA,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2002/53/EZ od 13. lipnja 2002. o zajedničkom katalogu sorata poljoprivrednih biljnih vrsta (1), a posebno njezin članak 7. stavak 2. točke (a) i (b),
         uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2002/55/EZ od 13. lipnja 2002. o stavljanju na tržište sjemena povrća (2), a posebno njezin članak 7. stavak 2. točke (a) i (b),
         budući da:

                     (1)

                     Direktivama Komisije 2003/90/EZ (3) i 2003/91/EZ (4) nastoji se osigurati da sorte poljoprivrednih biljnih vrsta i vrsta povrća koje države članice uvrštavaju u svoje nacionalne kataloge budu u skladu s protokolima koje je utvrdio Ured Zajednice za biljne sorte (CPVO). Tim se direktivama posebno nastoji osigurati usklađenost s pravilima u pogledu minimalnih karakteristika koje se moraju obuhvatiti ispitivanjem i minimalnih uvjeta za pregled nekih sorata poljoprivrednih biljnih vrsta i vrsta povrća. Kada je riječ o vrstama koje nisu obuhvaćene protokolima CPVO-a, tim se direktivama nastoji osigurati usklađenost sa smjernicama Međunarodne unije za zaštitu novih biljnih sorti (UPOV).

                     (2)

                     CPVO i UPOV utvrdili su dodatne protokole i smjernice te ažurirali postojeće, posebno u pogledu stočnog graška, uljane repice, pamuka, zobi, mačjeg repka, smeđe gorušice, brokule, papra, dinje, artičoke, rajčice, graška, špinata i podanaka rajčice. Direktive 2003/90/EZ i 2003/91/EZ trebalo bi na odgovarajući način prilagoditi kako bi se uzele u obzir te promjene.

                     (3)

                     Kako bi se uzeo u obzir razvoj znanstvenih spoznaja, Provedbenom direktivom Komisije (EU) 2021/415 (5) izmijenjene su direktive Vijeća 66/401/EEZ (6) i 66/402/EEZ (7) u pogledu određenih botaničkih naziva hrapavolisne vlasulje, pšenice, tvrde pšenice, pravog pira, sirka i sudanske trave. Direktivu 2003/90/EZ trebalo bi na odgovarajući način prilagoditi kako bi se uzele u obzir te promjene.

                     (4)

                     Direktive 2003/90/EZ i 2003/91/EZ trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

                     (5)

                     Za određene sorte koje nisu prihvaćene za uvrštavanje u zajednički katalog sorata poljoprivrednih biljnih vrsta ili vrsta povrća službena ispitivanja započela su prije 1. siječnja 2022. u skladu s odredbama protokola CPVO-a ili smjernica UPOV-a navedenima u odgovarajućem prilogu Direktivi 2003/90/EZ ili Direktivi 2003/91/EZ kako su glasile prije nego što su izmijenjene ovom Direktivom. Kako bi se izbjeglo prekidanje provedbe tih ispitivanja, primjereno je da države članice na njih primijene nacionalne odredbe kojima se prenose direktive 2003/90/EZ i 2003/91/EZ kako su glasile prije nego što su izmijenjene ovom Direktivom.

                     (6)

                     Mjere predviđene u ovoj Direktivi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

               DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:

            Članak 1.
            Izmjene Direktive 2003/90/EZ
            Prilozi I. i II. Direktivi 2003/90/EZ zamjenjuju se tekstom iz dijela A Priloga ovoj Direktivi.

            Članak 2.
            Izmjene Direktive 2003/91/EZ
            Prilozi Direktivi 2003/91/EZ zamjenjuju se tekstom iz dijela B Priloga ovoj Direktivi.

            Članak 3.
            Prenošenje

               1.   Države članice najkasnije do 31. prosinca 2021. donose i objavljuju zakone i druge propise koji su potrebni za usklađivanje s ovom Direktivom. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba. One te odredbe primjenjuju od 1. siječnja 2022.
               Kada države članice donose te odredbe, one sadržavaju upućivanje na ovu Direktivu ili se na nju upućuje prilikom njihove službene objave. Države članice određuju načine tog upućivanja.

               2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.

            Članak 4.
            Prijelazne mjere
            Za ispitivanja sorata započeta prije 1. siječnja 2022. države članice primjenjuju nacionalne odredbe kojima se prenose direktive 2003/90/EZ i 2003/91/EZ kako su glasile prije nego što su izmijenjene ovom Direktivom.

            Članak 5.
            Stupanje na snagu
            Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

            Članak 6.
            Adresati
            Ova je Direktiva upućena državama članicama.

            Sastavljeno u Bruxellesu 6. svibnja 2021.

                  Za Komisiju

                  Predsjednica

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  SL L 193, 20.7.2002., str. 1.

            (2)  SL L 193, 20.7.2002., str. 33.

            (3)  Direktiva Komisije 2003/90/EZ od 6. listopada 2003. o utvrđivanju provedbenih mjera za potrebe članka 7. Direktive Vijeća 2002/53/EZ u pogledu minimalnih karakteristika koje se moraju obuhvatiti ispitivanjem i minimalnih uvjeta za pregled nekih sorata poljoprivrednih biljnih vrsta (SL L 254, 8.10.2003., str. 7.).

            (4)  Direktiva Komisije 2003/91/EZ od 6. listopada 2003. o utvrđivanju provedbenih mjera za potrebe članka 7. Direktive Vijeća 2002/55/EZ u pogledu minimalnih obilježja koja se moraju obuhvatiti ispitivanjem i minimalnih uvjeta za pregled nekih sorata povrća (SL L 254, 8.10.2003., str. 11.).

            (5)  Provedbena direktiva Komisije (EU) 2021/415 od 8. ožujka 2021. o izmjeni direktiva Vijeća 66/401/EEZ i 66/402/EEZ radi prilagodbe taksonomskih skupina i naziva određenih vrsta sjemena i korova u skladu sa znanstvenim i tehničkim razvojem (SL L 81, 9.3.2021., str. 65.).

            (6)  Direktiva Vijeća 66/401/EEZ od 14. lipnja 1966. o stavljanju na tržište sjemena krmnog bilja (SL 125, 11.7.1966., str. 2298.).

            (7)  Direktiva Vijeća 66/402/EEZ od 14. lipnja 1966. o stavljanju na tržište sjemena žitarica (SL 125, 11.7.1966., str. 2309.).

            PRILOG

               Dio A – Izmjene priloga I. i II. Direktivi 2003/90/EZ

                     „PRILOG I.

                        Popis vrsta iz članka 1. stavka 2. točke (a) koje moraju udovoljavati tehničkim protokolima CPVO-a
                         (*)

                                    Znanstveni naziv

                                    Uobičajeni naziv

                                    Protokol CPVO-a

                                    Festuca arundinacea Schreb.

                                 Vlasulja barska

                                 TP 39/1 od 1.10.2015.

                                    Festuca filiformis Pourr.

                                 Uskolisna vlasulja ovčja

                                 TP 67/1 od 23.6.2011.

                                    Festuca ovina L.

                                 Vlasulja ovčja

                                 TP 67/1 od 23.6.2011.

                                    Festuca pratensis Huds.

                                 Vlasulja livadna

                                 TP 39/1 od 1.10.2015.

                                    Festuca rubra L.

                                 Vlasulja nacrvena

                                 TP 67/1 od 23.6.2011.

                                    Festuca trachyphylla (Hack.) Hack.

                                 Oštrolisna vlasulja

                                 TP 67/1 od 23.6.2011.

                                    Lolium multiflorum Lam.

                                 Ljulj talijanski

                                 TP 4/2 od 19.3.2019.

                                    Lolium perenne L.

                                 Ljulj engleski

                                 TP 4/2 od 19.3.2019.

                                    Lolium x hybridum Hausskn.

                                 Ljulj oldenburški

                                 TP 4/2 od 19.3.2019.

                                    Pisum sativum L. (partim)

                                 Stočni grašak

                                 TP 7/2 Rev. 3 od 6.3.2020.

                                    Poa pratensis L.

                                 Vlasnjača livadna

                                 TP 33/1 od 15.3.2017.

                                    Vicia faba L.

                                 Stočni bob

                                 TP 8/1 od 19.3.2019.

                                    Vicia sativa L.

                                 Grahorica jara

                                 TP 32/1 od 19.4.2016.

                                    Brassica napus L. var. napobrassica (L.) Rchb.

                                 Stočna koraba

                                 TP 89/1 od 11.3.2015.

                                    Raphanus sativus L. var. oleiformis Pers.

                                 Uljana rotkva

                                 TP 178/1 od 15.3.2017.

                                    Brassica napus L. (partim)

                                 Uljana repica

                                 TP 36/3 od 21.4.2020.

                                    Cannabis sativa L.

                                 Konoplja

                                 TP 276/1 Djelomična rev. od 21.3.2018.

                                    Glycine max (L.) Merr.

                                 Soja

                                 TP 80/1 od 15.3.2017.

                                    Gossypium spp.

                                 Pamuk

                                 TP 88/2 od 11.12.2020.

                                    Helianthus annuus L.

                                 Suncokret

                                 TP 81/1 od 31.10.2002.

                                    Linum usitatissimum L.

                                 Lan/sjeme lana

                                 TP 57/2 od 19.3.2014.

                                    Sinapis alba L.

                                 Gorušica bijela

                                 TP 179/1 od 15.3.2017.

                                    Avena nuda L.

                                 Golozrna zob

                                 TP 20/3 od 6.3.2020.

                                    Avena sativa L. (uključuje A. byzantina K. Koch)

                                 Zob i crvena zob

                                 TP 20/3 od 6.3.2020.

                                    Hordeum vulgare L.

                                 Ječam

                                 TP 19/5 od 19.3.2019.

                                    Oryza sativa L.

                                 Riža

                                 TP 16/3 od 1.10.2015.

                                    Secale cereale L.

                                 Raž

                                 TP 58/1 od 31.10.2002.

                                    Sorghum bicolor (L.) Moench subsp. bicolor

                                 Sirak

                                 TP 122/1 od 19.3.2019.

                                    Sorghum bicolor (L.) Moench subsp. drummondii (Steud.) de Wet ex Davidse

                                 Sudanska trava

                                 TP 122/1 od 19.3.2019.

                                    Sorghum bicolor (L.) Moench subsp. bicolor x Sorghum bicolor (L.) Moench subsp. drummondii (Steud.) de Wet ex Davidse

                                 Hibridi nastali križanjem vrsta Sorghum bicolor subsp. bicolor i Sorghum bicolor subsp. drummondii

                                 TP 122/1 od 19.3.2019.

                                    xTriticosecale Wittm. ex A. Camus

                                 Hibridi nastali križanjem vrste iz roda Triticum i vrste iz roda Secale

                                 TP 121/2 Rev. 1 od 16.2.2011.

                                    Triticum aestivum L. subsp. aestivum

                                 Pšenica

                                 TP 3/5 od 19.3.2019.

                                    Triticum turgidum L. subsp. durum (Desf.) van Slageren

                                 Tvrda pšenica

                                 TP 120/3 od 19.3.2014.

                                    Zea mays L. (partim)

                                 Kukuruz

                                 TP 2/3 od 11.3.2010.

                                    Solanum tuberosum L.

                                 Krumpir

                                 TP 23/3 od 15.3.2017.

                     PRILOG II.

                        Popis vrsta iz članka 1. stavka 2. točke (b) koje moraju udovoljavati smjernicama UPOV-a za ispitivanje
                         (*)

                                    Znanstveni naziv

                                    Uobičajeni naziv

                                    Smjernice UPOV-a

                                    Beta vulgaris L.

                                 Stočna repa

                                 TG/150/3 od 4.11.1994.

                                    Agrostis canina L.

                                 Rosulja pasja

                                 TG/30/6 od 12.10.1990.

                                    Agrostis gigantea Roth

                                 Rosulja bijela

                                 TG/30/6 od 12.10.1990.

                                    Agrostis stolonifera L.

                                 Rosulja vriježasta

                                 TG/30/6 od 12.10.1990.

                                    Agrostis capillaris L.

                                 Obična rosulja

                                 TG/30/6 od 12.10.1990.

                                    Bromus catharticus Vahl

                                 Stoklasa štraderova

                                 TG/180/3 od 4.4.2001.

                                    Bromus sitchensis Trin.

                                 Stoklasa zobena

                                 TG/180/3 od 4.4.2001.

                                    Dactylis glomerata L.

                                 Klupčasta oštrica

                                 TG/31/8 od 17.4.2002.

                                    xFestulolium Asch. et Graebn.

                                 Hibridi nastali križanjem vrste iz roda Festuca i vrste iz roda Lolium

                                 TG/243/1 od 9.4.2008.

                                    Phleum nodosum L.

                                 Mačji repak Bertolonijev

                                 TG/34/7 od 17.12.2020.

                                    Phleum pratense L.

                                 Mačji repak

                                 TG/34/7 od 17.12.2020.

                                    Lotus corniculatus L.

                                 Smiljkita roškasta

                                 TG 193/1 od 9.4.2008.

                                    Lupinus albus L.

                                 Lupina bijela slatka

                                 TG/66/4 od 31.3.2004.

                                    Lupinus angustifolius L.

                                 Lupina uskolisna

                                 TG/66/4 od 31.3.2004.

                                    Lupinus luteus L.

                                 Lupina slatka

                                 TG/66/4 od 31.3.2004.

                                    Medicago doliata Carmign.

                                 Dunjica čigrasta/šiljasta

                                 TG/228/1 od 5.4.2006.

                                    Medicago italica (Mill.) Fiori

                                 Medicago italica (Mill.) Fiori

                                 TG/228/1 od 5.4.2006.

                                    Medicago littoralis Rohde ex Loisel.

                                 Obalna vija/dunjica

                                 TG/228/1 od 5.4.2006.

                                    Medicago lupulina L.

                                 Hmeljasta vija/dunjica

                                 TG/228/1 od 5.4.2006.

                                    Medicago murex Willd.

                                 Medicago murex Willd.

                                 TG/228/1 od 5.4.2006.

                                    Medicago polymorpha L.

                                 Oštrodlakava vija/dunjica

                                 TG/228/1 od 5.4.2006.

                                    Medicago rugosa Desr.

                                    Medicago rugosa Desr.

                                 TG/228/1 od 5.4.2006.

                                    Medicago sativa L.

                                 Lucerna

                                 TG/6/5 od 6.4.2005.

                                    Medicago scutellata (L.) Mill.

                                 Štitasta vija/dunjica

                                 TG/228/1 od 5.4.2006.

                                    Medicago truncatula Gaertn.

                                 Buretasta lucerna

                                 TG/228/1 od 5.4.2006.

                                    Medicago x varia T. Martyn

                                 Bastardna lucerna

                                 TG/6/5 od 6.4.2005.

                                    Trifolium pratense L.

                                 Djetelina crvena

                                 TG/5/8 od 17.12.2020.

                                    Trifolium repens L.

                                 Djetelina bijela

                                 TG/38/7 od 9.4.2003.

                                    Trifolium subterraneum L.

                                 Podzemna djetelina

                                 TG/170/3 od 4.4.2001.

                                    Phacelia tanacetifolia Benth.

                                 Facelija

                                 TG 319/1 od 5.4.2017.

                                    Arachis hypogaea L.

                                 Orašac/kikiriki

                                 TG/93/4 od 9.4.2014.

                                    Brassica juncea (L.) Czern

                                 Smeđa gorušica

                                 TG/335/1 od 17.12.2020.

                                    Brassica rapa L. var. silvestris (Lam.) Briggs

                                 Krmna ogrštica

                                 TG/185/3 od 17.4.2002.

                                    Carthamus tinctorius L.

                                 Šafranika

                                 TG/134/3 od 12.10.1990.

                                    Papaver somniferum L.

                                 Mak

                                 TG/166/4 od 9.4.2014.

               ”

               Dio B – Izmjene prilogâ Direktivi 2003/91/EZ

                     „PRILOG I.

                        Popis vrsta iz članka 1. stavka 2. točke (a) koje moraju udovoljavati tehničkim protokolima CPVO-a
                         (*)

                                    Znanstveni naziv

                                    Uobičajeni naziv

                                    Protokol CPVO-a

                                    Allium cepa L. (skupina Cepa)

                                 Luk

                                 TP 46/2 od 1.4.2009.

                                    Allium cepa L. (skupina Aggregatum)

                                 Luk kozjak

                                 TP 46/2 od 1.4.2009.

                                    Allium fistulosum L.

                                 Luk zimski

                                 TP 161/1 od 11.3.2010.

                                    Allium porrum L.

                                 Poriluk

                                 TP 85/2 od 1.4.2009.

                                    Allium sativum L.

                                 Češnjak

                                 TP 162/1 od 25.3.2004.

                                    Allium schoenoprasum L.

                                 Vlasac

                                 TP 198/2 od 11.3.2015.

                                    Apium graveolens L.

                                 Celer

                                 TP 82/1 od 13.3.2008.

                                    Apium graveolens L.

                                 Celer korjenaš

                                 TP 74/1 od 13.3.2008.

                                    Asparagus officinalis L.

                                 Šparoga

                                 TP 130/2 od 16.2.2011.

                                    Beta vulgaris L.

                                 Cikla uključujući Cheltenham repu

                                 TP 60/1 od 1.4.2009.

                                    Beta vulgaris L.

                                 Blitva

                                 TP 106/1 od 11.3.2015.

                                    Brassica oleracea L.

                                 Kelj lisnati

                                 TP 90/1 od 16.2.2011.

                                    Brassica oleracea L.

                                 Cvjetača

                                 TP 45/2 Rev. 2 od 21.3.2018.

                                    Brassica oleracea L.

                                 Brokula ili kalabrijska brokula

                                 TP 151/2 Rev. 2 od 21.4.2020.

                                    Brassica oleracea L.

                                 Kelj pupčar

                                 TP 54/2 Rev. od 15.3.2017.

                                    Brassica oleracea L.

                                 Korabica

                                 TP 65/1 Rev. od 15.3.2017.

                                    Brassica oleracea L.

                                 Kelj grmoliki, kupus bijeli i kupus crveni

                                 TP 48/3 Rev. od 15.3.2017.

                                    Brassica rapa L.

                                 Kupus kineski

                                 TP 105/1 od 13.3.2008.

                                    Capsicum annuum L.

                                 Čili paprika ili paprika

                                 TP 76/2 Rev. 2 od 21.4.2020.

                                    Cichorium endivia L.

                                 Kudrava endivija i endivija širokolisna

                                 TP 118/3 od 19.3.2014.

                                    Cichorium intybus L.

                                 Industrijska cikorija

                                 TP 172/2 od 1.12.2005.

                                    Cichorium intybus L.

                                 Lisnati ili glavati radič

                                 TP 154/1 Rev. od 19.3.2019.

                                    Cichorium intybus L.

                                 Radič za pospješivanje

                                 TP 173/2 od 21.3.2018.

                                    Citrullus lanatus (Thunb.) Matsum. et Nakai

                                 Lubenica

                                 TP 142/2 od 19.3.2014.

                                    Cucumis melo L.

                                 Dinja

                                 TP 104/2 Rev. od 21.4.2020.

                                    Cucumis sativus L.

                                 Krastavac i krastavac za konzerviranje

                                 TP 61/2 Rev. 2 od 19.3.2019.

                                    Cucurbita maxima Duchesne

                                 Buča

                                 TP 155/1 od 11.3.2015.

                                    Cucurbita pepo L.

                                 Tikva ili tikvica

                                 TP 119/1 Rev. od 19.3.2014.

                                    Cynara cardunculus L.

                                 Artičoka i karda

                                 TP 184/2 Rev. od 6.3.2020.

                                    Daucus carota L.

                                 Mrkva i stočna mrkva

                                 TP 49/3 od 13.3.2008.

                                    Foeniculum vulgare Mill.

                                 Komorač

                                 TP 183/1 od 25.3.2004.

                                    Lactuca sativa L.

                                 Zelena salata

                                 TP 13/6 Rev. od 15.2.2019.

                                    Solanum lycopersicum L.

                                 Rajčica

                                 TP 44/4 Rev. 4 od 21.4.2020.

                                    Petroselinum crispum (Mill.) Nyman ex A. W. Hill

                                 Peršin

                                 TP 136/1 od 21.3.2007.

                                    Phaseolus coccineus L.

                                 Grah mnogocvjetni

                                 TP 9/1 od 21.3.2007.

                                    Phaseolus vulgaris L.

                                 Grah mahunar niski i grah mahunar visoki

                                 TP 12/4 od 27.2.2013.

                                    Pisum sativum L. (partim)

                                 Grašak naboranog sjemena, grašak okruglog sjemena i grašak šećerac

                                 TP 7/2 Rev. 3 od 6.3.2020.

                                    Raphanus sativus L.

                                 Rotkvica, rotkva

                                 TP 64/2 Ispravak rev. od 11.3.2015.

                                    Rheum rhabarbarum L.

                                 Rabarbara

                                 TP 62/1 od 19.4.2016.

                                    Scorzonera hispanica L.

                                 Crni korijen

                                 TP 116/1 od 11.3.2015.

                                    Solanum melongena L.

                                 Patlidžan

                                 TP 117/1 od 13.3.2008.

                                    Spinacia oleracea L.

                                 Špinat

                                 TP 55/5 Rev. 3 od 6.3.2020.

                                    Valerianella locusta (L.) Laterr.

                                 Matovilac

                                 TP 75/2 od 21.3.2007.

                                    Vicia faba L. (partim)

                                 Bob

                                 TP 206/1 od 25.3.2004.

                                    Zea mays L. (partim)

                                 Slatki kukuruz i kukuruz kokičar

                                 TP 2/3 od 11.3.2010.

                                    Solanum habrochaites S. Knapp & D.M. Spooner; Solanum lycopersicum L. x Solanum habrochaites S. Knapp & D.M. Spooner; Solanum lycopersicum L. x Solanum peruvianum (L.) Mill.; Solanum lycopersicum L. x Solanum cheesmaniae (L. Ridley) Fosberg; Solanum pimpinellifolium L. x Solanum habrochaites S. Knapp & D.M. Spooner

                                 Podanci rajčice

                                 TP 294/1 Rev. 4 od 21.4.2020.

                                    Cucurbita maxima Duchesne x Cucurbita moschata Duchesne

                                 Međuvrsni hibridi Cucurbita maxima Duchesne x Cucurbita moschata Duchesne kao podloga za cijepljenje

                                 TP 311/1 od 15.3.2017.

                     PRILOG II.

                        Popis vrsta iz članka 1. stavka 2. točke (b) koje moraju udovoljavati smjernicama UPOV-a za ispitivanje
                         (*)

                                    Znanstveni naziv

                                    Uobičajeni naziv

                                    Smjernice UPOV-a

                                    Brassica rapa L.

                                 Postrna repa

                                 TG/37/10 od 4.4.2001.

               ”

               (*)  Tekst tih protokola može se pronaći na internetskim stranicama CPVO-a (www.cpvo.europa.eu).

               (*)  Tekst tih smjernica može se pronaći na internetskim stranicama UPOV-a (www.upov.int).

               (*)  Tekst tih protokola može se pronaći na internetskim stranicama CPVO-a (www.cpvo.europa.eu).

               (*)  Tekst tih smjernica može se pronaći na internetskim stranicama UPOV-a (www.upov.int).


title: Direktiva (EU) 2021/2261 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. prosinca 2021. o izmjeni Direktive 2009/65/EZ u pogledu uporabe dokumenata s ključnim informacijama od strane društava za upravljanje subjektima za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS) (Tekst značajan za EGP)

text:
                  20.12.2021

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 455/15

         DIREKTIVA (EU) 2021/2261 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
         od 15. prosinca 2021.
         o izmjeni Direktive 2009/65/EZ u pogledu uporabe dokumenata s ključnim informacijama od strane društava za upravljanje subjektima za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS)
         (Tekst značajan za EGP)
         EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 53. stavak 1.,
         uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
         nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
         uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
         u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),
         budući da:

                     (1)

                     Člankom 78. Direktive 2009/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3) od društava za investicije i društava za upravljanje zahtijeva se da sastave kratak dokument koji sadržava ključne informacije o bitnim obilježjima subjekata za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS) koji se nude ulagateljima („ključne informacije za ulagatelje”) kako bi ti ulagatelji mogli shvatiti vrstu i rizike UCITS-a koji im se nudi te na temelju toga donijeti utemeljenu odluku o ulaganju.

                     (2)

                     Uredbom (EU) br. 1286/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (4) od izdavatelja upakiranih investicijskih proizvoda za male ulagatelje i investicijskih osigurateljnih proizvoda (PRIIP-ovi) zahtijeva se da prije nego što PRIIP učine dostupnim malim ulagateljima sastave i objave dokument s ključnim informacijama („dokument s ključnim informacijama”) za taj proizvod kako bi mali ulagatelji mogli razumjeti i usporediti ključna obilježja i rizike PRIIP-a.

                     (3)

                     UCITS-i se također smatraju PRIIP-ovima za koje se u skladu s Uredbom (EU) br. 1286/2014 zahtijeva dokument s ključnim informacijama. Međutim, člankom 32. stavkom 1. te uredbe društva za upravljanje definirana u članku 2. stavku 1. točki (b) Direktive 2009/65/EZ, društva za investicije iz članka 27. te direktive i osobe koje savjetuju o udjelima UCITS-â navedenima u članku 1. stavku 2. te direktive, ili ih prodaju, izuzimaju se od obveza utvrđenih u toj uredbi, a time i od zahtjeva za izradom dokumenta s ključnim informacijama, do 31. prosinca 2021. („prijelazni aranžman”).

                     (4)

                     Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2017/653 (5) dopunjuje se Uredba (EU) br. 1286/2014 utvrđivanjem regulatornih tehničkih standarda u vezi s prikazom, sadržajem i standardnim oblikom dokumenta s ključnim informacijama, metodologijom za prikaz rizika i nagrada te za izračuna troškova, uvjetima i minimalnom učestalosti preispitivanja informacija sadržanih u dokumentu s ključnim informacijama te uvjetima za dostavu tog dokumenta malim ulagateljima.

                     (5)

                     Komisija je 7. rujna 2021. donijela Delegiranu uredbu o izmjeni regulatornih tehničkih standarda utvrđenih u Delegiranoj uredbi (EU) 2017/653 u pogledu temeljne metodologije i prikaza scenarija uspješnosti, prikaza troškova i metodologije za izračun zbirnih pokazatelja troškova, prikaza i sadržaja informacija o povijesnim prinosima i prikaza troškova u okviru upakiranih investicijskih proizvoda za male ulagatelje i investicijskih osigurateljnih proizvoda (PRIIP-ovi) koji nude niz mogućnosti ulaganja te u pogledu usklađivanja prijelaznog aranžmana za izdavatelje PRIIP-ova koji nude udjele u fondovima iz članka 32. Uredbe (EU) br. 1286/2014 kao temeljne mogućnosti ulaganja s produljenim prijelaznim aranžmanom iz tog članka. Datum početka primjene te delegirane uredbe je 1. srpnja 2022., ali je važno odraziti potrebu da se društvima za upravljanje, društvima za investicije i osobama koje savjetuju o udjelima UCITS-a i subjekata koji nisu UCITS ili ih prodaju pruži dovoljno vremena da se pripreme za kraj prijelaznog aranžmana, a time i za obvezu izrade dokumenta s ključnim informacijama.

                     (6)

                     Kako bi se osiguralo dovoljno vremena za pripremu za obvezu izrade dokumenta s ključnim informacijama, Uredba (EU) br. 1286/2014 izmijenjena je Uredbom (EU) 2021/2259 Europskog parlamenta i Vijeća (6) kako bi se prijelazni aranžman produljio do 31. prosinca 2022.

                     (7)

                     Ključne informacije za ulagatelje i dokument s ključnim informacijama u osnovi obuhvaćaju iste zahtjeve u pogledu informacija. Stoga je potrebno osigurati da mali ulagatelji u PRIIP-ove koji su zainteresirani za stjecanje udjela UCITS-a od 1. siječnja 2023. ne dobiju oba dokumenta za isti financijski proizvod. Zbog toga bi trebalo utvrditi da se za dokument s ključnim informacijama smatra da ispunjava zahtjeve koji se primjenjuju na ključne informacije za ulagatelje. Nadalje, za ulagatelje koji nisu mali ulagatelji, društva za investicije i društva za upravljanje trebala bi nastaviti sastavljati ključne informacije za ulagatelje u skladu s Direktivom 2009/65/EZ, osim ako odluče sastaviti dokument s ključnim informacijama, kako je utvrđeno u Uredbi (EU) br. 1286/2014.U takvim slučajevima nadležna tijela od društava za investicije i društava za upravljanje ne bi smjela zahtijevati da dostave ključne informacije za ulagatelje, nego bi tim ulagateljima trebalo dostaviti samo dokument s ključnim informacijama.

                     (8)

                     Direktivu 2009/65/EZ trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

               DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:

            Članak 1.
            U Direktivi 2009/65/EZ umeće se sljedeći članak:

                  „Članak 82.a

                     1.   Države članice osiguravaju da, ako društvo za investicije ili, za svaki investicijski fond kojim upravlja, društvo za upravljanje sastavi, dostavi, revidira i prevede dokument s ključnim informacijama koji je u skladu sa zahtjevima za dokumente s ključnim informacijama utvrđenima u Uredbi (EU) br. 1286/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (*1), nadležna tijela smatraju da taj dokument s ključnim informacijama ispunjava zahtjeve koji se primjenjuju na ključne informacije za ulagatelje kako je utvrđeno u člancima od 78. do 82. i članku 94. ove Direktive.

                     2.   Države članice osiguravaju da nadležna tijela ne zahtijevaju od društva za investicije ili, za svaki investicijski fond kojim upravlja, od društva za upravljanje da sastavi ključne informacije za ulagatelje, u skladu s člancima od 78. do 82. i članku 94. ove Direktive ako sastavi, dostavi, revidira i prevede dokument s ključnim informacijama koji je u skladu sa zahtjevima za dokumente s ključnim informacijama utvrđenima u Uredbi (EU) br. 1286/2014.

            Članak 2.

               1.   Države članice do 30. lipnja 2022. donose i objavljuju mjere potrebne radi usklađivanja s ovom Direktivom. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.
               One primjenjuju te mjere od 1. siječnja 2023.
               Kada države članice donose te mjere, one sadržavaju upućivanje na ovu Direktivu ili se na nju upućuje prilikom njihove službene objave. Načine tog upućivanja određuju države članice.

               2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih mjera nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.

            Članak 3.
            Ova Direktiva stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

            Članak 4.
            Ova je Direktiva upućena državama članicama.

            Sastavljeno u Strasbourgu 15. prosinca 2021.

                  Za Europski parlament

                  Predsjednik

               D. M. SASSOLI

                  Za Vijeće

                  Predsjednik

               A. LOGAR

            (1)  Mišljenje od 20. listopada 2021. (još nije objavljeno u Službenom listu).

            (2)  Stajalište Europskog parlamenta od 23. studenoga 2021. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 9. prosinca 2021.

            (3)  Direktiva 2009/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o usklađivanju zakona i drugih propisa u odnosu na subjekte za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS) (SL L 302, 17.11.2009., str. 32.).

            (4)  Uredba (EU) br. 1286/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. studenoga 2014. o dokumentima s ključnim informacijama za upakirane investicijske proizvode za male ulagatelje i investicijske osigurateljne proizvode (PRIIP-ovi) (SL L 352, 9.12.2014., str. 1.).

            (5)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/653 od 8. ožujka 2017. o dopuni Uredbe (EU) br. 1286/2014 Europskog parlamenta i Vijeća o dokumentima s ključnim informacijama za upakirane investicijske proizvode za male ulagatelje i investicijske osigurateljne proizvode (PRIIP-ovi) utvrđivanjem regulatornih tehničkih standarda u vezi s prikazom, sadržajem, preispitivanjem i revizijom dokumenata s ključnim informacijama te uvjetima za ispunjivanje zahtjeva za dostavu tih dokumenata (SL L 100, 12.4.2017., str. 1.).

            (6)  Uredba (EU) 2021/2259 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. prosinca 2021. o izmjeni Uredbe (EU) br. 1286/2014 u pogledu produljenja prijelaznog aranžmana za društva za upravljanje, investicijska društva i osobe koje savjetuju o udjelima subjekata za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS) i subjekata koji nisu UCITS ili ih prodaju (vidjeti stranicu 1. ovoga Službenog lista).