title: 82/883/EEZ: Direktiva Vijeća od 3. prosinca 1982. o postupcima nadzora i praćenja stanja okoliša izloženih utjecaju otpada iz industrije titanovog dioksida

text:
               13/Sv. 057

               HR

               Službeni list Europske unije

               11

         31982L0883

               L 378/1

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               03.12.1982.

      DIREKTIVA VIJEĆA

   od 3. prosinca 1982.
   o postupcima nadzora i praćenja stanja okoliša izloženih utjecaju otpada iz industrije titanovog dioksida
   (82/883/EEZ)
   VIJEĆE EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice, a posebno njegove članke 100. i 235.,
   uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 78/176/EEZ od 20. veljače 1978. o otpadu iz industrije titanovog dioksida (1), a posebno njezin članak 7. stavak 3.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije (2),
   uzimajući u obzir mišljenje Skupštine (3),
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i socijalnog odbora (4),
   budući da, neovisno o načinu i opsegu obrade otpada iz industrije titanij dioksida, ispuštanje, odlaganje, skladištenje na, istovar na ili injektiranje u tlo takvog otpada mora biti popraćeno mjerama nadzora i praćenja odnosne okoline s fizičkog, kemijskog, biološkog i ekološkoga gledišta;
   budući da bi, s ciljem praćenja kakvoće takve okoline, trebalo uzimati uzorke s minimalnom učestalošću potrebnom za mjerenje parametara navedenih u prilozima; budući da se broj ovih radnji uzorkovanja može smanjiti u svjetlu dobivenih rezultata; budući da bi za osiguravanje učinkovitosti nadzora uzorke trebalo također uzimati ako je moguće u zoni za koju se smatra da nije izložena djelovanju predmetnih ispuštanja;
   budući da bi, u vezi s analizama koje provode države članice, trebalo odrediti jedinstvene referentne metode mjerenja za određivanje vrijednosti parametara koji definiraju fizička, kemijska, biološka i ekološka obilježja predmetne okoline;
   budući da za nadzor i praćenje okoline koja je izložena djelovanju, države članice mogu u svakom trenutku utvrditi druge parametre pored onih utvrđenih ovom Direktivom;
   budući je potrebno definirati pojedinosti metoda nadzora i praćenja koje države članice priopćuju Komisiji; budući da Komisija uz prethodno odobrenje država članica objavljuje pročišćeno izvješće o spomenutim pojedinostima;
   budući da u nekim prirodnim okolnostima može biti otežano obavljanje nadzora i praćenja te je sukladno tome potrebno donijeti odredbu o izuzeću od ove Direktive u određenim slučajevima;
   budući da tehnički i znanstveni napredak može zahtijevati brzu prilagodbu nekih odredbi sadržanih u Prilogu; budući da je za omogućavanje provedbe zahtijevanih mjera potrebno utvrditi postupak uspostave bliske suradnje između država članica i Komisije putem odbora za prilagodbu znanstvenom i tehničkom napretku,
   DONIJELO JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Ovom se Direktivom utvrđuju, sukladno članku 7. stavku 3. Direktive 78/176/EEZ, postupci nadzora i praćenja djelovanja na okoliš, uzimajući u obzir fizičke, kemijske, biološke i ekološke značajke, ispuštanja, odlaganja, skladištenja na, istovara na ili injektiranja u tlo otpada iz industrije titanij dioksida.
   Članak 2.
   Za potrebe ove Direktive:

               —

               „okolina izložena djelovanju” znači voda, kopnena površina ili podzemni sloj i zrak u/na koje se otpad iz industrije titanij dioksida ispušta, odlaže, skladišti, istovaruje ili injektira,

               —

               „mjesto uzorkovanja” znači mjesto na kojem se uzimaju uzorci.

         Članak 3.
   1.   Parametri koji se primjenjuju na nadzor i praćenje iz članka 1. navode se u prilozima.
   2.   Ako se parametar javlja u stupcu „obvezno određivanje” iz priloga, uzorkovanje i analiza uzoraka se mora provoditi u odnosu na navedene sastavnice okoliša.
   3.   Ako se parametar javlja u stupcu „opcionalno određivanje” iz priloga, države članice, ako smatraju potrebnim, provode uzorkovanje i analizu u odnosu na spomenute sastavnice okoliša.
   Članak 4.
   1.   Države članice provode nadzor i praćenje okoline izložene utjecaju i susjedne zone za koju se smatra da nije izložena utjecaju, uzimajući posebno u obzir lokalne čimbenike okoliša i način odlaganja, tj. bilo da je povremeno ili stalno.
   2.   Osim ako nije drukčije navedeno u prilozima, države članice mogu od slučaja do slučaja odrediti točne lokacije s kojih treba uzeti uzorke, udaljenost takvih lokacija od najbliže točke odlaganja onečišćivača i dubinu ili visinu s kojih se moraju uzimati uzorci.
   Uzorci se tijekom uzastopnih radnji uzorkovanja moraju uzimati s istog mjesta i dubine i pod istim uvjetima, primjera radi, u plimno-osečnim vodama, u isto vrijeme u odnosu na plimu, plimni koeficijent.
   3.   Za praćenje i kontrolu okoline izložene djelovanju, države članice određuju učestalost uzorkovanja i analize za svaki parametar naveden u prilozima.
   Za parametre čije je određivanje obvezno, učestalost uzorkovanja i analize mora biti manja od minimalne učestalosti navedene u prilozima. Međutim, kada se jednom, u mjeri u kojoj je moguće, utvrdi ponašanje, sudbina i djelovanje otpada te ako nema značajnog pogoršanja kakvoće okoliša, države članice mogu propisati učestalost uzorkovanja i analize manju od navedenih učestalosti. Ako naknadno dođe do bilo kakvog značajnijeg pogoršanja kakvoće okoliša kao posljedice otpada ili neke izmjene radnji odlaganja, država članica pribjegava uzorkovanju i analizu s učestalosti koja nije manja od one navedene u prilozima. Ako država članica smatra potrebnim ili preporučljivim, može se odnositi različito prema pojedinim parametrima, primjenjujući ovaj podstavak na one parametre kod kojih nije zabilježeno značajno pogoršanje kakvoće okoliša.
   4.   Za praćenje i kontrolu odgovarajuće susjedne zone za koju se smatra da nije izložena utjecaju, utvrđivanje učestalosti uzorkovanja i analizu procjenjuje država članica. Kada država članica smatra da nije moguće odrediti takvu susjednu zonu, ona u tom smislu obavješćuje Komisiju.
   Članak 5.
   1.   Referentne metode mjerenja za određivanje vrijednosti parametara navedene su u prilozima. Laboratoriji koji koriste druge metode moraju osigurati da dobiveni rezultati budu usporedivi.
   2.   Posude koje se koriste za prenošenje uzoraka, sredstva ili metode koji se koriste za očuvanje uzorka nekog dijela s ciljem analize jednog ili više parametara, prijevoz i čuvanje uzoraka i njihova priprema za analizu moraju biti takvi da ne utječu u značajnoj mjeri na analitičke rezultate.
   Članak 6.
   Za nadzor i praćenje okoline izložene djelovanju, države članice mogu u svakom trenutku utvrditi druge parametre pored onih utvrđenih u ovoj Direktivi.
   Članak 7.
   1.   Izvješće koje su države članice dužne dostaviti Komisiji sukladno članku 14. Direktive 78/176/EEZ sadrži pojedinosti o radnjama nadzora i praćenja provedenim od strane tijela određenih sukladno članku 7. stavku 2. te Direktive. Ove pojedinosti, u odnosu na svaku okolinu izloženu djelovanju, obuhvaćaju sljedeće podatke:

               —

               opis mjesta uzorkovanja, uključujući njegova trajna obilježja, koja mogu biti kodirana, te ostale administrativne i zemljopisne podatke. Podaci se daju samo jednom prilikom određivanja mjesta uzorkovanja,

               —

               opis korištenih metoda uzorkovanja,

               —

               rezultate mjerenja parametara čije je određivanje obvezno te, ako države članice smatraju korisnim, također onih parametara čije je određivanje opcionalno,

               —

               metode mjerenja i analize koje se koriste i, ako je primjereno, njihovu granicu otkrivanja, točnosti i preciznosti,

               —

               izmjene, usvojene sukladno članku 4. stavku 3., učestalosti uzorkovanja i analize.

         2.   Prva skupina podataka koji se priopćuju sukladno stavku 1. su oni koji se prikupljaju tijekom treće godine nakon objave ove Direktive.
   3.   Komisija, uz prethodno odobrenje odnosne države članice, objavljuje sažetak podataka koji su joj dostavljeni.
   4.   Komisija procjenjuje učinkovitost postupka nadzora i praćenja okoline izložene djelovanju i najkasnije šest godina nakon objave ove Direktive podnosi Vijeću, ako je primjereno, prijedloge za unapređenje postupka i, ako je potrebno, usklađivanje metoda mjerenja uključujući njihove granice otkrivanja, točnosti i preciznosti te metode uzorkovanja.
   Članak 8.
   Države članice mogu odstupiti od ove Direktive u slučaju poplava ili prirodnih nepogoda ili zbog izuzetnih vremenskih uvjeta.
   Članak 9.
   Zahtijevane izmjene za prilagodbu sadržaja priloga u pogledu:

               —

               parametara navedenih u stupcu „opcionalno određivanje”,

               —

               referentnih metoda mjerenja,

         znanstvenom i tehničkom napretku donose se sukladno postupku utvrđenom u članku 11.
   Članak 10.
   1.   Ovim se osniva odbor za prilagodbu tehničkom napretku (dalje u tekstu „odbor”), koji se sastoji od predstavnika država članica i kojim predsjedava predstavnik Komisije.
   2.   Odbor donosi svoj poslovnik.
   Članak 11.
   1.   Ako treba postupiti po postupku iz ovog članka, predmet dostavlja odboru njegov predsjedavajući, bilo na vlastitu inicijativu ili na zahtjev predstavnika države članice.
   2.   Predstavnik Komisije podnosi odboru nacrt mjera koje treba poduzeti. Odbor daje svoje mišljenje o nacrtu unutar roka kojeg odredi predsjedavajući imajući u vidu žurnost predmeta. Mišljenja se donose većinom od 45 glasova, kod čega se glasovi država članica ponderiraju sukladno članku 148. stavku 2. Ugovora. Predsjedavajući ne glasa.

               3.

                           (a)

                           Ako su predviđene mjere u skladu s mišljenjem odbora, Komisija ih donosi.

                           (b)

                           Ako predviđene mjere nisu u skladu s mišljenjem odbora, ili ako mišljenje nije donijeto, Komisija bez odlaganja podnosi Vijeću prijedlog mjera koje treba poduzeti. Vijeće odlučuje kvalificiranom većinom.

                           (c)

                           Ako Vijeće nije postupilo u roku od tri mjeseca nakon što su mu podneseni prijedlozi, predložene mjere usvaja Komisija.

         Članak 12.
   Točka (c) članka 8. stavka 1. Direktive 78/176/EEZ ovim se mijenja i glasi:

               „(c)

               ako rezultati praćenja koje je država članica obvezna provoditi u predmetnom okolišu iskazuju pogoršanje u promatranom prostoru, ili”.

         Članak 13.
   Ako uklanjanje otpada zahtijeva da, sukladno članku 4. stavku 1. Direktive 78/176/EEZ, nadležna tijela više od jedne države članice trebaju izdati prethodna ovlaštenja, odnosne države članice se međusobno dogovaraju o sadržaju i provedbi programa praćenja.
   Članak 14.
   1.   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s odredbama ove Direktive u roku od dvije godine od njezina priopćenja. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.
   2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koji donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 15.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 3. prosinca 1982.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         Ch. CHRISTENSEN

      (1)  SL L 54, 25.2.1978., str. 19.

      (2)  SL C 356, 31.12.1980., str. 32. i SL C 187, 22.7.1982., str. 10.

      (3)  SL C 149, 14.6.1982., str. 101.

      (4)  SL C 230, 10.9.1981., str. 5.

   PRILOG I.
   NAČIN ODLAGANJA OTPADA: ISPUŠTANJE U ZRAK

               Sastojci

               Parametri koji se određuju

               Minimalna učestalost godišnjeg uzorkovanja i analize

               Primjedbe

               obvezno

               opcionalno

                  Zrak

               Sumporni dioksid (SO2) (1)

               Klor (2)

               Prašina

               Neprekidno

                           1.

                           Područje pod nadzorom u postojećoj mreži nadzora onečišćenja zraka s najmanje jednom postajom u blizini proizvodnog pogona koja daje reprezentativna očitanja onečišćenja koje potječe s navedenog lokaliteta

               12 (3)

                           2.

                           Područje u kojem nema mreže nadzora.
                           Mjerenje ukupnih količina plinovitih ispuštanja iz proizvodnog pogona. Ako pogon ima više izvora ispuštanja, mogu se izvršiti uzastopna mjerenja.
                           Referentna metoda mjerenja sumpornog dioksida je ona iz Priloga III. Direktivi Vijeća 80/779/EEZ od 15. srpnja 1980. o graničnim vrijednostima kakvoće zraka i preporučenim vrijednostima sumpornog dioksida i lebdećih čestica (SL L 229, 30.8.1980., str. 30.)

      (1)  Ako je proizvodni postupak koji se primjenjuje sulfatni postupak.

      (2)  Koristi se kada mjerna tehnologija omogućuje provođenje stalnih mjerenja i ako se primjenjuje klorni postupak.

      (3)  Vrijednosti moraju biti dovoljno reprezentativne i značajne.
   PRILOG II.
   NAČIN ODLAGANJA OTPADA: ISPUŠTANJE U ILI POTAPANJE U SLANU VODU
   (estuarijsko, obalno, otvoreno more)

               Sastojci

               Parametri koji se određuju

               Minimalna učestalost godišnjeg uzorkovanja i analize

               Referentna metoda mjerenja

               obvezno

               opcionalno

               Stupac vode
               Nefiltrirana morska voda (1)

               Temperatura (°C)

               3

               Termometrija. Mjerenje se provodi na licu mjesta u trenutku uzorkovanja

               Slanost (‰)

               3

               Konduktometrija

               pH
               (pH jedinica)

               3

               Elektrometrija. Mjerenje se provodi na licu mjesta u trenutku uzorkovanja

               Otopljeni O2 (mg otopljenog O2/l)

               3

                           —

                           Winkler metoda

                           —

                           Elektrokemijska metoda

               Zamućenost (mg krute tvari/l)
               ili
               lebdeća tvar (mg/l)

               3

               Za zamućenost: turbidimetrija
               Za lebdeće tvari: gravimetrija

                           —

                           Vaganje nakon filtriranja kroz membranski filtar veličine pora 0,45μ i sušenje na 105 °C

                           —

                           Vaganje nakon centrifugiranja (minimalno trajanje pet minuta, prosječno ubrzanje od 2 800 do 3 200 g) i sušenje na 105 °C

               Fe (otopljen i u suspenziji) (mg/l)

               3

               Nakon što je uzorak odgovarajuće pripravljen, određivanje atomskom apsorpcijskom spektrofotometrijom ili molekularnom apsorpcijskom spektrofotometrijom

               Cr, ukupan Cd, ukupan Hg
               (mg/l)

               3

                           —

                           Atomska apsorpcijska spektrofotometrija

                           —

                           Molekularna apsorpcijska spektrofotometrija

               Ti (mg/l)

               V, Mn, Ni, Zn
               (mg/l)

               3

               Atomska apsorpcijska spektrofotometrija

               Cu, Pb (mg/l)

               3

                           —

                           Atomska apsorpcijska spektrofotometrija

                           —

                           Polarografija

               Sastojci

               Parametri koji se određuju

               Minimalna učestalost godišnjeg uzorkovanja i analize

               Referentna metoda mjerenja

               obvezno

               opcionalno

               Morska voda filtrirana kroz membranski filtar veličine pora 0,45μ (2)

               Otopljeni Fe (mg/l)

               3

               Određivanje atomskom apsorpcijskom spektrofotometrijom ili molekularnom apsorpcijskom spektrofotometrijom

               Cr, Cd, HG
               (mg/l)

               3

                           —

                           Atomska apsorpcijska spektrofotometrija

                           —

                           Molekularna apsorpcijska spektrofotometrija

               V, Mn, Ni, Zn
               (mg/l)

               3

               Atomska apsorpcijska spektrofotometrija

               Cu, Pb (mg/l)

               3

                           —

                           Atomska apsorpcijska spektrofotometrija

                           —

                           Polarografija

               Suspendirane krute tvari koje ostaju u membranskom filtru veličine pora 0,45μ

               Ukupan Fe (mg/l)

               Cr, Cd, Hg
               (mg/l)

               3

                           —

                           Atomska apsorpcijska spektrofotometrija

                           —

                           Molekularna apsorpcijska spektrofotometrija

               V, Mn, Ni, Zn
               (mg/l)

               3

               Atomska apsorpcijska spektrofotometrija

               Cu, Pb (mg/l)

               3

                           —

                           Atomska apsorpcijska spektrofotometrija

                           —

                           Polarografija

               Hidrirani oksidi i hidroksidi željeza
               (mg Fe/l)

               3

               Vađenje uzorka u odgovarajućim kiselim uvjetima; mjerenje atomskom apsorpcijskom spektrofotometrijom ili molekularnom apsorpcijskom spektrofotometrijom.
               Ista metoda kiselog uzorkovanja mora se koristiti za sve uzorke koji potječu s istog lokaliteta

               Sastojci

               Parametri koji se određuju

               Minimalna učestalost godišnjeg uzorkovanja i analize

               Referentna metoda mjerenja

               obvezno

               opcionalno

               Talozi
               U gornjem sloju taloga čim bliže površini

               Ukupan Ti, Fe (mg/kg suhe tvari)

               V, Cr, Mn, Ni, Cu, Zn, Cd, HG, Pb (mg/kg suhe tvari)

               1

               Metode istovjetne onima za mjerenje u stupcu vode.
               Nakon odgovarajuće pripreme uzorka (mokra ili suha mineralizacija i pročišćavanje). Moraju se mjeriti količine metala za određeni raspon veličina čestica

               Hidrirani oksidi i hidroksidi željeza (mg Fe/kg)

               1

               Metode istovjetne onima za mjerenje u stupcu vode.

               Živi organizmi
               Vrste koje su reprezentativne za lokalitet:
               bentičke ribe i beskralježnjaci ili druge odgovarajuće vrste (3)

               Ti, Cr, Fe, Ni, Zn, Pb
               (mg/kg mokre ili suhe težine)

               V, Mn, Cu, Cd, Hg
               (mg/kg mokre i suhe težine)

               1

               Atomska apsorpcijska spektrofotometrija nakon odgovarajuće pripreme kompozitnog uzorka mljevenog mesa (mokra ili suha mineralizacija i pročišćavanje)

                           —

                           Za ribe, metali se moraju mjeriti u mišićnom ili drugom odgovarajućem tkivu; uzorak se mora sastojati od najmanje 10 proba

                           —

                           Za mekušce i rakove, metali se moraju mjeriti u mesu. Uzorak se mora sastojati od najmanje 50 proba

               Bentička fauna

               Raznolikost i relativno obilje

               1

               Kvalitativno i kvantitativno razvrstavanje predstavnika vrsta, koje označuje broj uzoraka po vrstama, gustoću, dominantnost

               Planktonska fauna

               Raznolikost i relativno obilje

               1

               Kvalitativno i kvantitativno razvrstavanja predstavnika vrsta, koje označuje broj uzoraka po vrstama, gustoću, dominantnost

               Flora

               Raznolikost i relativno obilje

               1

               Kvalitativno i kvantitativno razvrstavanja predstavnika vrsta, koje označuje broj uzoraka po vrstama, gustoću, dominantnost

               Ribe posebno

               Prisustvo morbidnih anatomskih lezija u riba

               1

               Pregled golim okom uzoraka reprezentativnih vrsta uzetih za kemijsku analizu

      (1)  Država članica može birati između analize nefiltrirane ili filtrirane vode za tvari navedene pod „Parametri”.

      (2)  Država članica može birati između analize nefiltrirane ili filtrirane vode za tvari navedene pod „Parametri”.

      (3)  Vrste reprezentativne za lokalitet ispuštanja posebno u smislu njihove osjetljivosti na bioakumulaciju, npr. Myzilus edulis, crangon crangon, iverak, iverak zlatopjegi, bakalar, skuša, barbun, sleđ, list (ili druge odgovarajuće bentičke vrste).
   PRILOG III.
   NAČIN ODLAGANJA OTPADA: ISPUŠTANJE U SLATKU POVRŠINSKU VODU

               Sastojci

               Parametri koji se određuju

               Minimalna učestalost godišnjeg uzorkovanja i analize

               Referentna metoda mjerenja

               obvezno

               opcionalno

               Stupac vode (1)

               Nefiltrirana slatka voda

               Temperatura (°C)

               3

               Termometrija. Mjerenje se provodi na licu mjesta u trenutku uzorkovanja

               Provodljivost pri 20 °C
               (μS cm-1)

               3

               Elektrometrijska mjerenja

               pH
               (pH jedinica)

               3

               Elektrometrija. Mjerenje se provodi na licu mjesta u trenutku uzorkovanja

               Otopljeni O2 (mg otopljenog O2/l)

               3

                           —

                           Winkler metoda

                           —

                           Elektrokemijska metoda

               Zamućenost (mg krute tvari/l)
               ili
               lebdeća tvar (mg/l)

               3

               Za zamućenost: turbidimetrija
               Za lebdeće tvari: gravimetrija

                           —

                           Vaganje nakon filtriranja kroz membranski filtar veličine pora 0,45μ i sušenje na 105 °C

                           —

                           Vaganje nakon centrifugiranja (minimalno trajanje pet minuta, prosječno ubrzanje od 2 800 do 3 200 g) i sušenje na 105 °C

               Sastojci

               Parametri koji se određuju

               Minimalna učestalost godišnjeg uzorkovanja i analize

               Referentna metoda mjerenja

               obvezno

               opcionalno

               Nefiltrirana slatka voda (2)

               Fe (otopljen i u suspenziji)
               (mg/l)

               3

               Nakon što je uzorak odgovarajuće pripravljen, određivanje atomskom apsorpcijskom spektrofotometrijom ili molekularnom apsorpcijskom spektrofotometrijom

               Cr, ukupno Cd, ukupno Hg
               (mg/l)

               3

                           —

                           Atomska apsorpcijska spektrofotometrija

                           —

                           Molekularna apsorpcijska spektrofotometrija

               Ti
               (mg/l)

               V, Mn, Ni, Zn
               (mg/l)

               3

               Atomska apsorpcijska spektrofotometrija

               Cu, Pb (mg/l)

               3

                           —

                           Atomska apsorpcijska spektrofotometrija

                           —

                           Polarografija

               Slatka voda filtrirana kroz membranski filtar veličine pora 0,45μ (2)

               otopljeni Fe
               (mg/l)

               3

               Mjerenje atomskom apsorpcijskom spektrofotometrijom ili molekularnom apsorpcijskom spektrofotometrijom

               Cr, Cd, Hg
               (mg/l)

               3

                           —

                           Atomska apsorpcijska spektrofotometrija

                           —

                           Molekularna apsorpcijska spektrofotometrija

               Ti, V, Mn, Ni, Sn
               (mg/l)

               3

               Atomska apsorpcijska spektrofotometrija

               Cu, Pb (mg/l)

               3

                           —

                           Atomska apsorpcijska spektrofotometrija

                           —

                           Polarografija

               Sastojci

               Parametri koji se određuju

               Minimalna učestalost godišnjeg uzorkovanja i analize

               Referentna metoda mjerenja

               obvezno

               opcionalno

               Suspendirane krute tvari koje ostaju u membranskom filtru veličine pora 0.45μ

               Ukupno Fe (mg/l)

               Cr,Cd, Hg
               (mg/l)

               3

                           —

                           Atomska apsorpcijska spektrofotometrija

                           —

                           Molekularna apsorpcijska spektrofotometrija

               Ti, V, Mn, Ni, Zn
               (mg/l)

               3

               Atomska apsorpcijska spektrofotometrija

               Cu, Pb (mg/l)

               3

                           —

                           Atomska apsorpcijska spektrofotometrija

                           —

                           Polarografija

               Hidrirani oksidi i hidroksidi željeza
               (mg Fe/l)

               3

               Vađenje uzorka u odgovarajućim kiselim uvjetima; mjerenje atomskom apsorpcijskom spektrofotometrijom ili molekularnom apsorpcijskom spektrofotometrijom.
               Ista metoda kiselog uzorkovanja mora se koristiti za sve uzorke koji potječu s istog lokaliteta

               Talozi
               U gornjem sloju taloga čim bliže površini

               Ti, Fe (mg/kg suhe tvari)

               V, Cr, Mn, Ni, Cu, Zn, Cd, HG, Pb (mg/kg suhe tvari)

               1

               Metode istovjetne onima za mjerenje u stupcu vode.
               Nakon odgovarajuće pripreme uzorka (mokra ili suha mineralizacija i pročišćavanje). Moraju se mjeriti količine metala za određeni raspon veličina čestica

               Hidrirani oksidi i hidroksidi željeza (mg Fe/kg)

               1

               Metode istovjetne onima za mjerenje u stupcu vode.

               Živi organizmi
               Vrste koje su reprezentativne za lokalitet

               Ti, Cr, Fe, Ni, Zn, Pb
               (mg/kg mokre ili suhe težine)

               V, Mn, Cu, Cd, Hg
               (mg/kg mokre ili suhe težine)

               1

               Atomska apsorpcijska spektrofotometrija nakon odgovarajuće pripreme kompozitnog uzorka mljevenog mesa (mokra ili suha mineralizacija i pročišćavanje)

                           —

                           Za ribe, metali se mjere u mišićnom ili drugom odgovarajućem tkivu; probu mora činiti najmanje 10 uzoraka

                           —

                           Za mekušce i rakove, metali se moraju mjeriti u mesu. Uzorak mora činiti najmanje 50 proba

               Bentička fauna

               Raznolikost i relativno obilje

               1

               Kvalitativno i kvantitativno razvrstavanja predstavnika vrsta koje označuje broj uzoraka po vrstama, gustoću, dominantnost

               Planktonska fauna

               Raznolikost i relativno obilje

               1

               Kvalitativno i kvantitativno razvrstavanja predstavnika vrsta, koje označuje broj uzoraka po vrstama, gustoću, dominantnost

               Flora

               Raznolikost i relativno obilje

               1

               Kvalitativno i kvantitativno razvrstavanja predstavnika vrsta, koje označuje broj uzoraka po vrstama, gustoću, dominantnost

               Ribe posebno

               Prisustvo morbidnih anatomskih lezija u riba

               1

               Vizualni pregled uzoraka reprezentativnih vrsta uzet za kemijsku analizu

      (1)  Uzorci se moraju uzimati u isto doba godine i ako je moguće na dubini od 50 cm ispod površine.

      (2)  Države članice mogu birati između analize nefiltrirane ili filtrirane vode za tvari u stupcu „Parametri”.
   PRILOG IV.
   NAČIN ODLAGANJA OTPADA: SKLADIŠTENJE I ODLAGANJE NA KOPNO

               Sastojci

               Parametri koji se određuju

               Minimalna učestalost godišnjeg uzorkovanja i analize

               Referentna metoda mjerenja

               obvezno

               opcionalno

               1.   Nefiltrirana površinska voda oko lokaliteta na području izloženom djelovanju uskladištenog materijala i na mjestu izvan navedenog područja (1)
                   (2)
                   (3)

               2.   Nefiltrirana površinska voda oko lokaliteta uključujući, ako je potrebno, mjesta istjecanja (1)
                   (2)

               pH
               (pH jedinica)

               1

               Elektrometrija. Mjerenje treba provoditi u trenutku uzorkovanja.

               SO4
                   (4)

               (mg/l)

               1

                           —

                           Gravimetrija

                           —

                           Kompleksometrijska titracija pomoću EDTA

                           —

                           Molekularna apsorpcijska spektrofotometrija

               Ti (5)

               (mg/l)

               V, Mn, Ni, Zn
               (mg/l)

               1

               Atomska apsorpcijska spektrofotometrija

               Fe (6)

               (mg/l)

               Cr
               (mg/l)

               1

                           —

                           Atomska apsorpcijska spektrofotometrija

                           —

                           Molekularna apsorpcijska spektrofotometrija

               Ca
               (mg/l)

               1

                           —

                           Atomska apsorpcijska spektrofotometrija

                           —

                           Kompleksometrijska titracija

               Cu, Pb
               (mg/l)

               1

                           —

                           Atomska apsorpcijska spektrofotometrija

                           —

                           Polarografija

               Cl (5)

               (mg/l)

               1

               Titrimetrija (Mohrova metoda)

               Okoliš lokaliteta skladištenja i odlaganja

               Pregled golim okom:

                           —

                           topografije i gospodarenja lokalitetom

                           —

                           djelovanje na podzemlje

                           —

                           ekologija lokaliteta

               1

               Metode odabiru države članice

      (1)  Uzorkovanje se mora provesti u isto doba godine.

      (2)  Prilikom praćenja površinske i podzemne vode, posebnu pažnju treba obratiti svakoj tvari koju nosi tekuća voda s područja gdje se skladišti otpad.

      (3)  Uzorkovanje treba povesti 50 cm ispod površine vode, ako je moguće.

      (4)  Obvezno određivanje ako skladište ili odlagalište sadrži otpad iz sulfatnog postupka.

      (5)  Obvezno određivanje ako skladište ili odlagalište sadrži otpad iz klornog postupka.

      (6)  Također sadrži mjerenje Fe u filtratu (suspendirane krute tvari).
   PRILOG V.
   NAČIN ODLAGANJA OTPADA: INJEKTIRANJE U TLO

               Sastojci

               Parametri koji se određuju

               Minimalna učestalost godišnjeg uzorkovanja i analize

               Referentna metoda mjerenja

               obvezno

               opcionalno

               1.   Nefiltrirana površinska voda oko lokaliteta na području izloženom djelovanju injektiranja
               2.   Nefiltrirana površinska voda oko lokaliteta uključujući, ako je potrebno, mjesta istjecanja (1)
                   (2)

               pH
               (pH jedinica)

               1

               Elektrometrija. Mjerenje treba provoditi u trenutku uzorkovanja.

               SO4
                   (1)

               (mg/l)

               1

                           —

                           Gravimetrija

                           —

                           Kompleksometrijska titracija pomoću EDTA

                           —

                           Molekularna apsorpcijska spektrofotometrija

               Ti (2)

               (mg/l)

               V, Mn, Ni, Zn
               (mg/l)

               1

               Atomska apsorpcijska spektrofotometrija

               Fe (3)

               (mg/l)

               Cr
               (mg/l)

               1

                           —

                           Atomska apsorpcijska spektrofotometrija

                           —

                           Molekularna apsorpcijska spektrofotometrija

               Ca
               (mg/l)

               1

                           —

                           Atomska apsorpcijska spektrofotometrija

                           —

                           Kompleksometrijska titracija

               Cu, Pb
               (mg/l)

               1

                           —

                           Atomska apsorpcijska spektrofotometrija

                           —

                           Polarografija

               Cl (2)

               (mg/l)

               1

               Titrimetrija (Mohorva metoda)

               Okoliš
               Topografija

               Stabilnost tla

               1

               Fotografsko i topografsko ispitivanje

               Permeabilnost
               Poroznost

               1

               Ispitivanje crpljenjem
               Bilježenje podataka o izvoru

      (1)  Obvezno određivanje ako se otpad iz sulfatnog postupka injektira u tlo.

      (2)  Obvezno određivanje ako se otpad iz klornog postupka injektira u tlo.

      (3)  Također sadrži mjerenje Fe u filtratu (suspendirane krute tvari).


title: 83/182/EEZ: Direktiva Vijeća od 28. ožujka 1983. o oslobođenju od poreza unutar Zajednice za određena prijevozna sredstva koja se privremeno uvoze iz jedne države članice u drugu

text:
               09/Sv. 002

               HR

               Službeni list Europske unije

               3

         31983L0182

               L 105/59

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               28.03.1983.

      DIREKTIVA VIJEĆA

   od 28. ožujka 1983.
   o oslobođenju od poreza unutar Zajednice za određena prijevozna sredstva koja se privremeno uvoze iz jedne države članice u drugu
   (83/182/EEZ)
   VIJEĆE EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice, a posebno njegov članak 99.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije (1),
   uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (2),
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i socijalnog odbora (3),
   budući da slobodu kretanja osoba s boravištem u Zajednici unutar Zajednice ometaju porezne mjere koje se primjenjuju na privremen uvoz određenih prijevoznih sredstava za privatnu ili poslovnu uporabu;
   budući da je otklanjanje prepreka koje proizlaze iz poreznih mjera posebno nužno ako se želi uspostaviti gospodarsko tržište sa značajkama sličnim značajkama domaćeg tržišta;
   budući da treba omogućiti da se u određenim slučajevima definitivno utvrdi ima li osoba zaista boravište u određenoj državi članici;
   budući da je u prvoj fazi poželjno ograničiti područje primjene ove Direktive o određenim prijevoznim sredstvima na ona koja se steknu ili uvoze u skladu s općim uvjetima oporezivanja koji su na snazi na domaćem tržištu države članice,
   DONIJELO JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Područje primjene
   1.   Pod dolje navedenim uvjetima, države članice kod privremenog uvoza iz druge države članice oslobađaju motorna cestovna vozila (uključujući i njihove prikolice), kamp prikolice, izletničke brodove, privatne letjelice, bicikle, tricikle i jahaće konje od:

               —

               poreza na promet, trošarina i svih ostalih poreza na potrošnju,

               —

               poreza navedenih u Prilogu ovoj Direktivi.

         2.   Oslobođenja navedena u stavku 1. primjenjuju se također za uobičajene rezervne dijelove, dodatke i opremu koji se uvoze s ovim prijevoznim sredstvima.
   3.   Komercijalna vozila se isključuju od oslobođenja iz stavka 1.

               4.

                           (a)

                           Područje primjene ove Direktive ne obuhvaća privremen uvoz osobnih vozila, kamp prikolica, izletničkih brodova, privatnih letjelica, bicikala i tricikala za osobnu uporabu koja nisu stečena ili uvezena u skladu s općim uvjetima oporezivanja koji su na snazi na domaćem tržištu države članice i/ili koja zbog njihovog izvoza podliježu oslobađanju od ili povratu poreza na promet, trošarina ili nekog drugog poreza na potrošnju.
                           U smislu ove Direktive, za prijevozna sredstva nabavljena pod uvjetima navedenim u članku 15. stavku 10. Direktive 77/388/EEZ (4), smatra se da udovoljavaju općim uvjetima oporezivanja na snazi na domaćem tržištu države članice; međutim, države članice mogu smatrati da prijevozna sredstva nabavljena pod uvjetima navedenim u trećoj alineji predmetne točke 10. ne udovoljavaju tim uvjetima.

                           (b)

                           Vijeće, na prijedlog Komisije, prije 31. prosinca 1985. jednoglasno usvaja Zajednička pravila o oslobođenju prijevoznih sredstava iz prvog stavka gornje točke (a) uzimajući u obzir potrebu izbjegavanja dvostrukog oporezivanja te potrebu osiguranja uobičajenog, potpunog oporezivanja prijevoznih sredstava za osobnu uporabu.

         Članak 2.
   Definicije
   Za potrebe ove Direktive:

               (a)

               „komercijalno vozilo” znači svako cestovno vozilo koje je svojim oblikom ili opremom pogodno i namijenjeno za prijevoz, bez obzira na naplatu:

                           —

                           više od devet osoba uključujući vozača,

                           —

                           robe,

                     kao i svako cestovno vozilo za posebnu uporabu koja nije prijevoz kao takav;

               (b)

               „privatno vozilo” znači svako cestovno vozilo uključujući i njegovu prikolicu ako je ima, osim onih iz podstavka (a);

               (c)

               „poslovna uporaba” prijevoznih sredstava znači uporaba prijevoznog sredstva u izravnom obavljanju neke djelatnosti uz naknadu ili s ciljem ostvarivanja financijske koristi;

               (d)

               „privatna uporaba” znači svaka druga uporaba osim poslovne.

         Članak 3.
   Privremen uvoz određenih prijevoznih sredstava za privatnu uporabu
   Ako se privatno vozilo, kamp kućica, plovilo za rekreaciju, privatna letjelica, tricikl ili bicikl privremeno uvoze, uvezena se roba oslobađa poreza iz članka 1. za razdoblje, (kontinuirano ili ne), od najviše šest mjeseci u bilo kojih 12 mjeseci pod uvjetom da:

               (a)

               osoba koja uvozi:

                           (aa)

                           ima uobičajeno boravište u državi članici koja nije ona u koju privremeno uvozi vozilo;

                           (bb)

                           koristi to prijevozno sredstvo za svoju privatnu uporabu;

               (b)

               se navedeno prijevozno sredstvo ne otuđi ili iznajmi u državi članici u koju je privremeno uvezeno ili se posudi osobi koja ima boravište u toj državi članici. Međutim, privatna vozila koja su u vlasništvu tvrtke za iznajmljivanje vozila sa sjedištem u Zajednici mogu se ponovno iznajmiti osobama koje nemaju boravište u Zajednici s ciljem ponovnog izvoza, ako su u zemlji zbog ugovora o najmu koji je završio u toj državi. Zaposlenici tvrtke za iznajmljivanje vozila ih također mogu vratiti u državu članicu gdje su izvorno bila iznajmljena čak i ako taj zaposlenik ima boravište u državi članici u koju je vozilo privremeno uvezeno.

         Članak 4.
   Privremen uvoz privatnih vozila u poslovne svrhe
   1.   Privatno vozilo koje se privremeno uveze za poslovnu uporabu oslobađa se poreza iz članka 1. pod uvjetom da:

               (a)

               osoba koja uvozi to privatno vozilo:

                           (aa)

                           ima uobičajeno boravište u državi članici koja nije ona u koju privremeno uvozi vozilo;

                           (bb)

                           ne koristi vozilo unutar države članice u koju je privremeno uvezeno s ciljem prijevoza putnika za najam ili materijalnu naknadu bilo koje vrste, ili za industrijski i/ili komercijalan prijevoz robe bez obzira je li to uz naknadu ili ne;

               (b)

               se privatno vozilo ne otuđi ili iznajmi ili posudi u državi članici u koju je privremeno uvezeno;

               (c)

               je privatno vozilo nabavljeno ili uvezeno u skladu s općim uvjetima oporezivanja koja su na snazi na domaćem tržištu države članice gdje je korisnikovo uobičajeno boravište te da zbog izvoza ne podliježe oslobođenju ili povratu poreza na promet, trošarine ili nekog drugog poreza na potrošnju.
               Smatra se da je taj uvjet ispunjen ako privatno vozilo ima standardne registarske pločice države članice u kojoj je registrirano, isključujući sve vrste privremenih pločica.

         Međutim, u slučaju privatnih vozila koja su registrirana u državi članici u kojoj izdavanje standardnih registarskih pločica nije uvjetovano poštivanjem općih uvjeta oporezivanja koja vrijede na domaćem tržištu, tada korisnici trebaju predočiti bilo kakav primjeren dokaz da su plaćeni porezi na potrošnju.
   2.   Oslobođenje propisano stavkom 1. primjenjuje se za razdoblje, kontinuirano ili ne od:

               —

               sedam mjeseci u bilo kojih 12 mjeseci za privatna vozila koja uvozi jedan od komercijalnih posrednika navedenih u članku 3. Direktive 64/224/EEZ (5),

               —

               šest mjeseci u bilo kojih 12 mjeseci u svim ostalim slučajevima.

         Članak 5.
   Posebni slučajevi privremenog uvoza privatnih vozila
   1.   Privremeno uvezena privatna vozila oslobađaju se poreza iz članka 1. u sljedećim slučajevima:

               (a)

               ako se privatno vozilo registrirano u državi korisnikovog uobičajenog boravišta redovno koristi za putovanja iz mjesta boravišta u mjesto rada u poduzeću na području druge države članice i obrnuto. Oslobođenja s te osnove nisu vremenski ograničena;

               (b)

               ako student koristi privatno vozilo registrirano u državi svojeg uobičajenog boravišta na području druge države članice u kojoj boravi isključivo zbog studiranja.

         2.   Oslobođenja iz stavka 1. podliježu ispunjavanju samo jednog uvjeta, a to je da se poštuju odredbe članka 4. stavka 1. točaka (a), (b) i (c).
   Članak 6.
   Oslobođenja za privremen uvoz jahaćih konja za potrebe jahačkih izleta
   Jahaći konji koji se privremeno uvoze u državu članicu, oslobađaju se poreza iz članka 1. na tri mjeseca pod uvjetom da:

               (a)

               navedeni konji uđu na područje države članice privremenog uvoza radi i/ili tijekom jahaćih izleta s jahačem. Države članice mogu isključiti iz ovih oslobođenja uvoz konja koji se prevoze na nekom od prijevoznih sredstava od strane osoba koje imaju boravište u Zajednici;

               (b)

               se oslobođenje traži ne kasnije od vremena ulaska na područje države članice privremenog uvoza. Ako se oslobođenje zatraži prije privremenog uvoza tada se jahač može osloboditi obveze ulaska na područje države članice preko graničnog prijelaza;

               (c)

               se navedeni konji ne iznajmljuju, posuđuju ili otuđe trećoj strani u državi članici privremenog uvoza ili koriste u druge svrhe osim izleta.

         Članak 7.
   Opća pravila za određivanje boravišta
   1.   Za potrebe ove Direktive, „uobičajeno boravište” znači mjesto gdje osoba obično živi, to jest najmanje 185 dana u svakoj kalendarskoj godini i to zbog osobnih i poslovnih veza ili u slučaju osobe koja nema poslovnih veza, zbog osobnih veza koje ukazuju na blisku povezanost između te osobe i mjesta u kojem živi.
   Međutim, uobičajenim boravištem osobe čije su poslovne veze na drugom mjestu od osobnih te koja stoga usporedo živi na različitim mjestima koja se nalaze u dvije ili više država članica se smatra ono u kojem ima osobne veze pod uvjetom da se ta osoba tamo redovno vraća. Ovaj zadnji uvjet nije potrebno ispuniti ako osoba živi u državi članici radi izvršenja zadaće točno određenog trajanja. Pohađanje sveučilišta ili škole ne podrazumijeva promjenu uobičajenog boravišta.
   2.   Pojedinci dokazuju mjesto uobičajenog boravišta na bilo koji prikladan način kao što je predočenje osobne iskaznice ili nekog drugog valjanog dokumenta.
   3.   Ako nadležna tijela države članicu privremenog uvoza sumnjaju u valjanost izjave o uobičajenom boravištu dane u skladu sa stavkom 2. ili za potrebe određenih posebnih kontrola, mogu zatražiti bilo koju dodatnu informaciju ili dokaz.
   Članak 8.
   Dopunska pravila za određivanje boravišta u slučaju poslovne uporabe privatnog vozila
   U iznimnim slučajevima u kojima unatoč pružanju dodatnih informacija iz članka 7. stavka 3. nadležnim vlastima države članice uvoza i dalje postoji ozbiljna sumnja, privremen uvoz privatnog vozila u poslovne svrhe može se uvjetovati plaćanjem jamstva.
   Međutim, ako korisnik vozila predoči dokaze da je njegovo uobičajeno boravište u drugoj državi članici, tijela države članice privremenog uvoza vrše povrat jamstva unutar dva mjeseca od datuma kad se predoče dokazi.
   Članak 9.
   Posebni dogovori
   1.   Države članice mogu zadržati i/ili uvesti liberalnije dogovore od onih propisanih ovom Direktivom. Posebno mogu na zahtjev uvoznika dopustiti privremen uvoz na dulji rok od onog iz članka 3. i članka 4. stavka 2. U ovom zadnjem slučaju, države članice mogu uvesti poreze navedene u Prilogu za razdoblje koje prelazi ono utvrđeno ovom Direktivom. Države članice mogu također dopustiti da se privatna vozila navedena u drugoj rečenici članka 3. stavka (b) ponovno iznajme osobi koja ima boravište u državi članici uvoza s ciljem njihovog ponovnog izvoza.
   2.   Države članice ne mogu ni pod kojim uvjetima na temelju ove Direktive primijeniti oslobođenja od poreza unutar Zajednice nepovoljnija od onih koja bi postojala za prijevozna sredstva iz trećih zemalja.
   3.   Kraljevina Danska može zadržati pravila koja se primjenjuju u toj državi u vezi s uobičajenim boravištem prema kojima se za svaku osobu, uključujući i studente, u vezi sa slučajem iz članka 5. stavka 1. točke (b), smatra da ima uobičajeno boravište u Danskoj ako tamo živi jednu godinu ili 365 dana u razdoblju od 24 mjeseca.
   Međutim, da bi se izbjeglo dvostruko oporezivanje:

               —

               ako se zbog primjene ovih pravila smatra da osoba ima dva boravišta tada se smatra da je uobičajeno boravište tamo gdje žive supružnik i djeca,

               —

               u sličnim slučajevima se Kraljevina Danska savjetuje s drugom državom članicom zbog odluke koje od dvaju boravišta treba koristiti za potrebe oporezivanja.

         Prije isteka razdoblja od tri godine, Vijeće na temelju izvješća Komisije ponovno ispituje izuzeće iz ovog stavka te ako je potrebno usvaja mjere na prijedlog Komisije na temelju članka 99. Ugovora kako bi se osiguralo ukidanje izuzeća.
   4.   Države članice obavješćuju Komisiju o dogovorima iz stavka 1. istodobno s ispunjenjem obaveza utvrđenih člankom 10. Komisija zatim izvještava o ovim dogovorima sve ostale države članice.
   Članak 10.
   Završne odredbe
   1.   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom do 1. siječnja 1984. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.
   2.   Ako praktična primjena ove Direktive prouzrokuje poteškoće, nadležna tijela predmetnih država članica donose potrebne odluke zajedničkim sporazumom, posebno u vezi s konvencijama i direktivama Zajednice o međusobnoj pomoći.
   3.   Države članice vode računa o tome da Komisiji dostave tekstove glavnih sljedećih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   4.   Svake dvije godine Komisija nakon savjetovanja s državama članicama podnosi Vijeću i Europskom parlamentu izvješće o primjeni ove Direktive u državama članicama, posebno se osvrćući na koncept „uobičajenog boravišta” te predlaže potrebne odredbe Zajednice kako bi se postigao jedinstven sustav u svim državama članicama.
   Članak 11.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama

      Sastavljeno u Bruxellesu 28. ožujka 1983.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         J. ERTL

      (1)  SL C 267, 21.11.1975., str. 8.

      (2)  SL C 53, 8.3.1976., str. 37.

      (3)  SL C 131, 12.6.1976., str. 50.

      (4)  SL L 145, 13.6.1977., str. 1.

      (5)  SL 56, 4.4.1964., str. 869/64.
   PRILOG
   Popis poreza iz druge alineje članka 1. stavka 1.
   BELGIJA

               —

               Taxe de circulation sur les véhicules automobiles
               (Arrêté royal du 23 novembre 1965 portant codification des dispositions légales relatives aux taxes assimilées aux impots sur les revenus — Moniteur belge du 18 janvier 1966)

               —

               Verkeersbelasting op de autovoertuigen
               (Koninklijk Besluit van 23 november 1965 houdende codificatie van de wettelijke bepalingen betreffende de met de inkomstenbelastingen gelijkgestelde belastingen — Belgisch Staatsblad van 18 januari 1966)

         DANSKA

               —

               Vægtafgift af motorkøretøjer (Bekendtgørelse Nr. 658 af 28. december 1977)

         SAVEZNA REPUBLIKA NJEMAČKA

               —

               Kraftfahrzeugsteuer (Kraftfahrzeugsteuergesetz – 1979)

               —

               Kraftfahrzeugsteuer (Durchführungsverordnung – 1979)

         GRČKA

               —

               Τέλη κυκλοφορίας (N. 2367/53 ως ιαχύει αήμερα)

         FRANCUSKA

               —

               Taxe différentielle sur les véhicules à moteur
               Loi no 77-1467 du 30 décembre 1977

               —

               Taxe sur les véhicules d’une puissance fiscale supérieure à 16 CV immatriculés dans la catégorie des voitures particulières
               Loi de finances 1979 - Article 1007 du code général des impôts

         IRSKA

               —

               Motor vehicle excise duties
               (Finance (Excise Duties) (Vehicles) Act 1952 as amended, and Section 94, Finance Act 1973 as amended)

         ITALIJA

               —

               Tassa sulla circolazione degli autoveicoli
               (TU delle leggi sulle tasse automobilistiche approvato con DPR n. 39 del 5 febbraio 1953 e successive modificazioni)

         LUKSEMBURG

               —

               Taxe sur les véhicules automoteurs
               Loi allemande du 23 mars 1935 (Kraftfahrzeugsteuergesetz) maintenue en vigueur par l’arrêté grand-ducal du 26 octobre 1944, modifiée par la loi du 4 août 1975 et les règlements grand-ducaux du 15 septembre 1975 et du 31 octobre 1975

         NIZOZEMSKA

               —

               Motorrijtuigenbelasting (wet op de motorrijtuigenbelasting 21 juli 1966, Stb 332 - wet van 18 december 1969/Stb 548)

         UJEDINJENA KRALJEVINA

               —

               Vehicle excise duty (Vehicles (Excise) Act 1971)


title: 78/176/EEZ: Direktiva Vijeća od 20. veljače 1978. o otpadu iz industrije titan-dioksida

text:
               15/Sv. 34

               HR

               Službeni list Europske unije

               3

         31978L0176

               L 054/19

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

         DIREKTIVA VIJEĆA
   od 20. veljače 1978.
   o otpadu iz industrije titan-dioksida
   (78/176/EEZ)
   VIJEĆE EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice, a posebno članke 100. i 235.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (1),
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i socijalnog odbora (2),
   budući da otpad iz industrije titan-dioksida može biti štetan za ljudsko zdravlje i okoliš; budući da je stoga nužno spriječiti i postupno smanjivati onečišćenje uzrokovano tim otpadom s ciljem njegova potpunog uklanjanja;
   budući da se Programi djelovanja Europskih zajednica na zaštiti okoliša iz 1973. (3) i 1977. (4) pozivaju na potrebu poduzimanja mjere Zajednice protiv otpada iz industrije titan-dioksida;
   budući da eventualna razlika između odredaba o otpadu iz industrije titan-dioksida koje se već primjenjuju ili su u pripremi u raznim državama članicama može stvoriti nejednake uvjete natjecanja i time izravno utjecati na funkcioniranje zajedničkog tržišta; budući da je stoga potrebno uskladiti propise u tom području, u skladu s člankom 100. Ugovora;
   budući da se čini potrebnim da to usklađivanje propisa prati djelovanje Zajednice tako da se jedan od ciljeva Zajednice u području zaštite okoliša i unapređenja kvalitete života može postići opsežnijim pravilima; budući da bi stoga trebalo utvrditi određene odredbe u tom smislu; budući da bi se trebalo pozvati na članak 235. Ugovora jer ovlasti potrebne za tu svrhu nisu utvrđene Ugovorom;
   budući da se Direktiva 75/442/EEZ (5) odnosi na zbrinjavanje otpada općenito; budući da je za otpad iz industrije titan-dioksida uputno uspostaviti poseban sustav kojim se osigurava zaštita ljudskog zdravlja i okoliša od štetnih učinaka nekontroliranog ispuštanja, potapanja ili istovarivanja tog otpada;
   budući da bi radi ostvarivanja tih ciljeva trebao postojati sustav prethodnog odobravanja glede ispuštanja, potapanja, skladištenja, istovarivanja ili injektiranja otpada; budući da bi pitanje tog odobravanja trebalo podlijegati određenim uvjetima;
   budući da bi ispuštanje, potapanje, skladištenje, istovarivanje i injektiranje otpada moralo biti popraćeno nadgledanjem otpada te nadzorom i nadgledanjem predmetnog okoliša;
   budući da za postojeća industrijska postrojenja države članice moraju do 1. srpnja 1980. sastaviti programe za postupno smanjenje onečišćenja uzrokovanog tim otpadom s ciljem njegova potpunog uklanjanja; budući da se tim programima moraju utvrditi opći ciljevi smanjenja koji se moraju postići najkasnije do 1. srpnja 1987. i naznačiti mjere koje će se poduzeti za svako postrojenje;
   budući da za nova industrijska postrojenja države članice moraju izdati prethodno odobrenje; budući da tom odobrenju mora prethoditi studija utjecaja na okoliš i da se ona može dati samo tvrtkama koje se obvežu koristiti isključivo one materijale, procese i tehnike koje su na raspolaganju na tržištu, a koje su najmanje štetne za okoliš,
   DONIJELO JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   1.   Cilj ove Direktive je sprečavanje i postupno smanjivanje onečišćenja uzrokovanog otpadom iz industrije titan-dioksida, s ciljem njegova potpunog uklanjanja.
   2.   Za potrebe ove Direktive:

               (a)

               izraz „onečišćenje” znači ispuštanje od strane ljudi, izravno ili neizravno, bilo kojeg ostatka iz procesa proizvodnje titan-dioksida u okoliš, posljedice kojeg su takve da uzrokuju opasnosti za zdravlje ljudi, štetu na živim resursima i ekosustavima, štetu na prirodnim vrijednostima, ili ometanje drugih legitimnih načina korištenja predmetnog okoliša;

               (b)

               izraz „otpad” znači:

                           —

                           bilo koji ostatak iz procesa proizvodnje titan-dioksida koji se zbrinjava ili se mora zbrinjavati u skladu s važećim nacionalnim zakonodavstvom,

                           —

                           bilo koji ostatak iz procesa obrade ostatka navedenog u prvoj alineji;

               (c)

               izraz „zbrinjavanje” znači:

                           —

                           sakupljanje, sortiranje, prijevoz i obrada otpada kao i njegovo skladištenje i istovar iznad površine tla ili podzemno, te njegovo injektiranje u tlo,

                           —

                           ispuštanje otpada u površinske vode, podzemne vode i more, te istovar na moru,

                           —

                           poslovi transformacije potrebni za njegovo ponovno korištenje, oporabu ili recikliranje;

               (d)

               izraz „postojeća industrijska postrojenja” znači ona industrijska postrojenja koja već postoje na datum objavljivanja ove Direktive;

               (e)

               izraz „nova industrijska postrojenja” znači ona industrijska postrojenja koja su u postupku osnivanja na datum stupanja na snagu ove Direktive ili koja se osnuju nakon tog datuma. Proširenja postojećih industrijskih postrojenja koja dovode do povećanja kapaciteta proizvodnje titan-dioksida na lokaciji predmetnog postrojenja od 15 000 tona godišnje ili više smatraju se novim industrijskim postrojenjima.

         Članak 2.
   Države članice će poduzeti potrebne mjere kako bi osigurale da se otpad zbrinjava bez ugrožavanja zdravlja ljudi i bez štete za okoliš, a posebno:

               —

               bez opasnosti za vodu, zrak, tlo, biljke i životinje,

               —

               bez štetnog utjecaja na prirodne ljepote ili krajolik.

         Članak 3.
   Države članice će poduzeti odgovarajuće mjere kako bi poticale sprečavanje nastanka, recikliranje i obradu otpada, iskorištavanje sirovina i bilo koji drugi proces za ponovno korištenje otpada.
   Članak 4.
   1.   Ispuštanje, potapanje, skladištenje, istovarivanje i injektiranje otpada zabranjeni su osim uz prethodno odobrenje nadležnog tijela države članice na čijem teritoriju se otpad proizvede. Prethodno odobrenje mora izdati i nadležno tijelo države članice

               —

               na čijem teritoriju se otpad ispušta, skladišti, istovaruje ili injektira,

               —

               s čijeg teritorija se ispušta ili potapa.

         2.   Odobrenje se može dati isključivo na ograničeni rok. Ono se može obnoviti.
   Članak 5.
   U slučaju ispuštanja ili potapanja nadležno tijelo može, u skladu s člankom 2. i na temelju podataka dobivenih u skladu s Prilogom I., dati odobrenje navedeno u članku 4. pod uvjetom da:

               (a)

               otpad se ne može zbrinjavati primjerenijim sredstvima;

               (b)

               procjena provedena u svjetlu raspoloživih znanstvenih i tehničkih spoznaja pokazuje da neće biti nikakvog štetnog utjecaja, neposrednog ili naknadnog, na vodeno okružje;

               (c)

               nema nikakvog štetnog utjecaja na plovidbu čamcima, ribolov, razonodu, iskorištavanje sirovina, desalinizaciju, uzgoj ribe i školjaka, područja od posebne znanstvene važnosti ili druge legitimne načine korištenja predmetnih voda.

         Članak 6.
   U slučaju skladištenja, istovara ili injektiranja nadležno tijelo može, u skladu s člankom 2. i na temelju podataka dostavljenih u skladu s Prilogom I., dati odobrenje navedeno u članku 4., pod uvjetom da:

               (a)

               otpad se ne može zbrinjavati primjerenijim sredstvima;

               (b)

               procjena provedena u svjetlu raspoloživih znanstvenih i tehničkih spoznaja pokazuje da neće biti nikakvog štetnog utjecaja, neposrednog ili odgođenog, na podzemne vode, tlo ili atmosferu;

               (c)

               nema nikakvog štetnog utjecaja na razonodu, iskorištavanje sirovina, biljke, životinje, područja od posebne znanstvene važnosti ili druge legitimne načine korištenja predmetnog okoliša.

         Članak 7.
   1.   Neovisno o načinu i opsegu obrade predmetnog otpada, njegovo ispuštanje, potapanje, skladištenje, istovarivanje i injektiranje mora biti praćeno nadgledanjem otpada i predmetnog okoliša, u skladu s Prilogom II., uzimajući u obzir njegove fizičke, kemijske, biološke i ekološke aspekte.
   2.   Poslove nadgledanja vršit će povremeno jedno ili više tijela imenovanih od strane države članice čije je nadležno tijelo izdalo odobrenje iz članka 4. U slučaju prekograničnog onečišćenja između država članica, zainteresirane strane će zajedno imenovati predmetno tijelo.
   3.   U roku od jedne godine od objave ove Direktive, Komisija će predati Vijeću prijedlog o postupcima za nadzor i nadgledanje predmetnih okoliša. Vijeće će djelovati na taj prijedlog u roku od šest mjeseci od objave mišljenja Europskog parlamenta i Gospodarskog i socijalnog odbora u Službenom listu Europskih zajednica.
   Članak 8.
   1.   Nadležno tijelo zainteresirane države članice će poduzeti sve potrebne korake za ispravak jedne od sljedećih situacija i, ako je potrebno, zahtijevati obustavu poslova ispuštanja, potapanja, skladištenja, istovara ili injektiranja:

               (a)

               ako rezultati nadgledanja navedeni u Prilogu II. dijelu A točki 1. pokazuju da uvjeti za prethodno odobrenje navedeni u člancima 4., 5. i 6. nisu ispunjeni; ili

               (b)

               ako rezultati ispitivanja akutne toksičnosti navedeni u Prilogu II. dijelu A točki 2. pokazuju da su prekoračene tamo utvrđene granice; ili

               (c)

               ako rezultati nadgledanja utvrđeni u Prilogu II. dijelu B, pokažu pogoršanje predmetnog okoliša na razmatranom području; ili

               (d)

               ako ispuštanje ili potapanje proizvodi štetan učinak na plovidbu čamcima, ribolov, razonodu, iskorištavanje sirovina, desalinizaciju, uzgoj ribe i školjaka, područja od posebne znanstvene važnosti ili druge legitimne načine korištenja predmetnih voda; ili

               (e)

               ako skladištenje, istovar ili injektiranje proizvodi štetan učinak na razonodu, iskorištavanje sirovina, biljke, životinje, područja od posebne znanstvene važnosti ili druge legitimne načine korištenja predmetnih okoliša.

         2.   Ako je zainteresirano više država članica, mjere će se poduzeti nakon konzultacija.
   Članak 9.
   1.   Države članice će izraditi programe za postupno smanjenje i konačno potpuno uklanjanje onečišćenja uzrokovanog otpadom iz postojećih industrijskih postrojenja.
   2.   Programima navedenima u stavku 1. postavit će se opći ciljevi za smanjenje onečišćenja iz tekućeg, krutog i plinovitog otpada, koji se trebaju postići najkasnije do 1. srpnja 1987. Programi će sadržavati i neposredne ciljeve. Oni će, štoviše, sadržavati podatke o stanju predmetnog okoliša, o mjerama za smanjenje onečišćenja i o načinima obrade otpada nastalog izravno iz procesa proizvodnje.
   3.   Programi navedeni u stavku 1. poslat će se Komisiji najkasnije do 1. srpnja 1980. tako da, u roku od šest mjeseci po primitku svih nacionalnih programa, Komisija može predati odgovarajuće prijedloge Vijeću radi usklađivanja tih programa u pogledu smanjenja i konačnog potpunog uklanjanja onečišćenja i unapređenja uvjeta tržišnog natjecanja u industriji titan-dioksida. Vijeće će djelovati na te prijedloge u roku šest mjeseci od objave mišljenja Europskog parlamenta i mišljenja Gospodarskog i socijalnog odbora u Službenom listu Europskih zajednica.

   4.   Države članice će uvesti program najkasnije do 1. siječnja 1982.
   Članak 10.
   1.   Programi navedeni u članku 9. stavku 1. moraju obuhvaćati sva postojeća industrijska postrojenja i moraju sadržavati mjere koje će se poduzeti u odnosu na svako od njih.
   2.   Ako u određenim okolnostima država članica smatra da, u slučaju pojedinog postrojenja, nisu potrebne nikakve dodatne mjere za ispunjavanje zahtjeva ove Direktive, ona će u roku šest mjeseci od objave ove Direktive dostaviti Komisiji dokaz koji je doveo do tog zaključka.
   3.   Nakon provođenja neovisne provjere dokaza koja može biti potrebna, Komisija se može suglasiti s državom članicom da nije potrebno poduzimati dodatne mjere u odnosu na pojedino postrojenje. Komisija mora dati svoju suglasnost, zajedno s razlozima, u roku od šest mjeseci.
   4.   Ako Komisija nije suglasna s državom članicom, u program predmetne države članice uključit će se dodatne mjere u odnosu na to postrojenje.
   5.   Ako je Komisija suglasna, njezina suglasnost će se povremeno ponovno razmatrati u svjetlu rezultata nadgledanja provedenog u skladu s ovom Direktivom i u svjetlu bilo koje značajne promjene procesa proizvodnje ili ciljeva politike zaštite okoliša.
   Članak 11.
   Za nova industrijska postrojenja moraju se predavati zahtjevi za prethodno odobrenje nadležnim tijelima države članice na čijem teritoriju se predlaže izgradnja postrojenja. Tim odobrenjima moraju prethoditi ispitivanja utjecaja na okoliš. Mogu se dati samo tvrtkama koje se obvežu da će koristiti samo one materijale, procese i tehnike koji su na raspolaganju na tržištu a koji najmanje oštećuju okoliš.
   Članak 12.
   Ne dovodeći u pitanje ovu Direktivu, države članice mogu usvojiti strože propise.
   Članak 13.
   1.   U smislu ove Direktive, države članice će dostaviti Komisiji sve potrebne podatke vezane uz:

               —

               odobrenja izdana na temelju članaka 4., 5. i 6.,

               —

               rezultate nadgledanja predmetnog okoliša provedenog na temelju članka 7.,

               —

               mjere poduzete na temelju članka 8.

         One će također Komisiji dostaviti opće podatke o materijalima, procesima i tehnikama koji su im objavljeni na temelju članka 11.
   2.   Podaci dobiveni kao rezultat primjene ovog članka mogu se koristiti isključivo u svrhe ove Direktive.
   3.   Komisija i nadležna tijela država članica, njihovi dužnosnici i drugi službenici neće objavljivati podatke koje dobiju na temelju ove Direktive i koji su takve vrste da se na njih odnosi obveza službene tajne.
   4.   Stavci 2. i 3. ne sprečavaju objavljivanje općih podataka ili ispitivanja koji ne sadrže podatke vezane uz određene poduzetnike ili udruženja poduzetnika.
   Članak 14.
   Svake tri godine države članice će pripremiti izvješće o sprečavanju i postupnom smanjivanju onečišćenja uzrokovanog otpadom iz industrije titan-dioksida i proslijediti ga Komisiji, koja će ga objaviti drugim državama članicama.
   Komisija će svake tri godine izvješćivati Vijeće i Europski parlament o primjeni ove Direktive.
   Članak 15.
   1.   Države članice donose mjere potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom u roku od 12 mjeseci od njezine objave. One o tome odmah obavještavaju Komisiju.
   2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekstove odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 16.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 20. veljače 1978.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         Per HÆKKERUP

      (1)  SL C 28, 9.2.1976., str. 16.

      (2)  SL C 131, 12.6.1976., str. 18.

      (3)  SL C 112, 20.12.1973., str. 3.

      (4)  SL C 139, 13.6.1977., str. 3.

      (5)  SL L 194, 25.7.1975., str. 39.
   PRILOG I.

      PODACI KOJI SE MORAJU DOSTAVITI RADI ISHOĐENJA PRETHODNOG ODOBRENJA NAVEDENOG U ČLANCIMA 4., 5. I 6.

   A.   Svojstva i sastav tvari:

               1.

               ukupna količina i prosječni sastav potopljene tvari (npr. godišnje);

               2.

               oblik (npr. kruta, muljevita, tekuća ili plinovita);

               3.

               svojstva: fizička (npr. topljivost i gustoća), kemijska i biokemijska (npr. potrošnja kisika) i biološka;

               4.

               toksičnost;

               5.

               postojanost: fizička, kemijska i biološka;

               6.

               akumulacija i biotransformacija u biološkim materijalima ili sedimentima;

               7.

               podlijeganje fizičkim, kemijskim i biokemijskim promjenama i interakcija u predmetnom okolišu s drugim organskim i anorganskim materijalima;

               8.

               vjerojatnost proizvodnje mrlja ili drugih promjena koje smanjuju tržišnu vrijednost resursa (riba, školjke itd.).

         B.   Svojstva mjesta potapanja ili ispuštanja i načini zbrinjavanja:

               1.

               lokacija (npr. koordinate mjesta potapanja ili ispuštanja, dubina i udaljenost od obale), lokacija u odnosu na druga područja (npr. područja od posebne vrijednosti, mrijestilišta, ribogojilišta i ribolovna područja, i resursi koji se mogu iskorištavati);

               2.

               brzina zbrinjavanja u određenom razdoblju (npr. količina dnevno, tjedno, mjesečno);

               3.

               eventualni načini pakiranja i ograđivanja;

               4.

               početno razrjeđenje ostvareno predloženim načinom ispuštanja, posebno brzina broda;

               5.

               svojstva raspršivanja (npr. učinak struja, plime i vjetra na horizontalni prijevoz i vertikalno miješanje);

               6.

               svojstva vode (npr. temperatura, pH, salinitet, stratifikacija, pokazatelji onečišćenja prema količini kisika – rastopljeni kisik (DO), kemijska potrošnja kisika (COD), biokemijska potrošnja kisika, dušik prisutan u organskom i anorganskom obliku, uključujući amonijak, suspendirana tvar, ostale hranjive tvari i produktivnost);

               7.

               svojstva dna (npr. topografija, geokemijska i geološka svojstva i biološka produktivnost);

               8.

               postojanje i učinci drugih potapanja ili ispuštanja otpada izvršenih u predmetnom području (npr. očitanje teških metala u pozadini i sadržaj organskog ugljika).

         C.   Svojstva prostora za istovar, skladištenje ili injektiranje i načini zbrinjavanja:

               1.

               geografska situacija;

               2.

               svojstva okolnih područja;

               3.

               eventualni načini pakiranja i ograđivanja;

               4.

               svojstva načina istovara, skladištenja i injektiranja, uključujući procjenu mjera opreza poduzetih radi izbjegavanja onečišćenja voda, tla i atmosfere.

         PRILOG II.

      NADZOR I NADGLEDANJE ZBRINJAVANJA

   A.   Nadgledanje otpada

   Poslovi zbrinjavanja praćeni su:

               1.

               provjerama količine, sastava i toksičnosti otpada kako bi se osiguralo da su ispunjeni uvjeti za prethodno odobrenje iz članaka 4., 5. i 6.;

               2.

               ispitivanjima akutne toksičnosti na određenim vrstama mekušaca, rakova, ribe i planktona, po mogućnosti vrstama koje se obično nalaze u područjima ispuštanja. Pored toga, provest će se ispitivanja na uzorcima vrste Artemia salina.
               Kroz razdoblje od 36 sati i pri razrjeđenju izljeva od 1/5 000, ta ispitivanja ne smiju pokazati:

                           —

                           više od 20 % smrtnosti odraslih oblika ispitivanih vrsta,

                           —

                           a za larve, smrtnost višu od one u kontrolnoj skupini.

         B.   Nadzor i nadgledanje predmetnog okoliša

               I.

               U slučaju ispuštanja u slatku vodu ili u more ili u slučaju potapanja, te će se provjere odnositi na sljedeće tri stavke: stup vode, živa tvar i sedimenti. Povremene provjere stanja u području na koje utječu ispuštanja omogućit će praćenje razvoja predmetnih okoliša.
               Nadgledanje će obuhvaćati utvrđivanje:

                           1.

                           pH;

                           2.

                           razrijeđenog kisika;

                           3.

                           zamućenosti;

                           4.

                           hidratnih oksida željeza i hidroksida u otopini;

                           5.

                           toksičnih metala u vodi, suspendiranim krutim tvarima, sedimentima i u akumulaciji u izabranim bentičkim i pelagičkim organizmima;

                           6.

                           raznolikosti, te relativnog i apsolutnog bogatstva flore i faune.

               II.

               U slučaju skladištenja, istovara ili injektiranja, nadgledanje će obuhvaćati:

                           1.

                           ispitivanja kojima se osigurava da površinske i podzemne vode nisu onečišćene. Ta ispitivanja obuhvaćaju mjerenje:

                                       —

                                       kiselosti,

                                       —

                                       sadržaja željeza (topljivog i krutog),

                                       —

                                       sadržaja kalcija,

                                       —

                                       eventualnog sadržaja toksičnih metala (topljivih i krutih);

                           2.

                           prema potrebi, ispitivanja radi utvrđivanja eventualnih štetnih učinaka na strukturu podzemlja;

                           3.

                           opću procjenu ekologije područja u blizini mjesta istovara, skladištenja ili injektiranja.