title: Direktiva 2012/17/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. lipnja 2012. o izmjeni Direktive Vijeća 89/666/EEZ te direktiva 2005/56/EZ i 2009/101/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s povezivanjem središnjih registara, trgovačkih registara i registara trgovačkih društava  Tekst značajan za EGP

text:
               17/Sv. 002

               HR

               Službeni list Europske unije

               244

         32012L0017

               L 156/1

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               13.06.2012.

      DIREKTIVA 2012/17/EU EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

   od 13. lipnja 2012.
   o izmjeni Direktive Vijeća 89/666/EEZ te direktiva 2005/56/EZ i 2009/101/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s povezivanjem središnjih registara, trgovačkih registara i registara trgovačkih društava
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   Uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 50.
   uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
   nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
   uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
   u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),
   budući da:

               (1)

               Gospodarski se subjekti šire, koristeći mogućnosti koje im nudi unutarnje tržište i izvan državnih granica. Prekogranične grupe, kao i velik broj postupaka restrukturiranja kao što su pripajanja, spajanja i podjele društava uključuju društva iz različitih država članica. Slijedom toga, postoji sve veća potreba za prekograničnom dostupnošću podataka o društvima. Međutim, prekogranična dostupnost službenim podacima o društvima nije uvijek prisutna.

               (2)

               Jedanaestom direktivom Vijeća 89/666/EZ od 21. prosinca 1989. o zahtjevima objavljivanja podataka u vezi s podružnicama koje su u nekoj državi članici otvorile određene vrste trgovačkih društava na koje se primjenjuje pravo druge države (3) utvrđen je popis dokumenata i podataka koje trgovačka društva moraju objaviti u registru svoje podružnice. Međutim, registri nemaju zakonsku obvezu razmjenjivati podatke o stranim podružnicama. To uzrokuje pravnu nesigurnost za treće strane, budući da unatoč brisanju trgovačkog društva iz registra njegova podružnica može nastaviti poslovati.

               (3)

               Zbog postupaka kao što su prekogranična pripajanja i spajanja, svakodnevna suradnja među poslovnim registrima postala je nužnost. Direktivom 2005/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 26. listopada 2005. o prekograničnim spajanjima društava kapitala (4) propisana je obveza prekogranične suradnje registara. Međutim, nema uspostavljenih kanala komunikacije koji bi mogli ubrzati postupke, pomogli u prevladavanju jezičnih poteškoća te doprinijeli pravnoj sigurnosti.

               (4)

               Direktiva 2009/101/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o usklađivanju zaštitnih mjera koje, radi zaštite interes članova i trećih strana, države članice zahtijevaju za trgovačka društva u smislu članka 54. stavka 2. Ugovora, s ciljem izjednačavanja takvih zaštitnih mjersa (5) između ostalog osigurava i pristup dokumentima i podacima pohranjenima u registru u papirnatom i elektronskom obliku. Međutim, građani i trgovačka društva još uvijek moraju pretraživati registre svake države zasebno, posebno zbog toga što se trenutačna dobrovoljna suradnja među registrima nije pokazala dovoljnom.

               (5)

               U okviru Komunikacije Komisije o Zakonu o jedinstvenom tržištu povezivanje središnjih registara, trgovačkih registara i registara trgovačkih društava utvrđeno je kao mjera koja je nužna za stvaranje pogodnijeg pravnog i fiskalnog okruženja za gospodarske subjekte. Povezivanje bi trebalo doprinijeti poticanju konkurentnosti europskog gospodarstva smanjenjem administrativnih opterećenja i povećanjem pravne sigurnosti i na taj način i izlasku iz svjetske ekonomske i financijske krize, što je jedan od najvažnijih ciljeva strategije Europa 2020. Također bi, primjenom novina informacijske i komunikacijske tehnologije, trebalo poboljšati i prekograničnu komunikaciju između registara.

               (6)

               Zaključci Vijeća od 25. svibnja 2010. o povezivanju poslovnih registara potvrdili su kako bi poboljšanje dostupnosti najnovijih i vjerodostojnih podataka o trgovačkim društvima doprinijelo većem povjerenju u tržište te pomoglo oporavku i poboljšanju konkurentnosti europskoga gospodarstva.

               (7)

               U svojoj rezoluciji od 7. rujna 2010. o povezivanju poslovnih registara (6)

               (8)

               Višegodišnjim planom djelovanja europskog e-pravosuđa 2009.-2013. (7) predviđen je razvoj europskog portala e-pravosuđe (dalje u tekstu: „portal”) kao jedinstvene europske točke za elektronski pristup pravnim informacijama, pravosudnim i upravnim ustanovama, registrima, bazama podataka i drugim službama i naglašena važnost povezivanja središnjih registara, trgovačkih registara i registara trgovačkih društava.

               (9)

               Prekogranična dostupnost poslovnih podataka o trgovačkim društvima i njihovim podružnicama otvorenim u drugim državama članicama može se poboljšati samo ako sve države članice omoguće elektronsku komunikaciju među registrima i slanje podataka pojedinačnim korisnicima diljem Unije u standardiziranom obliku, primjenom identičnog sadržaja i interoperabilnih tehnologija. Tu interoperabilnost registara trebali bi osigurati registri država članica (dalje u tekstu: „nacionalni registri”) pružajući usluge koje bi trebale činiti sučelje prema središnjoj europskoj platformi (dalje u tekstu: „platforma”). Platforma bi trebala predstavljati centraliziran skup alata informacijske tehnologije s uslugama i činiti zajedničko sučelje. To bi sučelje trebali koristiti svi nacionalni registri. Platforma bi također trebala omogućiti i usluge koje bi činile sučelje prema portalu koji služi kao europska točka za elektronski pristup ili prema drugim neobaveznim pristupnim točkama koje države članice mogu uspostaviti. Platforma bi trebala činiti isključivo sredstvo međusobnog povezivanja registara, a ne zaseban pravni subjekt. Platforma bi, na temelju jedinstvenih identifikatora, trebala biti u stanju iz svakog od registara država članica slati podatke nadležnim registrima drugih država članica u standardnom formatu poruke (elektronski oblik poruka koje se razmjenjuju među informacijskim sustavima kao što je, primjerice, xml) i u odgovarajućoj jezičnoj verziji.

               (10)

               Cilj ove direktive nije utemeljiti centraliziranu bazu registarskih podataka u kojoj bi bili pohranjeni značajni podaci o trgovačkim društvima. U fazi provedbe sustava povezivanja središnjih registara, trgovačkih registara i registara trgovačkih društava (dalje u tekstu: „sustav povezivanja registara”), potrebno je utvrditi samo skup podataka potrebnih za ispravno funkcioniranje platforme. Opseg navedenih podataka trebao bi prvenstveno obuhvaćati operativne podatke, rječnike i glosare. Pri njegovom utvrđivanju također bi se trebala uzeti u obzir i potreba osiguravanja učinkovitog funkcioniranja sustava povezivanja registara. Ti bi se podaci trebali koristiti isključivo za omogućavanje rada platforme i nikada ne bi smjeli postati javno dostupni u izravnom obliku. Povrh toga, platforma ne bi smjela vršiti izmjene bilo sadržaja podataka o trgovačkim društvima pohranjenih u nacionalnim registrima bilo samih podataka o trgovačkim društvima koji se prenose sustavom povezivanja registara.

               (11)

               Obzirom da cilj ove Direktive nije usklađivanje nacionalnih sustava središnjih registara, trgovačkih registara i registara trgovačkih društava, države članice nemaju obvezu izmjene unutarnje organizacije svojih registara, posebno u vezi s upravljanjem i pohranjivanjem podataka, naknadama te korištenjem i otkrivanjem podataka za nacionalne potrebe.

               (12)

               U okvirima ove Direktive na portalu će se, primjenom platforme, obrađivati upiti pojedinačnih korisnika vezani uz podatke o trgovačkim društvima i njihovim podružnicama u drugim državama članicama koji su pohranjeni u nacionalnim registrima. To će omogućiti prikazivanje rezultata pretrage na portalu, uz oznake pojašnjenja na svim službenim jezicima Unije, u obliku popisa svih dostupnih podataka. S ciljem poboljšanja zaštite trećih strana u drugim državama članicama, na portalu bi povrh toga trebale biti dostupne i osnovne informacije o pravnoj valjanosti dokumenata i podataka objavljenih u skladu sa zakonima koje su države članice donijele u skladu s Direktivom 2009/101/EZ.

               (13)

               Države članice trebale bi moći uspostaviti jednu ili više neobaveznih pristupnih točaka, koje bi mogle utjecati na korištenje i funkcioniranje platforme. Iz tog bi razloga Komisiju trebalo obavijestiti o njihovom uspostavljanju kao i o svim bitnim promjenama njihovog djelovanja, a posebno o njihovom zatvaranju. Takva obavijest ni u kojem smislu ne bi trebala ograničiti ovlasti država članica u vezi s uspostavljanjem i funkcioniranjem tih neobaveznih pristupnih točaka.

               (14)

               Trgovačka društva i njihove podružnice otvorene u drugim državama članicama trebale bi imati jedinstvene identifikatore koji bi omogućili njihovu nedvojbenu identifikaciju unutar Unije. Identifikator bi se koristio za komunikaciju među registrima putem sustava povezivanja registara. Zbog tog razloga trgovačka društva i podružnice ne bi imali obvezu uključiti jedinstveni identifikator u dopise i narudžbenice društva spomenute u direktivama 89/666/EEZ i 2009/101/EZ. Za potrebe vlastite komunikacije trebali bi nastaviti koristiti registracijski broj svog nacionalnog registra.

               (15)

               Trebalo bi omogućiti uspostavljanje jasne veze između registra trgovačkog društva i registara njegovih podružnica otvorenih u drugim državama članicama na temelju razmjene informacija o otvaranju i okončanju svih likvidacijskih i stečajnih postupaka nad trgovačkim društvom i o brisanju trgovačkog društva iz registra ako to povlači pravne posljedice u državi članici u kojoj se nalazi registar trgovačkog društva. Premda države članice imaju pravo odlučivati o postupcima koje će slijediti vezano uz podružnice registrirane na njihovom državnom području, trebale bi barem osigurati da se podružnice trgovačkog društva koje je prestalo poslovati bez nepotrebnog odgađanja te, ako je primjenjivo, nakon okončanja likvidacijskog postupka nad predmetnom podružnicom, izbrišu iz registra. Ova se obveza ne odnosi na podružnice trgovačkih društava koja su izbrisana iz registra, ali imaju pravnog slijednika kao što je to slučaj kod promjena pravnog oblika društva, pripajanja, spajanja i podjela društva ili prekograničnog prijenosa njegovog registriranog sjedišta.

               (16)

               Ova se Direktiva ne primjenjuje na podružnicu koju je u državi članici otvorilo trgovačko društvo na koje se ne primjenjuje pravo države članice, kao što je predviđeno člankom 7. Direktive 89/666/EEZ.

               (17)

               Direktivu 2005/56/EZ trebalo bi izmijeniti kako bi se osiguralo provođenje komunikacije među registrima putem sustava povezivanja registara.

               (18)

               Države članice trebale bi osigurati da se u slučaju bilo kakvih promjena podataka o trgovačkim društvima upisanih u registar ti podaci ažuriraju bez nepotrebnog odgađanja. Ažurirani podaci uobičajeno se objavljuju 21 dan od primitka potpune dokumentacije o tim promjenama, uključujući i pregled zakonitosti u skladu s nacionalnim pravom. Navedeni bi se rok trebao protumačiti kao zahtjev državama članicama da ulože razumne napore kako bi ispunile rok utvrđen ovom Direktivom. Rok se ne bi trebao primjenjivati na računovodstvene dokumente koje su trgovačka društva dužna podnijeti za svaku financijsku godinu. Razlog za ovakvo izuzeće je preopterećenost nacionalnih registara tijekom izvještajnih razdoblja. U skladu s općim načelima koja su zajednička svim državama članicama, vremenski rok od 21 dana ukida se u slučajevima više sile.

               (19)

               Ako Komisija odluči razviti platformu ili njome upravljati putem treće strane, to je potrebno učiniti u skladu s Uredbom Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 od 25. lipnja 2002. o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (8) Kako bi se osigurala odgovarajuća uključenost država članica u taj proces, potrebno je provedbenim aktima donesenim u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 5. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela koja se odnose na mehanizme kojima države članice kontroliraju izvršavanje provedbenih ovlasti Komisije (9), utvrditi tehničke specifikacije za potrebe postupka javne nabave.

               (20)

               Ako Komisija odluči razviti platformu ili njome upravljati putem treće strane, potrebno je osigurati neprekinuto funkcioniranje usluga sustava povezivanja registara kao i odgovarajući javni nadzor funkcioniranja platforme. Detaljna pravila o operativnom upravljanju platformom potrebno je donijeti provedbenim aktima donesenim u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 5. Uredbe (EU) br. 182/2011. U svakom slučaju trebalo bi osigurati uključenost država članica u funkcioniranje čitavog sustava na temelju redovnog dijaloga između Komisije i predstavnika država članica o pitanjima funkcioniranja sustava povezivanja registara i njegovog budućeg razvoja.

               (21)

               Za povezivanje središnjih registara, trgovačkih registara i registara trgovačkih društava nužno je uskladiti nacionalne sustave koji imaju različite tehničke karakteristike. To zahtijeva donošenje tehničkih mjera i specifikacija koje moraju uzeti u obzir razlike među registrima. S ciljem osiguravanja jedinstvenih uvjeta provedbe ove Direktive, potrebno je na Komisiju prenijeti provedbene ovlasti za rješavanje tih tehničkih i operativnih pitanja. Te je ovlasti potrebno provoditi u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

               (22)

               Ova Direktiva ne bi trebala ograničavati prava država članica da zaračunavaju naknade za dobivanje podataka o trgovačkim društvima putem sustava povezivanja registara, ako su takve naknade propisane nacionalnim zakonodavstvom. Stoga bi tehničke mjere i specifikacije za sustav povezivanja registara trebale omogućiti utvrđivanje načina plaćanja. U tom pogledu ova Direktiva ne bi trebala prejudicirati nikakvo određeno tehničko rješenje, budući da bi se načini plaćanja trebali utvrditi u fazi donošenja provedbenih akata, uzimajući u obzir široko dostupne načine plaćanja putem interneta.

               (23)

               Bilo bi poželjno da se trećim državama u budućnosti omogući sudjelovanje u sustavu povezivanja registara.

               (24)

               Pravično uređenje financiranja sustava povezivanja registara zahtijeva sudjelovanje i same Unije i njezinih država članica u financiranju toga sustava. Države članice trebale bi snositi troškove prilagodbe svojih nacionalnih registara tom sustavu, dok bi se središnji elementi sustava – platforma i portal koji služe kao europska točka elektronskog pristupa – trebali financirati iz odgovarajuće stavke općeg proračuna Unije. Radi dopune elemenata ove Direktive koji nisu ključni, trebalo bi Komisiji delegirati ovlasti donošenja akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s zaračunavanjem naknada za dobivanje podataka o trgovačkim društvima. To ne utječe na mogućnost nacionalnih registara da zaračunavaju naknade, ali može uključivati dodatnu naknadu za sufinanciranje održavanja i funkcioniranja platforme. Od osobite je važnosti da Komisija prilikom svojih pripremnih aktivnosti izvrši odgovarajuće konzultacije, uključujući i one na stručnoj razini. Komisija bi prilikom pripreme i sastavljanja delegiranih akata trebala osigurati istovremenu, pravovremenu i odgovarajuću dostavu svih relevantnih dokumenata Europskome parlamentu i Vijeću.

               (25)

               Direktivom 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka (10) i Uredbom (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom protoku takvih podataka (11) uređena je obrada osobnih podataka, uključujući i elektronski prijenos osobnih podataka u državama članicama. Svaka obrada osobnih podataka u registrima država članica, od strane Komisije i prema potrebi od trećih strana uključenih u upravljanje platformom mora se obavljati u skladu s navedenim aktima. Provedbeni akti koje je potrebno donijeti u vezi sa sustavom povezivanja registara trebali bi, gdje je to primjerno, osigurati takvu usklađenost, posebno utvrđivanjem odgovarajućih zadaća i odgovornosti svih uključenih sudionika kao i organizacijskih i tehničkih pravila koja se na njih primjenjuju.

               (26)

               Kako bi sustav povezivanja registara mogao početi djelovati države članice moraju izvršiti potrebne prilagodbe koje se posebno sastoje od razvoja sučelja putem kojeg bi svaki registar bio povezan s platformom. Stoga je ovom Direktivom potrebno predvidjeti kasniji rok za prenošenje i primjenu odredbi od strane država članica u vezi s tehničkim funkcioniranjem tog sustava. Taj bi rok trebao početi teći tek nakon što Komisija donese sve provedbene akte vezane uz tehničke mjere i specifikacije za sustav povezivanja registara. Rok za prenošenje i primjenu odredbi ove Direktive o tehničkom funkcioniranju sustava povezivanja registara trebao bi biti dovoljan da državama članicama omogući izvršavanje svih zakonskih i tehničkih prilagodbi koje su potrebne da bi taj sustav u razumnom vremenskom roku postao u potpunosti funkcionalan.

               (27)

               U skladu sa Zajedničkom političkom izjavom država članica i Komisije od 28. rujna 2011. o dokumentima za pojašnjenje (12) države članice su se obvezale da će u opravdanim slučajevima obavijesti o vlastitim mjerama prenošenja priložiti jedan ili više dokumenata u kojima se objašnjava povezanost između sastavnih elemenata direktive i odgovarajućih dijelova nacionalnih instrumenta prenošenja. Zakonodavac smatra da je u slučaju ove Direktive prijenos takvih dokumenata opravdan.

               (28)

               Ova Direktiva poštuje temeljna prava i načela Povelje o temeljnim pravima Europske unije, posebno njezin članak 8. u kojem se navodi da svatko ima pravo na zaštitu osobnih podataka koji se na njega odnose.

               (29)

               Obzirom da države članice ne mogu dostatno ostvariti ciljeve ove Direktive, odnosno poboljšati prekograničnu dostupnost poslovnih podataka, osigurati da u registrima podružnica budu pohranjeni najnoviji podaci te uspostaviti jasne kanale komunikacije između registara u prekograničnim postupcima registracije, te ih se stoga zbog njihovog opsega i učinka može na bolji način ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti određenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti određenim u istom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

               (30)

               Direktive 89/666/EEZ, 2005/56/EZ i 2009/101/EZ bi trebalo stoga na odgovarajući način izmijeniti.

               (31)

               U skladu s člankom 28. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 45/2001 izvršeno je savjetovanje s Europskim nadzornikom zaštite podataka, koji je 6. svibnja 2011. donio mišljenje (13),

         DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Izmjene Direktive 89/666/EEZ
   Direktiva 89/666/EEZ mijenja se kako slijedi:

               1.

               U članku 1. dodaju se sljedeći stavci:
               „3.   Dokumenti i podaci iz članka 2. stavka 1. postaju javno dostupni putem sustava povezivanja središnjih registara, trgovačkih registara i registara trgovačkih društava uspostavljenog u skladu s člankom 4.a stavkom 2. Direktive 2009/101/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o usklađivanju zaštitnih mjera koje, radi zaštite interes članova i trećih strana, države članice zahtijevaju za trgovačka društva u smislu članka 48. stavka 2. Ugovora, s ciljem izjednačavanja takvih zaštitnih mjera (14) (dalje u tekstu: ‚sustav povezivanja registara’). Članak 3.b i članak 3.c stavak 1. te Direktive primjenjuju se uz potrebne preinake.
               4.   Države članice osiguravaju da podružnice imaju jedinstveni identifikator na temelju kojeg će ih se moći nedvojbeno identificirati u komunikaciji među registrima putem sustava povezivanja registara. Taj jedinstveni identifikator sadržava barem elemente koji omogućavaju identifikaciju države članice u kojoj se nalazi registar, izvornog nacionalnog registra i broja podružnice u tom registru te prema potrebi elemente za sprječavanje pogrešaka pri identifikaciji.

               2.

               Umeće se sljedeći članak:
               „Članak 5.a
               1.   Registar trgovačkog društva bez odgađanja putem sustava povezivanja registara osigurava dostupnost informacija o otvaranju i okončanju svih likvidacijskih ili stečajnih postupaka nad trgovačkim društvom i o brisanju trgovačkog društva iz registra ako to povlači pravne posljedice u državi članici u kojoj se nalazi registar trgovačkog društva.
               2.   Registar podružnice bez odgađanja putem sustava povezivanja registara osigurava primitak informacija iz stavka 1.
               3.   Informacije iz stavaka 1. i 2. se među registrima razmjenjuju besplatno.
               4.   Države članice utvrđuju postupak koji će slijediti nakon primitka informacija iz stavaka 1. i 2. Tim postupkom osiguravaju da se podružnice trgovačkog društva koje je prestalo poslovati ili je na drugi način izbrisano iz registra također bez nepotrebnog odgađanja izbrišu iz registra.
               5.   Druga rečenica stavka 4. ne odnosi se na podružnice trgovačkih društava koja su izbrisana iz registra zbog bilo kakve promjene pravnog oblika predmetnog trgovačkog društva, pripajanja, spajanja ili podjele društva ili prekograničnog prijenosa njegovog registriranog sjedišta.”

               3.

               Umeće se sljedeći odjeljak:
               „ODJELJAK III.A

                  ZAŠTITA PODATAKA

               Članak 11.a
               Obrada osobnih podataka koja se provodi u okviru ove Direktive podliježe odredbama Direktive 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka (15).

         Članak 2.
   Izmjene Direktive 2005/56/EZ
   Direktiva 2005/56/EZ mijenja se kako slijedi:

               1.

               Članak 13. zamjenjuje se sljedećim:
               „Članak 13.
               Registracija
               Zakonodavstvo svake od država članica pod čijom su se nadležnosti nalazila trgovačka društva koja se spajaju, za područje te države, u skladu s člankom 3. Direktive 2009/101/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o usklađivanju zaštitnih mjera koje, radi zaštite interes članova i trećih strana, države članice zahtijevaju za trgovačka društva u smislu članka 54. stavka 2. Ugovora, s ciljem izjednačavanja takvih zaštitnih mjera (16), utvrđuje u kojem će se obliku objaviti okončanje prekograničnog spajanja u javnom registru kojem je svako od trgovačkih društava dužno predati dokumente.
               Registar u kojega se upisuje trgovačko društvo nastalo prekograničnim spajanjem bez odgađanja, putem sustava povezivanja središnjih registara, trgovačkih registara i registara trgovačkih društava uspostavljenog u skladu s člankom 4.a stavkom 2. Direktive 2009/101/EZ, obavješćuje registar kojem je svako od trgovačkih društava bilo dužno predati dokumente stupanju na snagu prekograničnog spajanja. Brisanje starog upisa se, ako je potrebno, obavlja nakon primitka te obavijesti, ali ne prije.

               2.

               Umeće se sljedeći članak:
               „Članak 17.a
               Zaštita podataka
               Obrada osobnih podataka koja se provodi u okviru ove Direktive podliježe odredbama Direktive 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka (17).

         Članak 3.
   Izmjene Direktive 2009/101/EZ
   Direktiva 2009/101/EZ mijenja se kako slijedi:

               1.

               Umeće se sljedeći članak:
               „Članak 2.a
               1.   Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da se sve promjene u dokumentima i podacima iz članka 2. unesu u odgovarajući registar iz članka 3. stavka 1. podstavka 1. te u skladu s člankom 3. stavcima 3. i 5. uobičajeno objave u roku od 21 dan od primitka potpune dokumentacije o tim promjenama, uključujući prema potrebi i provjeru zakonitosti koja je predviđena nacionalnim pravom za upise u spis.
               2.   Stavak 1. se ne primjenjuje na računovodstvene dokumente iz članka 2. točke (f).”

               2.

               U članku 3. stavku 1. dodaje se sljedeći podstavak:
               „Države članice osiguravaju da trgovačka društva imaju jedinstveni identifikator na temelju kojeg će ih se moći nedvojbeno identificirati u komunikaciji među registrima putem sustava povezivanja središnjih registara, trgovačkih registara i registara trgovačkih društava uspostavljenog u skladu s člankom 4.a stavkom 2. (dalje u tekstu: ‚sustav povezivanja registara’). Taj jedinstveni identifikator sadržava barem elemente koji omogućavaju identifikaciju države članice u kojoj se nalazi registar, izvornog nacionalnog registra i broja trgovačkog društva u tom registru te prema potrebi elemente za sprječavanje pogrešaka pri identifikaciji.”

               3.

               Umeću se sljedeći članci:
               „Članak 3.a
               1.   Države članice osiguravaju dostupnost najnovijih informacija o nacionalnim propisima u skladu s kojima se treće strane mogu pozvati na podatke i sve vrste dokumenata iz članka 2. u skladu s člankom 3. stavcima 5., 6. i 7.
               2.   Države članice dostavljaju sve informacije koje su potrebne za objavu na europskom portalu e-pravosuđe (dalje u tekstu: ‚portal’) u skladu s pravilima i tehničkim zahtjevima portala.
               3.   Komisija te informacije objavljuje na portalu na svim službenim jezicima Unije.
               Članak 3.b
               1.   Elektronske preslike dokumenata i podataka iz članka 2. također su javno dostupne putem sustava povezivanja registara.
               2.   Države članice osiguravaju da su dokumenti i podaci iz članka 2. raspoloživi putem sustava povezivanja registara u standardnom formatu poruke i dostupni u elektronskom obliku. Države članice također osiguravaju poštovanje minimalnih standarda sigurnosti prijenosa podataka.
               3.   Komisija osigurava da je na svim službenim jezicima Unije raspoloživa usluga pretrage trgovačkih društava registriranih u državama članicama, kako bi putem portala bili dostupni:

                           (a)

                           dokumenti i podaci iz članka 2.,

                           (b)

                           oznake pojašnjenja na svim službenim jezicima Unije, u obliku popisa svih dostupnih podataka i vrsta tih dokumenata.

                     Članak 3.c
               1.   Naknade koje se zaračunavaju za dobivanje dokumenata i podataka iz članka 2. putem sustava povezivanja registara ne prelaze administrativne troškove njihovog dobivanja.
               2.   Države članice osiguravaju da su putem sustava povezivanja registara besplatno dostupni sljedeći podaci:

                           (a)

                           naziv i pravni oblik trgovačkog društva,

                           (b)

                           registrirano sjedište trgovačkog društva i država članica u kojoj je registrirano,

                           (c)

                           registracijski broj trgovačkog društva.

                     Države članice mogu odlučiti da, osim navedenih, budu besplatno dostupni i drugi dokumenti i podaci.
               Članak 3.d
               1.   Registar trgovačkog društva bez odgađanja putem sustava povezivanja registara osigurava dostupnost informacija o otvaranju i okončanju svih likvidacijskih ili stečajnih postupaka nad trgovačkim društvom i o brisanju trgovačkog društva iz registra ako to povlači pravne posljedice u državi članici u kojoj se nalazi registar trgovačkog društva.
               2.   Registar podružnice bez odgađanja putem sustava povezivanja registara osigurava primitak informacija iz stavka 1.
               3.   Informacije iz stavaka 1. i 2. se među registrima razmjenjuju besplatno.”

               4.

               Umeću se sljedeći članci:
               „Članak 4.a
               1.   Uspostavlja se europska središnja platforma (dalje u tekstu: ‚platforma’).
               2.   Sustav povezivanja registara sačinjavaju:

                           —

                           registri država članica,

                           —

                           platforma,

                           —

                           portal koji služi kao europska točka elektroničkog pristupa.

                     3.   Države članice putem platforme osiguravaju interoperabilnost vlastitih registara unutar sustava povezivanja registara.
               4.   Države članice mogu uspostaviti neobavezne točke pristupa sustavu povezivanja registara. Komisiju bez nepotrebnog odgađanja obavješćuju o uspostavljanju takvih pristupnih točaka i o svim značajnim promjenama u njihovom djelovanju.
               5.   Pristup informacijama iz sustava povezivanja registara osigurava se putem portala i putem neobaveznih pristupnih točaka koje su uspostavile države članice.
               6.   Uspostavljanje sustava povezivanja registara ne utječe na postojeće bilateralne sporazume sklopljene među državama članicama u vezi s razmjenom informacija o trgovačkim društvima.
               Članak 4.b
               1.   Komisija odlučuje razviti platformu i/ili njome upravljati samostalno ili putem treće strane.
               Ako Komisija odluči razviti platformu ili njome upravljati putem treće strane, izbor treće strane i provedba sporazuma sklopljenog s tom trećom stranom od strane Komisije vrši se u skladu s Uredbom Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 od 25. lipnja 2002. o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (18).
               2.   Ako Komisija odluči razviti platformu putem treće strane, provedbenim aktima utvrđuje tehničke specifikacije za potrebe postupka javne nabave i trajanje sporazuma koji će sklopiti s tom trećom stranom.
               3.   Ako Komisija odluči upravljati platformom putem treće strane, provedbenim aktima donosi detaljna pravila o operativnom upravljanju platformom.
               Operativno upravljanje platformom obuhvaća posebno:

                           —

                           nadzor nad funkcioniranjem platforme,

                           —

                           sigurnost i zaštitu podataka koji se šalju i razmjenjuju putem platforme,

                           —

                           koordinaciju odnosa između registara država članica i treće strane.

                     Nadzor nad funkcioniranjem platforme provodi Komisija.
               4.   Provedbeni akti iz stavaka 2. i 3. donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 4.e stavka 2.
               Članak 4.c
               Komisija provedbenim aktima donosi sljedeće:

                           (a)

                           tehničke specifikacije kojima se utvrđuju načini komunikacije u elektronskom obliku za potrebe sustava povezivanja registara,

                           (b)

                           tehničke specifikacije komunikacijskih protokola,

                           (c)

                           tehničke mjere kojima se osiguravaju minimalni sigurnosni standardi informacijske tehnologije pri komunikaciji i širenju informacija unutar sustava povezivanja registara,

                           (d)

                           tehničke specifikacije kojima se utvrđuju načini razmjene informacija između registra trgovačkog društva i registra podružnice iz članka 3.d ove Direktive i članka 5.a Jedanaeste direktive Vijeća 89/666/EEZ od 21. prosinca 1989. o zahtjevima objavljivanja podataka u vezi s podružnicama koje su u nekoj državi članici otvorile određene vrste trgovačkih društava na koje se primjenjuje pravo druge države (19).

                           (e)

                           detaljan popis podataka koji se šalju za potrebe razmjene informacija među registrima, kako su navedeni u članku 3.d ove Direktive, u članku 5.a Direktive 89/666/EEZ i u članku 13. Direktive 2005/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 26. listopada 2005. o prekograničnim spajanjima društava kapitala (20),

                           (f)

                           tehničke specifikacije kojima se utvrđuje struktura standardnog formata poruke za potrebe razmjene informacija između registara, platforme i portala,

                           (g)

                           tehničke specifikacije kojima se utvrđuje skup podataka potrebnih za funkcioniranje platforme te načini pohrane, uporabe i zaštite takvih podataka,

                           (h)

                           tehničke specifikacije kojima se utvrđuje struktura i uporaba jedinstvenog identifikatora za komunikaciju među registrima,

                           (i)

                           specifikacije kojima se utvrđuju tehnički načini djelovanja sustava povezivanja registara pri širenju i razmjeni podataka kao i specifikacije kojima se utvrđuju usluge informacijske tehnologije koje pruža platforma, a koje osiguravaju prijenos poruka u odgovarajućoj jezičnoj verziji,

                           (j)

                           usklađene kriterije u vezi s uslugom pretraživanja dostupnom na portalu,

                           (k)

                           načine plaćanja, uzimajući u obzir dostupne načine plaćanja kao što je plaćanje putem interneta,

                           (l)

                           pojedinosti oznaka pojašnjenja u kojima su navedeni popisi podataka i vrsta dokumenata iz članka 2.,

                           (m)

                           tehničke uvjete dostupnosti usluga koje omogućava sustav povezivanja registara,

                           (n)

                           postupak i tehničke zahtjeve povezivanja neobaveznih točaka pristupa s platformom.

                     Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 4.e stavka 2.
               Komisija donosi provedbene akte do 7. srpnja 2015.
               Članak 4.d
               1.   Uspostavljanje i budući razvoj platforme te prilagodbe portala na temelju ove Direktive financiraju se iz općeg proračuna Unije.
               2.   Održavanje i funkcioniranje platforme financira se iz općeg proračuna Unije te se može sufinancirati naknadama za pristup sustavu povezivanja registara koje se zaračunavaju pojedinačnim korisnicima. Ovaj stavak ne utječe na naknade koje se zaračunavaju na nacionalnoj razini.
               3.   Delegiranim aktima i u skladu s člankom 13.a Komisija može donijeti pravila o mogućem sufinanciranju platforme zaračunavanjem naknada i, u tom slučaju, o iznosu naknada koje se zaračunavaju pojedinačnim korisnicima u skladu sa stavkom 2.
               4.   Nijedna naknada koja se zaračunava u skladu sa stavkom 2. ne utječe na eventualne naknade koje zaračunavaju države članice za dobivanje dokumenata i podataka iz članka 3.c stavka 1.
               5.   Nijedna naknada koja se zaračunava u skladu sa stavkom 2. ne zaračunava se za dobivanje podataka iz članka 3.c stavka 2. točaka (a), (b) i (c).
               6.   Svaka država članica snosi troškove prilagodbe vlastitih nacionalnih registara kao i troškove njihovog održavanja i funkcioniranja koji proizlaze iz ove Direktive.
               Članak 4.e
               1.   Komisiji pomaže odbor. Taj odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela koja se odnose na mehanizme kojima države članice kontroliraju izvršavanje provedbenih ovlasti Komisije (21).
               2.   U slučaju pozivanja na ovaj stavak primjenjuju se odredbe članka 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

               5.

               Umeće se sljedeći članak:
               „Članak 7.a
               Obrada osobnih podataka koja se provodi u okviru ove Direktive podliježe odredbama Direktive 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka (22).

               6.

               Umeće se sljedeće poglavlje:
               „POGLAVLJE 4.A

                  DELEGIRANI AKTI

               Članak 13.a
               1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji pod uvjetima utvrđenim ovim člankom.
               2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 4.d stavka 3. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme.
               3.   Europski parlament ili Vijeće mogu u bilo kojem trenutku opozvati delegiranje ovlasti iz članka 4.d stavka 3. Odlukom o opozivu prestaje važiti delegiranje ovlasti naveden u toj odluci. Odluka proizvodi pravne učinke sljedećeg dana od dana objave odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji datum utvrđen tom odlukom. Odluka ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.
               4.   Čim Komisija donese delegirani akt, o tome istodobno obavješćuje Europski parlament i Vijeće.
               5.   Delegirani akt donesen u skladu s člankom 4.d stavkom 3. stupa na snagu samo ako u roku od tri mjeseca od primitka obavijesti o tom aktu ni Europski parlament ni Vijeće nisu iznijeli nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće izvijestili Komisiju da neće uložiti prigovor. Taj se rok na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća produljuje za tri mjeseca.”

         Članak 4.
   Izvješće i redovni dijalog
   1.   Komisija najkasnije pet godina od konačnog datuma primjene odredbi iz članka 5. stavka 2. objavljuje izvješće o funkcioniranju sustava povezivanja registara u kojem posebno ispituje njegovo tehničko funkcioniranje i financijske aspekte.
   2.   Tom se izvješću prema potrebi prilažu i prijedlozi izmjena ove Direktive.
   3.   Komisija i predstavnici država članica redovno se sastaju kako bi u okviru odgovarajućeg foruma raspravili o pitanjima obuhvaćenim ovom Direktivom.
   Članak 5.
   Prenošenje
   1.   Države članice donose, objavljuju i primjenjuju zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom do 7. srpnja 2014.
   2.   Neovisno o stavku 1., države članice najkasnije dvije godine od donošenja provedbenih akata iz članka 4.c Direktive 2009/101/EZ donose, objavljuju i primjenjuju odredbe potrebne za usklađivanje s:

               —

               člankom 1. stavcima 3. i 4. i člankom 5.a Direktive 89/666/EEZ,

               —

               člankom 13. Direktive 2005/56/EZ,

               —

               člankom 3. stavkom 1. podstavkom 2., člankom 3.b, člankom 3.c, člankom 3.d i člankom 4.a stavcima od 3. do 5. Direktive 2009/101/EZ.

         Nakon donošenja tih provedbenih akata Komisija u Službenom listu Europske unije objavljuje konačni datum za primjenu odredaba iz ovog stavka.
   3.   Kada države članice donose mjere iz stavka 1., te mjere prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
   4.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 6.
   Stupanje na snagu
   Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objaveu Službenom listu Europske Unije.
   Članak 7.
   Adresati
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Strasbourgu 13. lipnja 2012.

            Za Europski parlament

            Predsjednik

         M. SCHULZ

            Za Vijeće

            Predsjednik

         N. WAMMEN

      (1)  SL C 248, 25.8.2011., str. 118.

      (2)  Stajalište Europskog parlamenta od 14. veljače 2012. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 10. svibnja 2012.

      (3)  SL L 395, 30.12.1989., str. 36.

      (4)  SL L 310, 25.11.2005., str. 1.

      (5)  SL L 258, 1.10.2009., str. 11.

      Urednička napomena: Naziv Direktive 2009/101/EZ ispravljen je uzimajući u obzir promjene brojeva članaka Ugovora o osnivanju Europske zajednice u skladu s člankom 5. Ugovora iz Lisabona; u izvornoj verziji upućivalo se na članak 48. stavak 2. Ugovora.

      (6)  SL C 308 E, 20.10.2011., str. 1.

      (7)  SL C 75, 31.3.2009., str. 1.

      (8)  SL L 248, 16.9.2002., str. 1.

      (9)  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.

      (10)  SL L 281, 23.11.1995., str. 31.

      (11)  SL L 8, 12.1.2001., str. 1.

      (12)  SL C 369, 17.12.2011., str. 14.

      (13)  SL C 220, 26.7.2011., str. 1.

      (14)  SL L 258, 1.10.2009., str. 11.

      Urednička napomena: Naziv Direktive 2009/101/EZ ispravljen je uzimajući u obzir promjene brojeva članaka Ugovora o osnivanju Europske zajednice u skladu s člankom 5. Ugovora iz Lisabona; u izvornoj verziji upućivalo se na članak 48. stavak 2. Ugovora.”

      (15)  SL L 281, 23.11.1995., str. 31.”

      (16)  SL L 258, 1.10.2009., str. 11.

      Urednička napomena: Naziv Direktive 2009/101/EZ ispravljen je uzimajući u obzir promjene brojeva članaka Ugovora o osnivanju Europske zajednice u skladu s člankom 5. Ugovora iz Lisabona; u izvornoj verziji upućivalo se na članak 48. stavak 2. Ugovora.”

      (17)  SL L 281, 23.11.1995., str. 31.”

      (18)  SL L 248, 16.9.2002., str. 1.

      (19)  SL L 395, 30.12.1989., str. 36.

      (20)  SL L 310, 25.11.2005., str. 1.

      (21)  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.”

      (22)  SL L 281, 23.11.1995., str. 31.”


title: 70/387/EEZ: Direktiva Vijeća od 27. srpnja 1970. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na vrata motornih vozila i njihovih prikolica

text:
               13/Sv. 044

               HR

               Službeni list Europske unije

               3

         31970L0387

               L 176/5

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               27.07.1970.

      DIREKTIVA VIJEĆA

   od 27. srpnja 1970.
   o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na vrata motornih vozila i njihovih prikolica
   (70/387/EEZ)
   VIJEĆE EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
   uzimajući u obzir mišljenje Skupštine,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i socijalnog odbora,
   budući da se tehnički zahtjevi koje motorna vozila moraju ispunjavati u skladu s nacionalnim zakonodavstvima odnose, između ostalog, na njihova vrata;
   budući da se ti zahtjevi razlikuju u državama članicama; budući da je stoga potrebno da sve države članice donesu iste zahtjeve kao dodatak ili umjesto njihovih postojećih pravila, kako bi posebno omogućile postupak EEZ-homologacije tipa koji je bio predmet Direktive Vijeća (1) od 6. veljače 1970. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na homolagciju tipa motornih vozila i njihovih prikolica, koja se treba primjenjivati na svaku vrstu vozila,
   DONIJELO JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   U svrhu ove Direktive „vozilo” znači bilo koje motorno vozilo namijenjeno za uporabu na cesti, koje ima najmanje četiri kotača i najveću konstrukcijsku brzinu veću od 25 km/h, i njegove prikolice, uz izuzetak vozila javnog prijevoza, tračnih vozila, poljoprivrednih traktora te strojeva i komunalnih vozila.
   Članak 2.
   Država članica ne može odbiti dodijeliti EEZ ili nacionalnu homologaciju tipa vozila na temelju razloga koji se odnose na vrata ako ta vrata ispunjavaju zahtjeve određene u prilozima.
   Članak 3.
   Izmjene potrebne za prilagodbu zahtjevima Priloga kako bi se uzeo u obzir tehnički napredak donose se u skladu s postupkom određenim u članku 13. Direktive Vijeća od 6. veljače 1970. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na homologaciju tipa motornih vozila i njihovih prikolica.
   Članak 4.
   1.   Države članice donose odredbe koje sadrže zahtjeve potrebne radi usklađivanja s ovom Direktivom u roku od osamnaest mjeseci od njezinog priopćenja i o tome odmah obavješćuju Komisiju.
   2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 5.
   Ova se Direktiva upućuje državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 27. srpnja 1970.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         W. ARENDT

      (1)  SL L 42, 23.2.1970., str. 1.
   PRILOG I.
   1.   OPĆENITO
   1.1.   Konstrukcija vozila mora omogućiti potpuno siguran ulazak i izlazak iz vozila.
   1.2.   Vrata, ulazi i izlazi moraju se oblikovati tako da se mogu jednostavno rabiti bez opasnosti.
   1.3.   Vrata i brave moraju biti tako oblikovane da se može izbjeći bilo kakva nadražujuća buka dok se vrata zatvaraju.
   1.4.   Brave moraju biti oblikovane tako da se vrata ne mogu slučajno otvoriti.
   2.   BRAVE I ŠARKE (Zahtjevi za izradu i ugradbu)
   2.1.   Šarke vrata s ugrađenim šarkama (uz izuzetak sklopivih vrata), kad su na bočnoj strani vozila, moraju se ugraditi na prednjoj strani vrata u smjeru kretanja prema naprijed. U slučaju dvostrukih vrata, ovaj se zahtjev primjenjuje na vratno krilo koje se prvo otvara; mora biti moguće zaključati drugo krilo vrata.
   2.2.   Brave i šarke bočnih vrata osobnih vozila (1) moraju ispunjavati zahtjeve određene u Prilogu II. ovoj Direktivi.
   3.   STEPENICE (Zahtjevi za izradu i ugradbu)
   3.1.   Ako je pod vozila pri ulazu više od 700 mm iznad podloge, vozilo mora imati jednu ili više stepenica. Stepenica, ili donja stepenica ako ih je više, ne smije biti više od 700 mm iznad podloge i mora biti izrađena tako da sprečava opasnost od klizanja. Glavnina kotača, naplatci i ostali dijelovi kotača ne smatraju se stepenicama u smislu ove Direktive, osim ako postoje razlozi vezani uz izradu ili uporabu koji isključuju ugradbu stepenica negdje drugdje u vozilu.

      (1)  Kategorija M1 po međunarodnoj klasifikaciji određenoj u napomeni (b) Priloga Direktivi Vijeća iz članka 3. ove Direktive.
   PRILOG II.
   ZAHTJEVI ZA IZRADU I UGRADBU I ISPITIVANJA ČVRSTOĆE ZA BRAVE I ŠARKE NA BOČNIM VRATIMA ZA ULAZ ILI IZLAZ IZ OSOBNIH VOZILA
   1.   OPĆENITO
   1.1.   Brave i šarke moraju biti oblikovane, izrađene i ugrađene tako da pri uobičajenoj uporabi vozilo ispunjava zahtjeve ove Direktive.
   1.2.   Svaka brava treba imati privremeno zaključan položaj i potpuno zaključan položaj.
   2.   DOKUMENTACIJA I KOMPLETI BRAVA I ŠARKI KOJE TREBA DOSTAVITI PROIZVOĐAČ ILI NJEGOV OVLAŠTENI ZASTUPNIK
   Proizvođač ili njegov ovlašteni zastupnik moraju dostaviti sljedeću dokumentaciju i serije brava i šarki:
   2.1.   nacrte vrata i njihovih brava i šarki u odgovarajućem mjerilu i s dovoljno detalja;
   2.2.   tehnički opis brava i šarki;
   2.3.   seriju od pet sklopova šarki po vratima. Međutim, u slučaju kad se isti sklopovi rabe za nekoliko vrata, dovoljno je dostaviti jedan komplet. Sklopovi šarki koje se razlikuju isključivo po tome što su izrađene za ugradnju na lijevu ili desnu stranu ne smatraju se različitim;
   2.4.   seriju od pet potpunih brava, uključujući mehanizam za aktiviranje za svaka vrata. Međutim u slučaju kad se ista brava rabi za više vrata, dovoljno je dostaviti jednu seriju tih brava. Brave koje se razlikuju isključivo po tome što su izrađene za ugradbu na lijevu ili desnu stranu ne smatraju se različitim.
   3.   ZAHTJEVI ZA IZRADU
   3.1.   Brave

   3.1.1.   Uzdužno opterećenje

   Brava i ostali dijelovi mehanizma za zatvaranje moraju izdržati uzdužno opterećenje sile od 453 kp (444 daN) u privremeno zaključanom položaju i 1 134 kp (1 111 daN) u potpuno zaključanom položaju (Slika 2.).
   3.1.2.   Poprečno opterećenje

   Brava i ostali dijelovi mehanizma za zatvaranje moraju izdržati uzdužno opterećenje sile od 453 kp (444 daN) u privremeno zaključanom položaju i 907 kp (889 daN) u potpuno zaključanom položaju (Slika 3.).
   3.1.3.   Otpor na inercijsko opterećenje

   Brava se ne smije pomaknuti iz potpuno zaključanog položaja kad se uzdužno ili poprečno inercijsko opterećenje u oba smjera, od 30 g, primjenjuje na mehanizam zaključavanja, uključujući njegov mehanizam za aktiviranje.
   3.2.   Šarke

   3.2.1.   Svaki sustav šarki mora nositi vrata i izdržati uzdužno opterećenje od 1 134 kp (1 111 daN) i poprečno opterećenje od 907 kp (889 daN) u oba smjera.
   4.   ZAHTJEVI ZA ISPITIVANJE ČVRSTOĆE BRAVA I ŠARKI NA VRATIMA
   Ispunjavanje zahtjeva iz točaka 3.1. i 3.2. provjerava se u skladu sa sljedećim:
   4.1.   priprema ispitivanja, postupak i oprema za ispitivanje statičnih opterećenja

   4.1.1.   priprema ispitivanja

   4.1.1.1.   Šarke

   4.1.1.1.1.   Ispitivanja se provode uz uporabu krutih sastavnih dijelova koji stvaraju geometrijske uvjete ugradbe potpuno zatvorenih vrata na vozilo.
   4.1.1.1.2.   Na tu se opremu primjenjuje u sredini između šarki:

               4.1.1.1.2.1.

               propisano uzdužno opterećenje, okomito na os čepova šarki, smješteno u ravnini koja prolazi kroz tu os;

               4.1.1.1.2.2.

               propisano poprečno opterećenje, okomito na ravninu određenu uzdužnim teretom i osi čepova, i smješteno u ravnini koja prolazi kroz tu os.

         4.1.1.1.3.   Novi sklop šarki rabi se za svako ispitivanje.
   4.1.1.1.4.   Slika 1. prikazuje ispitivanje sastavnih dijelova.
   4.1.1.2.   Brave

   4.1.1.2.1.   Ispitivanja se provode uz uporabu krutih sastavnih dijelova koji predstavljaju ugradbu na vozilo dva dijela brave, brave i mehanizma za zatvaranje.
   4.1.1.2.2.   Propisano opterećenje primjenjuje se na ovu opremu kako se ne bi prouzročila mehanička napetost. K tome, poprečno statičko opterećenje od 90,7 kp (88,9 daN) primjenjuje se tako da se u smjeru otvaranja pokuša odmaknuti brava od mehanizma za zatvaranje.
   4.1.1.2.3.   Slike 2. i 3. predstavljaju sastavne dijelove pri ispitivanju.
   4.1.2.   Ispitni postupak i oprema

   Oprema iz točaka 4.1.1.1. i 4.1.1.2. gore ugrađuje se u ispitni natezni stroj s najmanjim kapacitetom od 1 500 kp (1 470 daN). Opterećenja se moraju postepeno povećavati do vrijednosti iz točaka 3.1. i 3.2. tako da brzina odvajanja čeljusti naprave ne prelazi 5 mm/min.
   4.2.   Postupak za određivanje otpornosti brava pri ubrzanju

   4.2.1.   Otpor pri otvaranju u oba smjera pod uzdužnim i poprečnim inercijskim opterećenjem od 30 g koje se primjenjuje u oba slučaja na napravu za otvaranje u smjeru njegova djelovanja određuje se dinamički ili analitički (Slika 4.), pri čemu se ne uzimaju u obzir:

               4.2.1.1.

               sile trenja,

               4.2.1.2.

               sastavni dijelovi ubrzanja sile teže koji drže bravu zatvorenom.

         4.2.2.   Naprava za blokiranje brave, ako postoji, ne smije se rabiti,
   4.3.   Istovrijedni postupci ispitivanja

   4.3.1.   Dozvoljeni su istovrijedni nerazorni ispitni postupci, pod uvjetom da se rezultati iz točaka 4.1.2. i 4.2. gore mogu dobiti bilo u potpunosti zamjenskim ispitivanjem ili izračunom iz rezultata zamjenskog ispitivanja. Ako se rabi postupak koji nije opisan u točkama 4.1.2. i 4.2. gore, mora se dokazati istovrijednost tog postupka.

      Šarka vrata — ispitna naprava za statično opterećenje (poprečno opterećenje)

      Brava — ispitna oprema pod statičkim opterećenjem (uzdužno opterećenje)

      Brava — ispitna oprema pod statičkim opterećenjem (poprečno opterećenje)

      Otpor na utjecaj inercije — primjer izračuna

   Primjer:
   Sustav brave vrata podvrgnut usporavanju od 30 g

               F

               =

               F1

               =

               W1 × 30 — Prosječno opterećenje na oprugu pritisnutog gumba = (0·016 kg × 30) — 0·454 kg = 0·036 kg

               F2

               =

               W2 × 30 = 0·023 kg × 30 = 0·68 kg

               F3

               =

               ΣMo

               =

               F1 × d1 + F2 × d2 — F3 × d3 = 0·036 kg × 31·5 mm + 0·68 kg × 10·67 mm — 0·184 kg × 4·83 mm = 7·51 mm/kg

               F5

               =

               F6

               =

               W4 × 30 = 0·042 × 30 = 1·265 kg

               ΣMp

               =

               Opterećenje opruge jezičca ključanice (F5 d5 + F6 d6)
               = 45·62 mm/kg — (0·238 × 37·59 + 1·265 × 1·9)
               = 45·62 mm/kg — 11·36 mm/kg = 34·26 mm/kg


title: Direktiva Vijeća 92/22/EEZ od 31. ožujka 1992. o sigurnosnim staklima i materijalima za stakla na motornim vozilima i njihovim prikolicama

text:
               07/Sv. 012

               HR

               Službeni list Europske unije

               3

         31992L0022

               L 129/11

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               31.03.1992.

      DIREKTIVA VIJEĆA 92/22/EEZ
   od 31. ožujka 1992.
   o sigurnosnim staklima i materijalima za stakla na motornim vozilima i njihovim prikolicama
   VIJEĆE EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice, a posebno njegov članak 100a.,
   uzimajući u obzir prijedlog Komisije (1),
   u suradnji s Europskim parlamentom (2),
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i socijalnog odbora (3),
   budući da je potrebno usvajanje mjera s ciljem postupnog uspostavljanja unutarnjeg tržišta do 31. prosinca 1992.; budući da unutarnje tržište podrazumijeva prostor bez unutarnjih granica u kojem je osigurano slobodno kretanja roba, osoba, usluga i kapitala;
   budući da je postupak potpunog usklađivanja najvažniji za postizanje jedinstvenog tržišta;
   budući da je taj postupak potrebno koristiti kod preinaka cjelovitog postupka homologacije tipa vozila, uzimajući u obzir Odluku Vijeća od 7. svibnja 1985. o novom pristupu u području tehničkog usklađivanja i normizacije;
   budući da se zahtjevi koji se odnose na sigurnosna stakla razlikuju od jedne države članice do druge; budući da je stoga nužno da sve države članice usvoje iste zahtjeve, povrh ili umjesto postojećih propisa, tako da se za svaki tip vozila dozvoli uvođenje postupka EEZ homologacije tipa, koji je bio predmet Direktive Vijeća 70/156/EEZ od 6. veljače 1970. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na homologaciju tipa motornih vozila i njihovih prikolica (4), kao što je zadnje izmijenjena Direktivom 87/403/EEZ (5);
   budući da pravila za sigurnosna stakla ne sadrže samo zahtjeve koji se odnose na njihovu strukturu već i na njihovu ugradbu na vozila;
   budući da usklađeni postupak homologacije tipa sastavnog dijela za sigurnosna stakla mora omogućavati svakoj državi članici potvrđivanje sukladnosti sa zahtjevima za proizvodnju i ispitivanje te obavješćivanje drugih država članica o takvim potvrdama slanjem kopija certifikata o homologaciji tipa sastavnog dijela za svaki tip sigurnosnog stakla; budući da postavljanje oznake EEZ homologacije tipa sastavnog dijela na svaki tip sigurnosnog stakla sukladnog tipu koji je bio homologiran kao tip sastavnoga dijela znači da nije više opravdano službeno ispitivanje toga tipa stakla u drugim državama članicama;
   budući da je sigurnosni aspekt vjetrobranskoga stakla važniji nego u slučaju drugih tipova stakala jer su izložena jakim opterećenjima koja nastaju kao rezultat sudara ili udarca izvana, zbog čega mogu prouzročiti ozbiljne tjelesne ozljede; budući da se kod usvajanja rješenja za usklađivanje zakonodavstva država članica, s ciljem uklanjanja razlika koje mogu prouzročiti trgovinske zapreke, u obzir moraju uzeti zahtjevi za sigurnost cestovnog prometa kao i potreba poboljšanja istoga,
   DONIJELO JE OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   1.   Države članice homologiraju svaki tip sigurnosnog stakla unutar područja primjene određenog u odjeljku 1. Priloga I., koje zadovoljava strukturne i ispitne zahtjeve.
   2.   Države članice dodjeljuju homologaciju tipa vozila za svako vozilo koje ispunjava zahtjeve za ugradbu određene u Prilogu III.
   3.   Država članica koja je dodijelila EEZ homologaciju tipa sastavnog dijela poduzima potrebne mjere, prema potrebi u suradnji s tijelima nadležnim za homologaciju u drugim državama članicama, za provjeru da li su proizvedeni primjerci sukladni homologiranom tipu.
   Članak 2.
   Sve zahtjeve za EEZ homologaciju tipa sastavnog dijela podnosi proizvođač ili njegov ovlašteni zastupnik u državi članici. Ta država članica izdaje proizvođaču ili njegovom ovlaštenom zastupniku oznaku EEZ homologacije tipa sastavnoga dijela u skladu s točkama 4.4. do 4.7. Priloga II. za svaki tip sigurnosnog stakla koji je homologiran u skladu s člankom 1.
   Države članice poduzimaju sve potrebne mjere kako bi spriječile uporabu takvih oznaka koje bi mogle prouzročiti zamjenu među elementima sigurnosnih stakala koja su već bila homologirana kao sastavni dijelovi u skladu s člankom 1.
   Članak 3.
   Nadležna tijela svake države članice šalju u roku od jednog mjeseca nadležnim tijelima drugih država članica kopije certifikata o homologaciji tipa sastavnog dijela za svaki tip sigurnosnog stakla i s obzirom na njihovu ugradbu, kopije certifikata za svaki tip vozila za koji dodjeljuju homologaciju tipa vozila.
   Članak 4.
   Države članice ne zabranjuju prodaju ili uporabu sigurnosnih stakala s obzirom na njihovu konstrukciju ako su ta stakla označena oznakom EEZ homologacije tipa sastavnog dijela.
   Članak 5.
   1.   Ako država članica koja je dodijelila EEZ homologaciju tipa sastavnog dijela ustanovi da određen broj elemenata sigurnosnog stakla koji ima istu oznaku EEZ homologacije tipa sastavnog dijela nije u skladu s homologiranim tipom, poduzima potrebne mjere kako bi se uspostavila sukladnost proizvodnje. Nadležna tijela te države članice obavješćuju o poduzetim mjerama nadležna tijela drugih država članica, koja mogu prema potrebi povući EEZ homologaciju tipa sastavnog dijela. Navedena tijela poduzimaju potrebne mjere ako ih o takvom odstupanju sukladnosti obavijeste nadležna tijela drugih država članica.
   2.   Nadležna tijela država članica međusobno se obavješćuju unutar mjesec dana o svim povlačenjima EEZ homologacije tipa sastavnog dijela i o razlozima tih mjera.
   3.   Ako država članica koja je dodijelila EEZ homologaciju tipa sastavnog dijela osporava dojavljeno odstupanje od sukladnosti, ona nastoji razjasniti osporavanje. O tome obavješćuje Zajednicu koja, prema potrebi, održava odgovarajuća savjetovanja kako bi se postigao dogovor.
   Članak 6.
   U svakoj odluci o odbijanju ili povlačenju homologacije tipa sastavnog dijela, ili zabrani prodaje i uporabe, poduzetoj u skladu s propisima donesenim za provedbu ove Direktive, detaljno su utvrđeni razlozi na kojima se zasnivaju. O takvoj se odluci obavješćuje strana u pitanju koja je istodobno obaviještena o raspoloživim pravnim lijekovima prema zakonodavstvu koje se primjenjuje u državi članici, i o rokovima određenim za primjenu tih pravnih lijekova.
   Članak 7.
   Niti jedna država članica ne odbija EEZ homologaciju tipa vozila ili nacionalnu homologaciju, niti uskraćuje odnosno zabranjuje prodaju, stavljanje u uporabu ili uporabu vozila s obzirom na njegova sigurnosna stakla, ako su ta stakla označena oznakom EEZ homologacije tipa sastavnog dijela i ako su ugrađena u skladu sa zahtjevima navedenima u Prilogu III.
   Članak 8.
   Za potrebe ove Direktive „vozilo” znači svako motorno vozilo namijenjeno za korištenje na cesti, s najmanje četiri kotača i s najvećom konstrukcijskom brzinom većom od 25 km/h kao i njihove prikolice, osim vozila koja se kreću po tračnicama, traktora i strojeva za poljoprivredu i šumarstvo i građevinskih strojeva i opreme.
   Međunarodna kategorizacija tih vozila je takva kao što je navedeno u napomeni (b) Priloga I. Direktivi 70/156/EEZ.
   Članak 9.
   Sve izmjene potrebne za prilagođavanje zahtjeva priloga tehničkom napretku donose se u skladu s postupkom određenim u članku 13. Direktive 70/156/EEZ.
   Članak 10.
   1.   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 1. srpnja 1992. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.
   Kada države članice donose ove mjere, te mjere prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
   Te mjere države članice primjenjuju od 1. listopada 1992.
   2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 11.
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 31. ožujka 1992.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         Vitor MARTINS

      (1)  SL C 95, 12.4.1990., str. 1.

      (2)  SL C 284, 12.11.1990., str. 80. i Odluka od 12.2.1992. (još nije objavljena u Službenom listu).

      (3)  SL C 225, 10.9.1990., str. 9.

      (4)  SL L 42, 23.2.1970., str. 1.

      (5)  SL L 220, 8.8.1987., str. 44.
   POPIS PRILOGA

               PRILOG I.

            Područje primjene i definicije

               PRILOG II.

            Stakla - zahtjevi za strukturu i ispitivanje, zahtjev za EEZ homologaciju tipa sastavnog dijela, označivanje, EEZ homologacija tipa sastavnog dijela, dopuna ili proširenje EEZ homologacije tipa sastavnog dijela, sukladnost proizvodnje i kazne za nesukladnost proizvodnje

               PRILOG II.A

            Opći ispitni uvjeti

               PRILOG II.B

            Obično slojevito vjetrobransko staklo

               PRILOG II.C

            Vjetrobranska stakla izrađena iz obrađenog slojevitog stakla

               PRILOG II.D

            Staklenoplastično vjetrobransko staklo

               PRILOG II.E

            Grupiranje vjetrobranskih stakala za ispitivanja kod EEZ homologacije tipa sastavnog dijela

               PRILOG II.F

            Postupak propisan za određivanje ispitnih područja na vjetrobranskim staklima vozila kategorije M1 s obzirom na V-točke

               PRILOG II.G

            Postupak određivanja H-točke i stvarnog kuta nagiba torza za sjedala motornih vozila

               PRILOG II.H

            Jednoliko kaljena stakla

               PRILOG II.I

            Slojevita stakla osim vjetrobranskih stakala

               PRILOG II.J

            Staklenoplastična stakla osim vjetrobranskih stakala

               PRILOG II.K

            Sigurnosna stakla s plastičnim prevlakama (na unutarnjoj površini)

               PRILOG II.L

            Dvostruka stakla

               PRILOG II.M

            Mjerenja visine odsječka i položaja točke udara

               PRILOG II.N

            Primjer oznake EEZ homologacije tipa sastavnog dijela

               PRILOG II.O

            Provjera sukladnosti proizvodnje

               PRILOG II.P

            Izjava o EEZ homologaciji tipa sastavnog dijela/proširenju EEZ homologacije tipa sastavnog dijela/odbijanju EEZ homologacije tipa sastavnog dijela ili potpunom prestanku proizvodnje tipa sigurnosnog stakla

               Dodatak 1.

            Slojevita vjetrobranska stakla

               Dodatak 2.

            Staklenoplastična vjetrobranska stakla

               Dodatak 3.

            Jednoliko kaljene staklene ploče

               Dodatak 4.

            Slojevite staklene ploče osim vjetrobranskih stakala

               Dodatak 5.

            Staklenoplastične ploče osim vjetrobranskih stakala

               Dodatak 6.

            Dvostruka stakla

               Dodatak 7.

            Sadržaj popisa vjetrobranskih stakala

               PRILOG III.

            Vozila - zahtjevi za ugradnju vjetrobranskih i drugih stakala na vozila

               Dodatak

            Prilog EEZ certifikatu o homologaciji tipa vozila za tip vozila s obzirom na ugradnju sigurnosnih stakala
         PRILOG I.
   PODRUČJE PRIMJENE I DEFINICIJE
   Vidjeti Direktivu Komisije 2001/92/EZ (SL L 291, 8.11.2001., str 24.).
   PRILOG II.
   STAKLA - ZAHTJEVI ZA STRUKTURU I ISPITIVANJE, ZAHTJEV ZA EEZ HOMOLOGACIJU TIPA SASTAVNOG DIJELA, OZNAČIVANJE, EEZ HOMOLOGACIJA TIPA SASTAVNOG DIJELA, DOPUNA ILI PROŠIRENJE EEZ HOMOLOGACIJE TIPA SASTAVNOG DIJELA, SUKLADNOST PROIZVODNJE I KAZNE ZA NESUKLADNOST PROIZVODNJE
   Vidjeti Direktivu Komisije 2001/92/EZ (SL L 291, 8.11.2001., str 24.).
   PRILOG III.
   VOZILA – ZAHTJEVI S OBZIROM NA UGRADBU VJETROBRANSKIH I DRUGIH STAKALA NA VOZILA
   1.   Vjetrobranska i druga stakla trebaju biti ugrađena tako da, unatoč opterećenjima kojima je izloženo vozilo u uobičajenim uvjetima uporabe, zadrže svoj položaj i osiguraju vidljivost i sigurnost putnicima u vozilu.
   2.   Za sva motorna vozila kategorija M i N moraju biti izvršene sljedeće provjere:
   2.1.   je li vjetrobransko staklo označeno odgovarajućom oznakom EEZ homologacije tipa sastavnog dijela određenom u točki 4.4. Priloga II., iza koje slijedi jedan od dodatnih simbola navedenih u točki 4.5.1. Priloga II.
   2.1.1.   je li vjetrobransko staklo homologirano za tip vozila na koje je ugrađeno.
   2.1.2.   je li vjetrobransko staklo pravilno ugrađeno s obzirom na R- točku vozila; ova provjera, po izboru proizvođača vozila, može biti izvedena ili na vozilu ili na crtežima.
   2.2.   jesu li bočna i stražnja stakla označena odgovarajućom oznakom EEZ homologacije tipa sastavnog dijela određenom u točki 4.4. Priloga II. Bočna i stražnja stakla, kroz koja se ostvaruje ili izravno vozačevo prednje vidno polje od 180° ili posredno vozačevo vidno polje pomoću unutarnjih i vanjskih retrovizora u skladu sa zahtjevima Direktive 71/127/EEZ, ne smiju biti označena dodatnim simbolom navedenim u točki 4.5.2. Priloga II.
   2.3.   je li staklo za pomični krov označeno oznakom EEZ homologacije tipa sastavnog dijela određenom u točki 4.4. Priloga II. Pomični krov smije biti označen dodatnim simbolom navedenim u točki 4.5.2. Priloga II.
   2.4.   Mora se provjeriti da je staklo, izuzev stakala navedenih u prethodnim točkama 2.1. do 2.3., označeno odgovarajućom oznakom EEZ homologacije tipa sastavnog dijela određenom u točki 4.4. Priloga II., iza koje slijedi, ako je primjenjivo, dodatni simbol naveden u točki 4.5.2. Priloga II.
   3.   Za sva vozila kategorije O mora se provjeriti da li je staklo, izuzev stakala navedenih u prethodnim točkama 2.1. do 2.3., označeno odgovarajućom oznakom EEZ homologacije tipa sastavnog dijela određenom u točki 4.4. Priloga II., iza koje slijedi, ako je primjenjivo, dodatni simbol naveden u točki 4.5.2. Priloga II.


title: Direktiva 2012/12/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 19. travnja 2012. o izmjeni Direktive Vijeća 2001/112/EZ o voćnim sokovima i određenim sličnim proizvodima namijenjenim prehrani ljudi

text:
               13/Sv. 048

               HR

               Službeni list Europske unije

               189

         32012L0012

               L 115/1

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               19.04.2012.

      DIREKTIVA 2012/12/EU EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

   od 19. travnja 2012.
   o izmjeni Direktive Vijeća 2001/112/EZ o voćnim sokovima i određenim sličnim proizvodima namijenjenim prehrani ljudi
   EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 43. stavak 2.,
   uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
   nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
   uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
   u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),
   budući da:

               (1)

               Kako bi se zaštitili interesi potrošača i poboljšalo slobodno kretanje voćnih sokova i određenih sličnih proizvoda unutar Unije, Direktivom Vijeća 2001/112/EZ (3) utvrđene su posebne odredbe koje se odnose na proizvodnju, sastav i označivanje dotičnih proizvoda. Ta pravila treba prilagoditi tehničkom napretku i ona trebaju u najvećoj mogućoj mjeri uzimati u obzir razvoj odgovarajućih međunarodnih normi, a posebno općeg standarda Codexa za voćne sokove i nektare (Codex Stan 247-2005) koji je usvojila Komisija Codexa Alimentariusa tijekom svog 28. zasjedanja od 4. do 9. srpnja 2005. („Standard Codexa”). Standardom Codexa se utvrđuju posebno faktori kvalitete i zahtjevi u pogledu označivanja za voćne sokove i slične proizvode.

               (2)

               Ne dovodeći u pitanje Direktivu 2000/13/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 20. ožujka 2000. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na označivanje, prezentiranje i oglašavanje hrane (4), potrebno je izmijeniti posebne odredbe Direktive 2001/112/EZ koje se odnose na označivanje voćnih sokova i sličnih proizvoda kako bi odražavale nova pravila o odobrenim sastojcima, kao što su pravila o dodavanju šećera, koji više nisu dopušteni u voćnim sokovima. Za ostale proizvode, dodane šećere treba i dalje navoditi na deklaraciji u skladu s Direktivom 2000/13/EZ.

               (3)

               Prehrambena tvrdnja „bez dodanih šećera”, kako je navedena u Prilogu Uredbi (EZ) br. 1924/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o prehrambenim i zdravstvenim tvrdnjama koje se navode na hrani (5), veoma se dugo koristila za voćne sokove. U svjetlu novih zahtjeva koji se u pogledu sastava voćnih sokova utvrđuju u ovoj Direktivi, iznenadni nestanak te tvrdnje po isteku prijelaznog razdoblja mogao bi dovesti do toga da neće biti moguće jasno razlikovati voćne sokove i druga pića s obzirom na dodani šećer u proizvodima, što bi nanosilo štetu sektoru voćnih sokova. Kako bi se sektoru omogućilo da na odgovarajući način obavijesti potrošače, trebalo bi omogućiti da se u ograničenom razdoblju koristi izjava da voćni sokovi ne sadrže dodani šećer.

               (4)

               Kako bi se prilozi Uredbi 2001/112/EZ uskladili s razvojem odgovarajućih međunarodnih normi te uzeo u obzir tehnički napredak, na Komisiju bi trebalo prenijeti ovlasti da u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije donese akte u vezi s izmjenom tih priloga, osim Priloga I. dijela I. i Priloga II. Posebno je važno da Komisija tijekom pripremnih aktivnosti provede odgovarajuća savjetovanja, između ostalog i na stručnoj razini. Pri pripremi i izradi delegiranih akata Komisija treba osigurati da se relevantni dokumenti istodobno, pravodobno i na odgovarajući način dostavljaju Europskom parlamentu i Vijeću.

               (5)

               Kako bi se državama članicama omogućilo da donesu nacionalne zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom, treba utvrditi razdoblje prijenosa od 18 mjeseci. U tom bi se razdoblju i dalje primjenjivali zahtjevi iz Direktive 2001/112/EZ, bez izmjena koje se uvode ovom Direktivom.

               (6)

               Kako bi se uzeli u obzir interesi gospodarskih subjekata koji stavljaju na tržište ili označavaju svoje proizvode u skladu sa zahtjevima koji su se primjenjivali prije primjene nacionalnih odredaba kojima se prenose odredbe ove Direktive, potrebno je utvrditi odgovarajuće prijelazne mjere. Stoga se ovom Direktivom treba predvidjeti da se ti proizvodi mogu stavljati na tržište u ograničenom razdoblju nakon isteka razdoblja prijenosa.

               (7)

               Budući da cilj ove Direktive, a to je prilagodba Direktive 2001/112/EZ tehničkom napretku uz uvažavanje Standarda Codexa, države članice ne mogu dostatno ostvariti te se on može bolje ostvariti na razini Unije, Unija može usvojiti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti kako je određeno u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti, kako je utvrđen u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.

               (8)

               Direktivu 2001/112/EZ treba izmijeniti na odgovarajući način,

         DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:
   Članak 1.
   Izmjene Direktive 2001/112/EZ
   Direktiva 2001/112/EZ mijenja se kako slijedi:

               1.

               U članku 1. dodaje se sljedeći stavak:
               „Proizvodi određeni u Prilogu I. podliježu odredbama prava Unije koje se primjenjuju na hranu, kao što su Uredba (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane (6), osim ako je ovom Direktivom određeno drukčije.

               2.

               Članak 2. briše se.

               3.

               Članak 3. mijenja se kako slijedi:

                           (a)

                           točka 3. zamjenjuje se sljedećim:

                                       „3.

                                       Za proizvode koji se proizvode od dvije ili više vrsta voća, osim u slučaju kad se sok od limuna i/ili limete koristi pod uvjetima utvrđenim u Prilogu I. dijelu II. točki 2., naziv proizvoda sastoji se od popisa korištenog voća, silaznim redoslijedom prema količini korištenog voćnog soka ili voćne kaše, kako je navedeno u popisu sastojaka. Međutim, u slučaju da je proizvod proizveden od tri ili više vrsta voća, oznaka o korištenoj vrsti voća može se zamijeniti riječima „nekoliko vrsta voća” ili sličnim riječima, ili brojem vrsta korištenog voća.”;

                           (b)

                           točka 4. briše se.

               4.

               Članak 4. zamjenjuje se sljedećim:
               „Članak 4.
               Pri označivanju koncentriranog voćnog soka iz Priloga I. dijela I. točke 2., koji nije namijenjen isporuci krajnjem potrošaču, mora se navesti prisutnost i količina dodanog limunovog soka, soka od limete ili tvari za reguliranje kiselosti koje su dopuštene Uredbom (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o prehrambenim aditivima (7). Ti se podaci moraju navesti na jednom od sljedećih:

                           —

                           na ambalaži,

                           —

                           na deklaraciji pričvršćenoj na ambalažu, ili

                           —

                           na pratećem dokumentu.

               5.

               U članku 5. dodaje se sljedeći stavak:
               „Ova se Direktiva primjenjuje na proizvode iz Priloga I. koji se stavljaju na tržište unutar Unije u skladu s Uredbom (EZ) br. 178/2002.”

               6.

               Članak 7. zamjenjuje se sljedećim:
               „Članak 7.
               Kako bi se prilozi ovoj Direktivi prilagodili razvoju relevantnih međunarodnih normi i uzeo u obzir tehnički napredak, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 7.a radi izmjene Priloga ovoj Direktivi, osim Priloga I. dijela I. i Priloga II.”

               7.

               Umeće se sljedeći članak:
               „Članak 7.a
               1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata daje se Komisiji pod uvjetima utvrđenim u ovom članku.
               2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 7. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina od 28. listopada 2013. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije šest mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti se automatski produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju ne usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.
               3.   Europski parlament ili Vijeće mogu u svakom trenutku opozvati delegiranje ovlasti iz članka 7.
               Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Ona stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj Odluci. Ona ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.
               4.   Čim donese delegirani akt, Komisija o njemu istodobno obavješćuje Europski parlament i Vijeće.
               5.   Delegirani akt donesen u skladu s člankom 7. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne ulože nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.”

               8.

               Članak 8. briše se.

               9.

               Prilozi se zamjenjuju tekstom iz Priloga ovoj Uredbi.

         Članak 2.
   Prenošenje
   1.   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom prije 28. listopada 2013. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba.
   Kada države članice donose ove odredbe, te odredbe prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Države članice određuju načine tog upućivanja.
   Države članice primjenjuju te odredbe od 28. listopada 2013.
   2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
   Članak 3.
   Prijelazne mjere
   1.   Proizvodi koji su stavljeni na tržište ili označeni u skladu s Direktivom 2001/112/EZ prije 28. listopada 2013. mogu se nastaviti prodavati do 28. travnja 2015.
   2.   Izjava „od 28. travnja 2015. voćni sokovi ne sadrže dodane šećere” može se navoditi na deklaraciji u istom vidnom polju kao i naziv proizvoda iz Priloga I. dijela I. točaka od 1. do 4. do 28. listopada 2016.
   Članak 4.
   Stupanje na snagu
   Ova Direktiva stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.
   Članak 5.
   Adresati
   Ova je Direktiva upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Strasbourgu 19. travnja 2012.

            Za Europski parlament

            Predsjednik

         M. SCHULZ

            Za Vijeće

            Predsjednik

         M. BØDSKOV

      (1)  SL C 84, 17.3.2011., str. 45.

      (2)  Stajalište Europskog parlamenta od 14. prosinca 2011. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 8. ožujka 2012. (još nije objavljena u Službenom listu).

      (3)  SL L 10, 12.1.2002., str. 58.

      (4)  SL L 109, 6.5.2000., str. 29.

      (5)  SL L 404, 30.12.2006., str. 9.

      (6)  SL L 31, 1.2.2002., str. 1.”

      (7)  SL L 354, 31.12.2008., str. 16.”
   PRILOG

      „

         PRILOG I.

            NAZIVI, DEFINICIJE I KARAKTERISTIKE PROIZVODA

         I.   DEFINICIJE
         (a)   Voćni sok

         Proizvod koji nije fermentirao, ali može fermentirati, a dobiven je od jestivih dijelova zdravog, zrelog, svježeg ili ohlađenog odnosno smrznutog voća jedne ili više vrsta pomiješanih zajedno, s karakterističnom bojom, aromom i okusom tipičnim za sok voća od kojeg potječe.
         Aroma, pulpa i čestice voćnog tkiva koji su odgovarajućim fizikalnim postupcima bili izdvojeni iz iste vrste voća mogu se ponovno dodati tom soku.
         U slučaju agruma, voćni sok se mora proizvesti od endokarpa. Međutim, sok limete može se proizvesti od cijelih plodova.
         Ako se sokovi proizvode od voća s košticama, sjemenkama ili korom, dijelovi ili sastojci koštica, sjemenki ili kore ne smiju se nalaziti u soku. Ova se odredba ne primjenjuje u slučajevima kad se dijelovi ili sastojci koštica, sjemenki ili kore ne mogu ukloniti postupcima dobre proizvođačke prakse.
         Pri proizvodnji voćnog soka dopušta se miješanje voćnog soka i voćne kaše.
         (b)   Voćni sok od koncentriranog voćnog soka

         Proizvod dobiven rekonstituiranjem koncentriranog voćnog soka definiranog u točki 2. pitkom vodom koja udovoljava kriterijima iz Direktive Vijeća 98/83/EZ od 3. studenoga 1998. o kvaliteti vode namijenjene za ljudsku potrošnju (1).
         Udio topljivih krutih tvari u konačnom proizvodu mora biti u skladu s najmanjom vrijednošću stupnjeva Brixa koja je za rekonstituirani sok navedena u Prilogu V.
         Ako se sok od koncentriranog voćnog soka proizvodi od voća koje nije navedeno u Prilogu V., najmanja vrijednost stupnjeva Brixa rekonstituiranog soka je vrijednost stupnjeva Brixa soka koji je izdvojen iz voća upotrijebljenog za proizvodnju koncentriranog voćnog soka.
         Aroma, pulpa i čestice voćnog tkiva koji su odgovarajućim fizikalnim postupcima bili izdvojeni iz iste vrste voća mogu se ponovno dodati tom soku iz koncentriranog voćnog soka.
         Voćni sok od koncentriranog voćnog soka priprema se odgovarajućim postupcima kojima se zadržavaju bitna fizikalna, kemijska, organoleptička i prehrambena svojstva prosječnog tipa soka od voća od kojeg je napravljen.
         U proizvodnji voćnog soka od koncentriranog voćnog soka dopušteno je miješanje voćnog soka i/ili koncentriranog voćnog soka s voćnom kašom i/ili koncentriranom voćnom kašom.
         2.   Koncentrirani voćni sok

         Proizvod dobiven od voćnog soka jedne ili više vrsta voća izdvajanjem određene količine vode fizikalnim postupcima. U slučaju kada se proizvod koristi za neposrednu potrošnju, mora se izdvojiti najmanje 50 % količine vode.
         Aroma, pulpa i čestice voćnog tkiva koji su odgovarajućim fizikalnim postupcima bili izdvojeni iz iste vrste voća mogu se ponovno dodati koncentriranom voćnom soku.
         3.   Voćni sok dobiven vodenom ekstrakcijom

         Proizvod dobiven difuzijom u vodi:

                     —

                     cijelih plodova mesnatog voća čiji se sok ne može ekstrahirati nikakvim fizikalnim postupcima, ili

                     —

                     sušenih cijelih plodova voća.

               4.   Dehidrirani voćni sok/Voćni sok u prahu

         Proizvod dobiven od voćnog soka jedne ili više vrsta voća izdvajanjem gotovo sve količine vode fizikalnim postupcima.
         5.   Voćni nektar

         Proizvod koji nije fermentirao, ali može fermentirati, i:

                     —

                     dobiven je dodavanjem vode uz dodavanje ili bez dodavanja šećera i/ili meda proizvodima određenim u točkama od 1. do 4. voćnoj kaši i/ili koncentriranoj voćnoj kaši i/ili mješavini takvih proizvoda, i

                     —

                     udovoljava zahtjevima iz Priloga IV.

               Ne dovodeći u pitanje Uredbu (EZ) br. 1924/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o prehrambenim i zdravstvenim tvrdnjama koje se navode na hrani (2), pri proizvodnji voćnih nektara bez dodanih šećera ili nektara smanjene energetske vrijednosti, šećere je moguće potpunosti ili djelomično zamijeniti sladilima u skladu s Uredbom (EZ) br. 1333/2008.
         Aroma, pulpa i čestice voćnog tkiva koji su odgovarajućim fizikalnim postupcima bili izdvojeni iz iste vrste voća mogu se ponovno dodati voćnom nektaru.
         II.   DOPUŠTENI SASTOJCI, POSTUPCI I TVARI
         1.   Sastav

         Pri pripremi voćnih sokova, voćnih kaša i voćnih nektara čiji se naziv sastoji od trgovačkog naziva dotičnog voća ili uobičajenog naziva dotičnog proizvoda, koriste se vrste koje odgovaraju botaničkim nazivima navedenim u Prilogu V. Za voćne vrste koje nisu uvrštene u Prilog V. koristi se ispravan botanički ili uobičajeni naziv.
         Kod voćnih sokova, stupnjevi Brixa moraju odgovarati stupnjevima Brixa koje ima sok kako je ekstrahiran iz dotičnog voća, i ne smije se mijenjati, osim miješanjem sa sokom od iste vrste voća.
         Najmanja vrijednost stupnjeva Brixa koja je u Prilogu V. utvrđena za rekonstituirani voćni sok i rekonstituiranu voćnu kašu ne obuhvaća topljive krute tvari bilo kakvih dodanih neobveznih sastojaka i dodataka.
         2.   Dopušteni sastojci

         Proizvodima iz dijela I. mogu se dodavati samo sljedeći sastojci:

                     —

                     vitamini i minerali kako su odobreni u Uredbi (EZ) br. 1925/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o dodavanju vitamina, minerala i određenih drugih tvari hrani (3),

                     —

                     prehrambeni aditivi odobreni u skladu s Uredbom (EZ) br. 1333/2008;

               i usto:

                     —

                     za voćne sokove, voćne sokove od koncentriranog voćnog soka i koncentrirane voćne sokove: vraćena aroma, pulpa i čestice voćnog tkiva,

                     —

                     za sok od grožđa: ponovno dodane soli vinske kiseline,

                     —

                     za voćne nektare: ponovno dodana aroma, pulpa i čestice voćnog tkiva; šećeri i/ili med u količini do 20 % u odnosu na ukupnu masu gotovog proizvoda; i/ili sladila.
                     Tvrdnja da voćnom nektaru nisu dodani šećeri i svaka tvrdnja koja bi za potrošača mogla imati isto značenje može se navesti jedino ako proizvod ne sadrži dodane monosaharide ili disaharide ili bilo kakvu drugu hranu koja se koristi zbog svojih svojstava zaslađivanja, uključujući sladila kako su definirana u Uredbi (EZ) br. 1333/2008. Ako su šećeri prirodno prisutni u voćnom nektaru, na deklaraciji treba navesti i sljedeću oznaku: ‚sadrži prirodno prisutne šećere’,

                     —

                     za proizvode iz točke (a), točke (b) prve alineje, točke (c), točke (e) druge alineje i točke (h) Priloga III.: šećeri i/ili med,

                     —

                     za proizvode definirane u dijelu I. točkama od 1. do 5., u svrhu korekcije kiselog okusa: sok od limuna i/ili limete i/ili koncentrirani sok od limuna i/ili limete, u količini do 3 g po litri soka, izraženo kao bezvodna limunska kiselina,

                     —

                     za sok od rajčice i sok od rajčice od koncentriranog soka: soli, začini i aromatično bilje.

               3.   Dopušteni postupci i tvari

         Na proizvodima iz dijela I. smiju se primjenjivati samo sljedeći postupci i smiju im se dodavati samo sljedeće tvari:

                     —

                     mehanički postupci ekstrakcije,

                     —

                     uobičajeni fizikalni postupci obrade, uključujući ekstrakciju vode (difuzijom) iz jestivih dijelova voća osim iz grožđa namijenjenog za proizvodnju koncentriranih voćnih sokova, pod uvjetom da su tako proizvedeni voćni sokovi u skladu s dijelom I. točkom 1.,

                     —

                     za sok od grožđa, ako je grožđe bilo sulfitirano sumpornim dioksidom, dopušteno je desulfitiranje fizikalnim postupcima pod uvjetom da ukupna količina SO2 u gotovom proizvodu ne prelazi 10 mg/l,

                     —

                     enzimski pripravci: pektinaze (za razgradnju pektina), proteinaze (za razgradnju proteina) i amilaze (za razgradnju škroba) koje ispunjavaju zahtjeve Uredbe (EZ) br. 1332/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o prehrambenim enzimima (4),

                     —

                     jestiva želatina,

                     —

                     tanini,

                     —

                     silika aerogel,

                     —

                     aktivni ugljen,

                     —

                     dušik,

                     —

                     bentonit kao adsorpcijska glina,

                     —

                     kemijski inertna sredstva za filtraciju i sredstva za taloženje (uključujući perlit, ispranu dijatomejsku zemlju, celulozu, netopljivi poliamid, polivinilpolipirolidon, polistiren) koja su u skladu s Uredbom (EZ) br. 1935/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. listopada 2004. o materijalima i predmetima koji dolaze u dodir s hranom (5),

                     —

                     kemijski inertna sredstva za adsorpciju koja su u skladu s Uredbom (EZ) br. 1935/2004, a koja se koriste za smanjivanje količine limonena i narnigina u voćnim sokovima od agruma, ne mijenjajući pritom u značajnoj mjeri količinu liomonen glukozida, kiselina, šećera (uključujući oligosaharide) ili minerala.

         PRILOG II.

            DEFINICIJE SIROVINA

         Za potrebe ove Direktive primjenjuju se sljedeće definicije:
         1.   Voće
         Sve vrste voća. Za potrebe ove Direktive, u voće se ubrajaju i rajčice.
         Voće mora biti zdravo, primjereno zrelo, svježe ili konzervirano fizikalnim postupcima ili postupcima obrade, uključujući postupke obrade nakon ubiranja plodova koji se primjenjuju u skladu s pravom Unije.
         2.   Voćna kaša
         Proizvod koji nije fermentirao, ali može fermentirati, a dobiva se odgovarajućim fizikalnim postupcima kao što su pasiranje, drobljenje ili mljevenje jestivog dijela cijelog ili oguljenog voća bez izdvajanja soka.
         3.   Koncentrirana voćna kaša
         Proizvod dobiven izdvajanjem određene količine vode iz voćne kaše fizikalnim postupkom.
         Koncentriranoj voćnoj kaši može se ponovno dodati aroma koja se dobiva odgovarajućim fizikalnim postupcima, kako je utvrđeno u točki 3. dijela II. Priloga I., koja se u cijelosti mora dobiti od iste vrste voća.
         4.   Aroma
         Ne dovodeći u pitanje Uredbu (EZ) br. 1334/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o aromama i nekim sastojcima hrane s osobinama aroma za upotrebu u i na hrani (6), arome za ponovno dodavanje dobivaju se tijekom obrade voća odgovarajućim fizikalnim postupcima. Ti se fizikalni postupci mogu primijeniti kako bi se zadržala, sačuvala ili stabilizirala kvaliteta arome, a uključuju posebno cijeđenje, ekstrakciju, destilaciju, filtraciju, adsorpciju, isparavanje, frakcioniranje i koncentriranje.
         Aroma se dobiva iz jestivih dijelova voća; međutim, to može biti i hladno prešano ulje iz kore agruma i spojevi iz koštica.
         5.   Šećeri

                     —

                     šećeri kako su definirani Direktivom Vijeća 2001/111/EZ od 20. prosinca 2001. o određenim šećerima namijenjenim prehrani ljudi (7),

                     —

                     fruktozni sirup,

                     —

                     šećeri podrijetlom iz voća.

               6.   Med
         Proizvod kako je definiran u Direktivi Vijeća 2001/110/EZ od 20. prosinca 2001. o medu (8).
         7.   Pulpa ili čestice voćnog tkiva
         Proizvodi dobiveni od jestivih dijelova voća iste vrste bez izdvajanja soka. Nadalje, kod agruma, pulpa ili čestice voćnog tkiva su vrećice soka dobivene iz endokarpa.

         PRILOG III.

            POSEBNI NAZIVI ZA ODREĐENE PROIZVODE NAVEDENE U PRILOGU I.

                     (a)

                     ‚vruchtendrank’ za voćne nektare;

                     (b)

                     ‚Süßmost’;
                     Naziv ‚Süßmost’ može se koristiti samo uz nazive ‚Fruchtsaft’ or ‚Fruchtnektar’:

                                 —

                                 za voćni nektar proizveden isključivo od voćnih sokova, koncentriranih voćnih sokova ili njihovih mješavina koji nisu pitki u izvornom stanju zbog jake prirodne kiselosti,

                                 —

                                 za voćni sok proizveden od jabuka odnosno od krušaka, uz dodatak jabuka prema potrebi, ali bez dodanog šećera;

                     (c)

                     ‚succo e polpa’ ili ‚sumo e polpa’ za voćne nektare proizvedene isključivo od voćne kaše i/ili koncentrirane voćne kaše;

                     (d)

                     ‚æblemost’ za sok od jabuke bez dodanog šećera;

                     (e)

                                 —

                                 ‚sur … saft’, zajedno s nazivom upotrijebljene vrste voća (na danskom jeziku), za voćne sokove, bez dodanog šećera, koji su proizvedeni od crnog ribiza, trešanja, crvenog ribiza, bijelog ribiza, malina, jagoda ili bobica bazge,

                                 —

                                 ‚sød … saft’ ili ‚sødet … saft’, zajedno s nazivom upotrijebljene vrste voća (na danskom jeziku), za sokove koji su proizvedeni od tog voća, s više od 200 g dodanog šećera po litri;

                     (f)

                     ‚äppelmust/äpplemust’ za sok od jabuke bez dodanog šećera;

                     (g)

                     ‚mosto’, sinonim za sok od grožđa;

                     (h)

                     ‚smiltsērkšķu sula ar cukuru’ ili ‚astelpaju mahl suhkruga’ ili ‚słodzony sok z rokitnika’ za sokove proizvedene od bobica pasjeg trna, s najviše 140 g dodanog šećera po litri.

         PRILOG IV.

            POSEBNE ODREDBE KOJE SE ODNOSE NA VOĆNE NEKTARE

                     Voće od kojeg je nektar proizveden

                     Najmanja količina soka i/ili kaše (volumni postotak gotovog proizvoda)

                     I.   Voće s kiselim sokom koji nije pitak u izvornom stanju

                     Marakuja

                     25

                     Lulo

                     25

                     Crni ribiz

                     25

                     Bijeli ribiz

                     25

                     Crveni ribiz

                     25

                     Ogrozd

                     30

                     Pasji trn

                     25

                     Trnjina

                     30

                     Šljive

                     30

                     Druge vrste šljiva

                     30

                     Jarebike

                     30

                     Šipak

                     40

                     Višnje

                     35

                     Ostale vrste voća roda Prunus

                     40

                     Borovnice

                     40

                     Crna bazga

                     50

                     Maline

                     40

                     Marelice

                     40

                     Jagode

                     40

                     Dud/kupine

                     40

                     Brusnice

                     30

                     Dunje

                     50

                     Limuni i limete

                     25

                     Ostalo voće koje pripada ovoj skupini

                     25

                     II.   Voće slabije kiselosti, kašasto ili jako aromatično, čiji sokovi nisu pitki u izvornom stanju

                     Mango

                     25

                     Banane

                     25

                     Guava

                     25

                     Papaja

                     25

                     Liči

                     25

                     Acerola

                     25

                     Guanabana

                     25

                     Mrežasta anona

                     25

                     Ljuskasta anona

                     25

                     Nar

                     25

                     Indijski oraščić

                     25

                     Šljive mombin

                     25

                     Umbu

                     25

                     Ostalo voće koje pripada ovoj skupini

                     25

                     III.   Voće čiji su sokovi pitki u izvornom stanju

                     Jabuke

                     50

                     Kruške

                     50

                     Breskve

                     50

                     Agrumi, osim limuna i limete

                     50

                     Ananas

                     50

                     Rajčice

                     50

                     Ostalo voće koje pripada ovoj skupini

                     50

         PRILOG V.

            NAJMANJE VRIJEDNOSTI STUPNJEVA BRIXA ZA REKONSTITUIRANI VOĆNI SOK I REKONSTITUIRANU VOĆNU KAŠU

                     Naziv voća

                     Botanički naziv

                     Najmanje vrijednosti stupnjeva Brixa

                     Jabuka (*)

                        Malus domestica Borkh.

                     11,2

                     Marelica (**)

                        Prunus armeniaca L.

                     11,2

                     Banana (**)

                        Musa x paradisiaca L. (isključujući banane za kuhanje)

                     21,0

                     Crni ribiz (*)

                        Ribes nigrum L.

                     11,0

                     Grožđe (*)

                        Vitis vinifera L. ili njezini hibridi

                        Vitis labrusca L. ili njezini hibridi

                     15,9

                     Grejp (*)

                        Citrus x paradisi Macfad.

                     10,0

                     Guava (**)

                        Psidium guajava L.

                     8,5

                     Limun (*)

                        Citrus limon (L.) Burm.f.

                     8,0

                     Mango (**)

                        Mangifera indica L.

                     13,5

                     Naranča (*)

                        Citrus sinensis (L.) Osbeck

                     11,2

                     Marakuja (*)

                        Passiflora edulis Sims

                     12,0

                     Breskva (**)

                        Prunus persica (L.) Batsch var. persica

                     10,0

                     Kruška (**)

                        Pyrus communis L.

                     11,9

                     Ananas (*)

                        Ananas comosus (L.) Merr.

                     12,8

                     Malina (*)

                        Rubus idaeus L.

                     7,0

                     Višnja (*)

                        Prunus cerasus L.

                     13,5

                     Jagoda (*)

                        Fragaria x ananassa Duch.

                     7,0

                     Rajčica (*)

                        Lycopersicon esculentum, Mill

                     5,0

                     Mandarina (*)

                        Citrus reticulata Blanco

                     11,2

                     Za proizvode označene zvjezdicom (*), koji su proizvedeni kao sok, najmanja relativna gustoća određuje se u odnosu na vodu pri 20/20 °C.
                     Za proizvode označene dvjema zvjezdicama (**), koji su proizvedeni kao pire, određuje se samo najmanja nekorigirana vrijednost stupnjeva Brixa (bez korekcije kiseline).

      ”

      (1)  SL L 330, 5.12.1998., str. 32.

      (2)  SL L 404, 30.12.2006., str. 9.

      (3)  SL L 404, 30.12.2006., str. 26.

      (4)  SL L 354, 31.12.2008., str. 7.

      (5)  SL L 338, 13.11.2004., str. 4.

      (6)  SL L 354, 31.12.2008., str. 34.

      (7)  SL L 10, 12.1.2002., str. 53.

      (8)  SL L 10, 12.1.2002., str. 47.